Aquesta pàgina Web és propietat de la L’OBRADOR DE M GRIFUL S.L. (d'ara en endavant OBRADOR GRIFUL) amb NIF nº B60604790 i domicili a PLAÇA SANT PERE, nº 11 de Sant Cugat del Vallès (08190), Barcelona (ESPANYA) i inscrita al Registre Mercantil de Barcelona Tomo 27395, Folio 28, Hoja B-117.534.\nPer a qualsevol consulta o proposta, contacti'ns trucant al +34 938 533 931 o a l’e-mail info@obradorgriful.com.\nAquesta pàgina Web es regeix per la normativa aplicable exclusivament a Espanya, quedant sotmesa a ella, tant nacionals com estrangers que utilitzin aquesta Web.\nEstà prohibit l’accés a aquesta pàgina i la compra de productes per part de menors de 18 anys.\nL'accés a la nostra pàgina Web per part de l'USUARI és gratuït i està condicionat a la prèvia lectura i acceptació íntegra, expressa i sense reserves de les presents CONDICIONS GENERALS D'ÚS vigents en el moment de l'accés, que preguem llegeixi detingudament. L'USUARI, en el moment que utilitza el nostre portal, els seus continguts o serveis, accepta i es sotmet expressament a les condicions generals d'ús del mateix. Si l'usuari no estigués d'acord amb les presents condicions d'ús, haurà d'abstenir-se d'utilitzar aquest portal i operar per mitjà del mateix.\nEl subministrament de dades personals a través del nostre portal requereix una edat mínima de 18 anys, o en el seu cas, disposar de capacitat jurídica suficient per contractar.\nPodrem modificar la presentació i configuració de la nostra Web, ampliar o reduir serveis en qualsevol moment i, fins i tot, suprimir-la de la Xarxa, juntament amb els serveis i continguts prestats, tot això de forma unilateral i sense previ avís.\nTots els continguts, textos, imatges, i codis font són propietat de OBRADOR GRIFUL o de tercers dels quals s'han adquirit els seus drets d'explotació, i estan protegits pels drets de Propietat Intel·lectual i Industrial.\nL'usuari té dret únicament a un ús privat dels mateixos, sense ànim de lucre, i necessita d’una autorització expressa per modificar-los, reproduir-los, explotar-los, distribuir-los o per exercir qualsevol dret propi o que pertanyi al seu titular.\nL'OBRADOR DE MARIA GRIFUL 1950 és una marca registrada, i està prohibida la seva reproducció, imitació, utilització o inserció sense la nostra deguda autorització.\nL'establiment d'enllaços al nostre portal no atorga cap dret sobre el mateix. Així mateix, el simple fet d'establir un enllaç a la nostra pàgina web no dóna dret a atorgar-se la categoria de col·laborador o soci.\nOBRADOR GRIFUL queda exonerat de tota responsabilitat per qualsevol reclamació respecte als drets de propietat intel·lectual dels articles i imatges publicades per tercers al nostre portal.\nL'accés a la nostra pàgina Web és gratuït i no exigeix subscripció o registre previ. No obstant, determinats serveis requereixen omplir formularis amb dades personals o haver realitzat un procés de registre i la identificació mitjançant contrasenyes. Aquests serveis quedaran degudament identificats a la Web.\nL'usuari ha d'accedir a la nostra pàgina Web conforme a la bona fe, les normes d'ordre públic i a les presents Condicions Generals d'ús. L'accés a la nostra Web es realitza sota la pròpia i exclusiva responsabilitat de l'usuari, que respondrà en tot cas dels danys i perjudicis que pugui causar a tercers o a nosaltres mateixos.\nL'usuari té expressament prohibida la utilització i obtenció dels serveis, productes i continguts oferts a la present pàgina web per procediments diferents als estipulats en les presents condicions d'ús, i, en el seu cas, a les condicions particulars de contractació que regulin l'adquisició dels nostres productes.\nL'USUARI té expressament prohibit qualsevol tipus d'acció sobre el nostre portal que origini una excessiva sobrecàrrega de funcionament als nostres sistemes informàtics, així com la introducció de virus, o instal·lació de robots, programari o software que alteri el funcionament normal de la nostra web o, en definitiva, que pugui causar danys als nostres sistemes informàtics.\nTenint en compte la impossibilitat de control respecte la informació, continguts i serveis que continguin altres webs a les quals es pugui accedir a través dels enllaços que la nostra pàgina web pugui posar a la seva disposició, li comuniquem que OBRADOR GRIFUL queda eximida de qualsevol responsabilitat pels danys i perjudicis de qualsevol classe que poguessin derivar per la utilització d'aquestes pàgines web, alienes a la nostra empresa, per part de l'usuari.\nOBRADOR GRIFUL es reserva el dret unilateral i sense preavís de donar de baixa a qualsevol USUARI que l'organització entengui que ha vulnerat les condicions que regeixen l'ús de la nostra pàgina web, sense que l'USUARI tingui dret a reclamació de cap tipus per aquestes accions. Així mateix, es reserva el dret d’exercir les accions legals oportunes contra aquells que vulnerin les presents condicions generals d'ús, tot acceptant l'USUARI que la no iniciació d'aquestes accions no constitueix una renúncia formal a les mateixes, restant aquestes vigents fins als terminis legals de prescripció de les infraccions.\nLa confidencialitat i la seguretat són valors primordials d’ OBRADOR GRIFUL i, en conseqüència, assumim el compromís de garantir la privadesa de l'Usuari en tot moment i de no recaptar informació innecessària.\nEl subministrament de dades personals a través del nostre portal requereix una edat mínima de 18 anys i l'acceptació expressa de la nostra Política de Privacitat.\nEn posar a disposició de l'usuari aquesta pàgina Web volem oferir-li un servei de qualitat, utilitzant la màxima diligència en la prestació del mateix, així com en els mitjans tecnològics emprats. No obstant això, no respondrem de la presència de virus i altres elements que d'alguna manera puguin danyar el sistema informàtic de l'usuari.\nOBRADOR GRIFUL no garanteix que la disponibilitat del servei sigui contínua i ininterrompuda, per circumstàncies originades per problemes a la xarxa d'Internet, avaries als dispositius informàtics o altres circumstàncies imprevisibles, de manera que l'USUARI accepta suportar dins d'uns límits raonables aquestes circumstàncies, per la qual cosa renuncia expressament a reclamar a OBRADOR GRIFUL qualsevol responsabilitat per possibles fallades, errors i ús del servei.\nL'USUARI assumeix tota la responsabilitat derivada de l'ús de la nostra pàgina web, sent l'únic responsable de tot efecte directe o indirecte que es derivi sobre la pàgina web, incloent, de forma enunciativa i no limitativa, tot resultat econòmic, tècnic i/o jurídic advers, així com la defraudació de les expectatives generades pel nostre portal, obligant-se l'usuari a mantenir indemne a OBRADOR GRIFUL per qualsevol reclamació derivada, directa o indirectament, d’aquests fets.\nOBRADOR GRIFUL no garanteix l'exactitud, veracitat i vigència dels continguts d'aquesta pàgina web, ja siguin propis, de tercers, o enllaçables a altres webs, quedant totalment exonerat de qualsevol responsabilitat derivada de l'ús dels mateixos.\nOBRADOR GRIFUL queda exonerat de qualsevol responsabilitat derivada de tota reclamació, inclòs el pagament d'honoraris a advocats, per les demandes i reclamacions originades per tercers per l'incompliment per part de l'USUARI de les nostres condicions d'ús, accés i política de privacitat, o qualsevol altra reclamació per l'incompliment de la legislació vigent.\nL'USUARI reconeix que ha entès tota la informació respecte a les condicions d'ús del nostre portal, i reconeix que són suficients per a l'exclusió de l'error sobre les mateixes, i per tant, les accepta íntegra i expressament.\nTota qüestió referent a la nostra pàgina web, es regeix exclusivament per les lleis espanyoles. En el cas que es produeixi qualsevol tipus de discrepància o diferència entre les parts en relació amb la interpretació i contingut de la present pàgina web, totes les parts es sotmetran als jutjats i tribunals que resultin competents en cada cas i, en els casos en què es prevegi que les parts poden sotmetre’s a un fur, les parts es sotmetran als Jutjats i Tribunals de la província de Barcelona, amb renúncia expressa a qualsevol altre fur que els pogués correspondre.\nLes presents Condicions Generals d'ús han estat modificades en data 01/10/2020. Podem procedir a la seva modificació en qualsevol moment. Si us plau, comprovi la data d'emissió cada vegada que es connecti a la nostra pàgina Web i així tindrà la certesa que no s'ha produït cap modificació que l’afecti.\nPer qualsevol qüestió respecte a les Condicions d'Ús de la nostra pàgina web, pot posar-se en contacte amb nosaltres a les dades indicades a l’inici, o amb Lant Advocats en info@lant-advocats.com o en www.lant-abogados.com.


Sant Sadurní D’Anoia | delPenedes\nPizzas para llevar y a domicilio en Sant Sadurní, detrás del CAP. Pizzes per emportar i domicili. A Sant Sadurní d’Anoia. Servicio a domicilio y reservas 93 826 71 45\nBotigues per Celíacs a Sant Sadurní\nBon Área (Tienda) 938.913.218 – 973.551.100 Raval, 44 – 08770 – Sant Sadurní (Barcelona) – Los supermercados Bon Área están situados en Cataluña, Comunidad Valenciana, Aragón, Madrid y Guadalajara.Los establecimientos “bonÀrea” ofrecen productos de la máxima calidad al mejor precio, sin intermediarios y con la certificación de calidad ISO 9001.El Grupo Alimentario Guissona realiza todo el ciclo productivo del producto cárnico. Disponen de una amplia variedad de productos sin gluten. 0 Comentario/s Bon Preu (Tienda) 938.183.176 – 902.160.925 Barcelona, 8 – 08770 – Sant Sadurní (Barcelona) – Cadena de Supremercados ubicados principalmente en Catalunya, donde podemos encontrar secciones de alimentos ecológicos y sin gluten. Hay aproximandamente 100 variedades de productos especiales para celíacos, entre los que encontramos: Lácteos, embutidos, salsas, frutos secos, turrón, postres, …\nCaminades i excursions Sant Sadurni Anoia\nSom un grup de persones de Sant Sadurní i rodalies que ens agrada fer caminades i excursions de muntanya. Som una secció que forma part del Grup Muntanya de Sant Sadurní. _________________________________________________________________ COM APUNTAR-S’HI? El Grup de Muntanya cobra una quota anual de 20€, els quals s’inverteixen en renovar/comprar material així com en l’organització d’esdeveniments, etc. Fent-te soci podràs gaudir de tots els serveis dels que disposa el Grup, així com tenir la possibilitat de federar-te a través del Grup. clica a sobre del enllaç http://grupmuntanyasantsadurni.wordpress.com/com-apuntar-shi/\nPuenting a Sant Sadurní d’Anoia\nADRENALINA EN SU MÁXIMA EXPRESIÓN Si ets dels que sempre vols més adrenalina …. aquí tens una experiència boja. Tirar-se al buit ha de ser terrible, dic ha de ser perquè jo no m’atreveixo. T’atreveixes? El salto de puente o puenting, consiste en un gran balanceo o péndulo, sujetos al puente mediante una cuerda y una arnés. Desde un extremo del puente se salta, la cuerda, que se encuentra anclada en el otro extremo, nos retiene permitiendo este gran columpio. una experiéncia, que puede vivir casi todo el mundo. El salto de puente o puenting proporciona una sensación única e inexplicable, la de lanzarse al vacío con tan solo una cuerda que nos sujeta a la realidad. La sensación es muy intensa, aunque breve. más información …\nTotal Visit : 1015451


Períodes i embaràs - Sóc mare!, 2020\nPeríodes i embaràs\nConeixements anatòmics, biològics i sexuals que les noies reben dels cursos escolars d'anatomia i gràcies a les històries de companys i companys més grans. I entre els habitants s’ha generalitzat la teoria que la menstruació es pot utilitzar com a anticonceptiu. És a dir, abans del cicle menstrual i el primer dia, tot i que la secreció sanguínia és insignificant, o al final del cicle, tenir relacions sexuals, no cal protegir-se.\nI després, quan arriba un embaràs no desitjat, es pregunten com pot passar això? Per tant, és possible quedar-se embarassada el primer dia després de la menstruació o immediatament després de la menstruació?\nQuè passa al cos durant la menstruació?\nEn els primers dies del cicle menstrual, els fol·licles comencen a augmentar a l’ovari sota la influència de l’hormona fol·licle-estimulant (el seu nombre pot variar de 8 a 12) i, al cap d’uns dies, 2 d’ells arriben a grans dimensions. Aquests fol·licles s’anomenen dominants, la resta s’absorbeixen.\nTan bon punt els fol·licles dominants augmenten més de 20 mm, maduren i les seves membranes es fan més primes. El dia de l’ovulació - en dones sanes, passa a la meitat del cicle - els fol·licles deixen els ovaris cap a la llum de les trompes de Fal·lopi i allà, si es produïen relacions sexuals en aquell moment, es troben amb espermatozoides. La descàrrega sagnant durant la menstruació és un rebuig de la capa funcional endometri uterí . L'endometri consta de 2 capes: basal - interna i funcional - externa.\nSi no s'ha produït l'embaràs, la capa funcional queda obsoleta i es rebutja. Basal durant un nou cicle estimula la formació d’una nova funcionalitat. Es forma completament a la 2a fase del cicle menstrual: hi creixen vasos, elements de connexió i glàndules.\nSota la influència de l'hormona del cos luti - progesterona - es produeixen transformacions funcionals a l'endometri. Als 2/3 mesos d’edat es creen condicions òptimes per a la fixació de l’embrió, es proporciona una reserva de nutrients. L'embaràs no va tenir lloc: comença el sagnat menstrual.\nSi preneu el cicle menstrual mitjà de 28 dies en una dona sana, podeu veure com canvia el gruix de l'endometri durant el mateix:\nl'últim dia del cicle, gruix de 6 mm;\ndesprés, el dia 8, fins a 8-10 mm;\n10-14: fins a 14 mm;\nfins a 18 - de 10 mm a 16;\nel dia 23, el gruix òptim de l'endometri és d'aproximadament 14-18 mm;\ni el dia 28 ja disminueix una mica, s'asseca (encara que lleugerament, 1 mm) i comença la menstruació.\nAtès que per a la implantació embrionària, cal una capa endometrial d'almenys 10 mm, per fer la pregunta: és possible quedar-se embarassada el primer dia de la menstruació? En el cas d'una dona sana, la resposta és inequívoca, no!\nLa durada i la ciclicitat del cicle menstrual depèn de la producció d'hormones femenines per part del cos: progesterona i estrògens. I depèn de molts factors, interns i externs. Les malalties, el canvi climàtic, els canvis alimentaris i les situacions d’estrès poden afectar el cicle menstrual.\nEls seus canvis canvien el temps de la menstruació, acceleren o alenten el procés, redueixen o augmenten la quantitat d'endometri rebutjat.\nPer tant, és impossible donar una resposta exacta a la pregunta sobre la possibilitat de quedar embarassada després del primer dia de la menstruació, si falla el cicle menstrual. Per descomptat, en els primers dies de la menstruació, la menstruació és abundant i els espermatozoides, si es produeixen relacions sexuals en aquest moment, són rentats, però poques vegades algú manté una relació en aquests dies. Per tant, encara hi ha la possibilitat que hi hagi un òvul fecundat que amaga a la trompa de Fal·lopi.\nEl cicle menstrual i, per tant, l'ovulació, es desplaça sota la influència dels següents factors:\nmalalties inflamatòries i infeccioses: ginecològiques i generals;\nper avortament o avortament;\nen entrar a la menopausa;\na causa de la vida sexual irregular;\nsi una dona té un cicle menstrual irregular és una característica individual.\nEn aquest cas, el mètode del calendari no es pot protegir. No confieu en el calendari i\nquan canvieu les estacions o els fusos horaris després de l'estrès.\nLa regularitat de la presa d’anticonceptius orals afecta el moment de l’ovulació. Si una dona s’oblida periòdicament de prendre pastilles, no es pot predir la maduració del fol·licle i la seva sortida a la trompa de Fal·lopi. També hi ha un fenomen molt interessant: l’ovulació espontània. Els científics encara no han estudiat les seves causes i el mecanisme en si mateix.\nA cadascun dels ovaris, els ovaris maduren per un òvul, només un abans i l'altre més tard, i tots dos surten a la trompa de Fal·lopi. Un d’ells és rebutjat posteriorment juntament amb l’endometri innecessari, i l’altre es troba amb un esperma i s’introdueix a l’endometri, encara que no estigui completament preparat, però capaç de rebre un host - ja que durant aquest temps ja ha aconseguit arribar gruix 5-7 cm.\nPodeu quedar embarassada els primers dies de la regla en les circumstàncies següents:\nHomes curtscicle normal - 21-23 dies - relacions sexuals en aquells dies en què disminueix la pèrdua de sang - en 3-4 dies. La probabilitat d’embaràs amb ovulació precoç és el més alta possible;\nLes relacions sexuals van ser abans del període menstrual o el primer dia, el cicle és curt, fins a 3 dies;\nIndependentment de la durada del cicle menstrual, l’ovulació precoç es va produir a causa d’alteracions hormonals.\nÉs possible que ni tan sols endevineu sobre l'embaràs, ja que l'alliberament de sang durant el primer trimestre no és ni sorprenent. La menstruació durant l'embaràs és bastant freqüent, sobretot mentre el cos es determina , si necessita o no un embaràs.\nFins i tot fa 10-15 anys, en un període anterior a les nou setmanes, l'embaràs no es va mantenir, es creia que així es determina la viabilitat del futur fetus. Ara les opinions sobre el que està passant han canviat i l'embaràs en aquest moment es manté amb molt d'èxit.\nDe mitjana, els dies segurs es consideren dies des de l'inici del cicle fins als 11 i una setmana abans de l'inici del cicle. Però ja es podia veure fins a quin punt aquest càlcul pot ser imprecís.\nÉs impossible quedar-se embarassada durant el període si el cos funciona com un rellotge.\nAls 28-35 cicles, que es repeteix amb una envejable regularitat, l’ovulació es produeix exactament al centre. Més o menys 4 dies són favorables per a la concepció; no s’ha de témer la resta de gestacions no desitjades;\nEl coit es va produir el dia de la descàrrega més forta: el cicle menstrual és irregular: més o menys 5 dies.\nSi reforceu el mètode del calendari mesurant la temperatura basal (cada matí per inserir un termòmetre al recte i construir un gràfic), encara podeu confiar-hi. Qualsevol canvi en l'estat de la dona pot conduir al fet que el moment de l'ovulació canviarà, cosa que reduirà a zero tots els esforços per evitar l'embaràs no desitjat. No confieu en el mètode del calendari. Un entorn poc saludable i l'impacte dels factors nerviosos han fet que els cossos de les dones siguin vulnerables, i fins i tot una dona sana no pot estar segura d'ovular el dia que la naturalesa designi.\nHi ha moltes maneres de protegir-se, des de l’ús d’agents barrera fins a l’ús de teràpia de reemplaçament hormonal. Si es preocupa que aquests mètodes canvien els sentiments sensorials, podeu fer proves especials (ara es venen a totes les farmàcies) i primer comproveu la possibilitat de tenir relacions sexuals sense protecció. Aquestes proves indiquen l'aparició de l'ovulació.\nDurant la menstruació, el coll uterí està lleugerament obert, es maximitza la possibilitat d’introduir flora estranya i la superfície de l’úter és una ferida oberta. Un embaràs no desitjat no és tan dolent com la possibilitat de contraure una malaltia ginecològica.\nNo és estrany que a les principals religions del món se'ls prohibeixi tenir relacions sexuals durant la menstruació. Mares sanes: nens sansi, no us ho heu d'oblidar mai.\nEmbaràs i Part | PortalCLÍNIC\nPublicació anterior Aigua a les orelles: eliminar les molèsties\nPropera publicació Com i què rentar el nas d’un nen: instruccions pas a pas per als pares joves


Columbia Lake 22 Vest Blau comprar i ofertes a Trekkinn\nA la botiga de muntanya trekkinn, trobaràs totes les talles de Columbia Lake 22 Vest i amb una gran varietat de colors. A més a més, pots completar la teva compra amb altres productes que necessitaràs per Columbia Lake 22 Vest, com per exemple Roba dona de la nostra botiga online de muntanya. Llegeix els consells i recomanacions dels nostres experts sobre material de muntanya, així com també els comentaris dels clients sobre Columbia Lake 22 Vest.\nPedro vidal coron - 28/01/2019\nProducte de qualitat, preu raonable i compleix amb les expectatives desitjades.\nProducto de calidad, precio razonable y cumple con las espectativas deseadas.


Llançament de Cloudy 2017.12 Skywhale – Cloudy\nPosted on 06 de de desembre de 2017 06 de de desembre de 2017\nEstem molt contents d’anunciar l’alliberament immediat de Cloudy 2017.12 Skywhale el desembre de 2017!\nDurant els mesos passats, i gràcies al suport del projecte netCommons, hem pogut seguir desenvolupant Cloudy i incloure-hi diverses característiques noves i engrescadores. Entre d’altres, ens agradaria destacar:\nIntegració de la tecnologia de contenidors Docker a la interfície web de Cloudy (llegiu aquesta entrada anterior sobre Docker)\nIntegració de Docker Compose a la interfície web de Cloudy (llegiu aquesta entrada anterior sobre Docker Compose)\nUs d’ IPFS com a servei de suport, en combinació amb Serf (llegiu aquesta entrada anterior sobre IPFS)\nCom a resultat d’aquestes integracions, Cloudy ara aprofita la tecnologia de contenidors de Docker i els usuaris de Xarxes Comunitàries poden arrencar les seves imatges de Docker preferides, o les predefinides, en només uns pocs clics, des del seu navegador. Aquesta provisió ràpida d’aplicacions dona lloc a noves i molt dinàmiques maneres de desplegar serveis i compartir recursos en una comunitat digital. Per exemple, es pot engegar una instància del broker Mosquitto ràpidament per començar a capturar, gestionar i processar dades de dispositius IoT (Internet of Things). En paral·lel a tot això, IPFs es fa servir ara a Cloudy com a part del DADS (Distributed Announcement and Discovery Service). Això permet anunciar des d’una instància Cloudy una quantitat arbitràriament gran de serveis i dades a d’altres instàncies Cloudy, de manera eficient i convenient.\nA més, el codi base de Cloudy i els seus diferents paquets s’han actualitzat a la nova versió de Debian 9 Stretch, mentre que es manté la compatibilitat amb la versió anterior. Per últim, s’han afegit diverses funcionalitats noves a la plataforma, o se n’han millorat algunes de ja existents, i s’han corregit alguns errors.\nEsperem els vostres comentaris a les llistes de correu de Cloudy!\n07 de de febrer de 2018 at 08:49 08


Participació Ciutadana inicia les reunions per a engegar els projectes de Decidim 2019\nMezquita: ‘tots els projectes de Decidim 2017 ja estan executats així com més de la meitat de les propostes ciutadanes de l’any passat"\nLa regidoria de Participació Ciutadana encapçalada per Francesc Mezquita ha començat hui les reunions per a dur a terme les propostes veïnals de Decidim 2019 a les quals aniran destinades més d’un milió i mig d’euros. "Hem avançat aquesta primera presa de contacte abans de la parada estival per tal d’agilitzar tot el possible el procés de posada en marxa dels projectes", ha aclarit Mezquita. La ciutadania de Castelló ha escollit que els Pressupostos Participatius d’enguany vagen destinats a la millora de centres educatius, instal·lacions esportives i al manteniment de la ciutat i dels serveis públics.\nL’edil ha assenyalat que una de les principals funcions dels Pressupostos Participatius és "elaborar un mapa de les necessitats de la ciutat de Castelló i mantenir un canal de comunicació directa amb la ciutadania". Mezquita fa un balanç positiu de l’estat d’execució de les propostes d’anys anteriors, "tots els projectes de Decidim 2017 ja estan executats i més de la meitat de les propostes ciutadanes de l’any passat".\nUna xarxa pública de bicicletes adaptades a persones amb mobilitat reduïda, un projecte de reciclatge creatiu i un espai per a gossos en el parc Santa Rosa són algunes de les propostes de Decidim 2018 que ja estan pràcticament en funcionament.\nVnt 4km/h S\nMx 13km/h SE


Pla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings | Jordi Ferrer | lloret de mar | Serveis | El Punt Avui\nPla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings Pla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings Pla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings Pla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings + Pla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings E-mail\nlloret de mar - 28 octubre 2014 0.00 h\nPla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings\nL'equip de govern crea abonaments d'aparcaments en el marc de les ordenances, que reben el suport del PSC i ICV-EUiA\nEl rebut mitjà de l'aigua s'encareix un 5% i la taxa als caixers, un 100%\nEl regidor d'hisenda, Arseni Frigola (CiU), al centre, pren la paraula en el ple extraordinari de Lloret, ahir a la tarda LLUÍS SERRAT.\nPla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings Pla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings Pla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings Pla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings Pla a Lloret per apujar l'ocupació dels pàrquings E-mail\nAmb l'objectiu d'apujar l'ocupació dels pàrquings municipals, l'Ajuntament de Lloret ha creat un ampli ventall d'abonaments per aparcar al municipi en el marc de les ordenances del 2015. És un dels acords del ple extraordinari d'ahir, que l'equip de govern (set regidors de CiU i un d'ERC) va aprovar amb el suport del PSC (3 edils) i ICV-EUiA (1). El Millor (6), el PP (2) i l'edil no adscrit, Josep Cortés, hi van votar en contra.\nLa nova taxa per a l'estacionament de vehicles –que abans formava part de la d'aprofitament de la via pública– inclou preus per hores, setmanes, quinzenes, mesos i fins i tot per un any. Haurien d'entrar en vigor a partir de l'1 de gener. Així, aparcar a la plaça Pere Torrent les 24 hores i tot l'any val 900 euros, i fer-ho a l'avinguda Vila de Tossa quinze dies les 24 hores en costa 100.\nEl regidor de Promoció i Turisme, Jordi Orobitg (ERC), va detallar que actualment els guanys dels pàrquings soterrats només cobreixen el 42% del cost del servei. Entre els soterrats i les places en superfície, se sufraga la meitat del cost. “Es vol recaptar més amb preus més barats”, destaca Orobitg.\nAltres ocupacions de la via pública també experimenten canvis. La taxa de les terrasses, per exemple, experimenta una puja del 5% per als 23 establiments del front marítim, cosa que va elogiar el PSC, segons va dir el seu portaveu, Joan Bernat. En canvi, les terrasses de categoria 1 –n'hi ha fins a 5– pagaran un 8% menys.\nTambé s'apujarà, de mitjana, un 5% el rebut de l'aigua –hi ha quatre blocs diferenciats–, encara que el consum mínim mensual (de fins a 10 metres cúbics), queda congelat, igual que l'impost de béns i immobles (IBI) i l'impost d'activitats econòmiques (IAE), entre d'altres.\nTambé és destacable, i no pas pels ingressos anuals, l'increment d'un 100% en la taxa als caixers automàtics i a les màquines de venda automàtica. En funció dels metres lineals, una societat o un entitat d'estalvis passarà a pagar 240 euros en lloc de 120.\nLes discussions habituals dels plens de Lloret van tenir ahir el seu punt de dialèctica preelectoral. Enric Martínez (PP) va negar que hi hagi cap pacte previ amb Marc Fuertes (Millor) i Antonio Lorente, el futur alcaldable del PSC. El batlle, Romà Codina (CiU), va afirmar, adreçant-se a Fuertes: “Vostè no governarà mai si no és amb pactes previs.”\nMartínez va dir que l'acord de les ordenances (a quatre bandes) “deixa en evidència l'actual multipartit”. Per Fuertes, el PSC i ICV-EUiA formen “un govern a l'ombra”, i va acusar els portaveus Bernat (PSC), Javi Rodríguez Pacios (ICV-EUiA) i Orobitg (ERC) “de mentiders i manipuladors”.\nLa tarifa era per minuts, i ara ampliem els abonaments perquè s'omplin més els aparcaments\nregidor d'hisenda de Lloret (CiU)\nde primera línia de mar pagaran un 5% de més en la taxa d'ocupació de la via pública.\ndel ple d'ordenances de l'any passat. En aquella ocasió, les taxes van rebre el mateix suport que ahir.\nEl Punt Avui. Girona 28-10-2014, Pàgina 52


Convocatòria de Projectes CB1761 | Casa de la Barceloneta 1761\nInici / Convocatòria de Projectes CB1761\nConvocatòria de Projectes CB1761\nEl 2021 hi ha un pressupost de 10.000 euros (base imposable) que es divideix en diferents projectes, atorgant un màxim de 3.000 euros (base imposable) per a cadascun.\nEls projectes s’havien d’enviar per correu electrònic i en format pdf a info@casabarceloneta1761.cat del 3 de maig al 15 de juny del 2021.\nQuatre han estat finalment els projectes seleccionats per la Comissió d’Activitats en la convocatòria 2021 que formaran part del calendari d’esdeveniments de la Casa de la Barceloneta 1761. Així doncs, els 10.000 euros del total del pressupost de la convocatòria quedaran repartits entre els següents treballs:\n«Arxiu històric del sindicalisme portuari de Barcelona» de Josep Maria Deop (Organització d'estibadors portuaris de Barcelona). Creació i exposició d'un fons documental i material de les feines d'estiba al port de Barcelona, incidint especialment en el sindicalisme portuari i la seva vinculació amb el barri de la Barceloneta.\n«Espolsant arxius. Dones obreres, poetes i activistes de la Barceloneta» de Magali Touzet i Paula Constantino. Recorreguts a través de codis QR on s'explica la història de dones que van tenir gran influència en la memòria col·lectiva del barri. Una exposició mostrarà el seu llegat en la cultura popular.\n«La iaia velleta i el suquet de peix a la Barceloneta» de Anabel Ayala i Vendela Vrensk. Creació, edició, impressió i exposició d'un conte infantil il·lustrat que inclou una recepta tradicional del suquet de peix i una breu descripció històrica sobre el seu origen a la Barceloneta.\nA la convocatòria de 2021 les entitats i persones avaluadores dels projectes a subvencionar van ser:\nBases convocatòria projectes 2021


DUGi: Item | DUGiMedia - Pragmatism, Law and Society: The Morals of Buck v. Bell\nPragmatism, Law and Society: The Morals of Buck v. Bell\nSeminari de la Dra. Susan Haack, de la Universitat de Miami, que parla sobre el cas de Carriee Buck (1906-1983) als EEUU, que l’any 1927 va ser sotmesa a una esterilització obligatòria per suposades raons mentals\nAbstract: Seminari de la Dra. Susan Haack, de la Universitat de Miami, que parla sobre el cas de Carriee Buck (1906-1983) als EEUU, que l’any 1927 va ser sotmesa a una esterilització obligatòria per suposades raons mentals\nCitation: Haack, S. (2012). Pragmatism, Law and Society: The Morals of Buck v. Bell. A ’Seminaris de Filosofia del Dret’. Girona: Universitat. [Consulta: 20 març 2012]. Disponible a: http://hdl.handle.net/10256.1/2436\nDocument access: http://hdl.handle.net/10256.1/2436\nBuck, Carriee, 1906-1983 -- Congressos\nBuck, Carriee, 1906-1983 -- Congresses\nTitle: Pragmatism, Law and Society: The Morals of Buck v. Bell\nImatges -- Processament Dret civil -- Catalunya -- Congressos Dinàmica molecular Ensenyament -- Innovacions Computer graphics Algorismes computacionals Mestres -- Formació\nUniversitat de Girona. Facultat d’Educació i Psicologia Universitat de Girona. Departament de Biologia Universitat de Girona. Institut de Medi Ambient Universitat de Girona. Departament de Ciències Ambientals Lladó Bardera, Xavier Sagrera i Aradilla, Jordi Salvi, Joaquim


Viu una experiència – Masia Museu Serra\nViu una experiènciacarolinamomo2017-02-20T10:36:06+00:00\nVisita al museu i taller de creació\nEls convidem a viure una experiència única i exclusiva, de la mà de Jordi Serra, artista de prestigi internacional i tercera generació del llinatge dels artistes Serra.\nAquesta proposta neix de la idea que tots som capaços d’expressar la nostra creativitat en un entorn relaxat i propici: es tracta d’aprendre i compartir, estimular els sentits, gaudir i sentir-se lliure per manifestar-se.\nJordi Serra els acompanyarà en aquest recorregut, els descobrirà els secrets i fórmules creatives, a més de les tècniques necessàries perquè vostès mateixos elaborin una peça de ceràmica, única i de qualitat excepcional.\nContacta’ns per saber més\nL’art de la gastronomia\nPresentem una gran varietat de propostes que inclouen\nTaller de cuina tradicional catalana\nTaller de cuina: paella valenciana\nTeam building / Castells humans\n“Fent pinya” és un taller pràctic en el qual el grup es converteix en una “colla castellera” capaç de fer castells humans.\nServeix de metàfora per a múltiples objectius formatius, socials i lúdics; perquè ajuda a “trencar el gel” i a formar pinya; perquè és una experiència emocionant, divertida i inoblidable.Està dirigit a empreses, grups professionals, equips esportius, estudiants…\nEl seu desenvolupament s’adapta a les necessitats de cada grup (durada, objectius, localització…), i s’hi poden donar múltiples enfocaments: lúdic, formatiu, educatiu, comunicatiu, metafòric, simbòlic.\nMúsica amb molt de gust


Pompeo s'entrevista amb Erdogan després de les filtracions amb escabrosos detalls del suposat crim\nPompeo i Erdogan en una sala annexa de l'aeroport d'Ankara. EFE\nBarcelonaEl secretari d'estat nord-americà, Mike Pompeo, ha visitat aquest dimecres Turquia per entrevistar-se amb el president Recep Tayyip Erdogan, sobre la desaparició del periodista dissident Jamal Khashoggi. La visita coincideix amb unes escabroses filtracions d'agents turcs en diversos mitjans que asseguren que tenen gravacions d'àudio que proven que Khashoggi va ser brutalment assassinat i esquarterat. El periodista va ser vist per últim cop el 2 d'octubre quan entrava al consolat de l'Aràbia Saudita a Istanbul a buscar un certificat de divorci per poder-se casar amb la seva actual parella. S'espera que Pompeo aporti noves informacions sobre el cas després d'haver-se entrevistat ahir a Riad amb el príncep hereu saudita, Mohamed bin Salman.\nDesprés que dimecres el president nord-americà, Donald Trump, defensés Riad, el 'Wall Street Journal' –diari en què Khashoggi col·laborava– cita un responsable turc que hauria sentit la gravació. El document acreditaria que Khashoggi va ser mort i esquarterat al despatx del cònsol saudita, Mohamed al-Otaibi, que era a l'habitació en aquell moment. En la gravació se sent una veu que el convida a sortir. Precisament ahir Al-Otaibi va fugir de Turquia.\nSegons el diari, en la gravació se sent com el forense Salah Mohamed al-Tubaigy es posa uns auriculars amb música mentre esquartera el cos i convida la resta de persones que es troben a l'habitació a fer el mateix.\nEl prestigiós portal 'Middle East Eye' d'anàlisi de l'actualitat al Pròxim Orient assegura que van arrossegar Khashoggi fins al despatx del cònsol, on el forense el va començar a esquarterar quan encara era viu.\nPompeo s'ha vist amb Erdogan i el primer ministre turc, Mevlüt Çavusoglu, en una sala de l'aeroport d'Ankara, l'endemà que el president assegurés que l'escorcoll al consolat va constatar que hi havia parets acabades de pintar i que s'havien trobat també substàncies "tòxiques".\nAràbia Saudita Estats Units Turquia llibertat de premsa


El episodio de la temporada tres «Polymorph» referenció y parodió momentos windows 7 64 bit portable version clave de Alien (1979 el episodio de la cuarta temporada «Camille» referenció vagamente escenas importantes de Casablanca (1942 79 «Meltdown» tomó prestado el argumento de Westworld, (1973 y «Red Dwarf: back to Earth» fue.\nLa serie exploró grandes temas de la ciencia ficción como paradojas de viajes a través del tiempo incluyendo la paradoja del abuelo, universos paralelos, hologramas, inteligencias artificiales, la cuestión del determinismo y el libre albedrío en varios episodios, la búsqueda de la felicidad.Guardian News and Media Limited.BBC Radio 7, 2 productos licenciados conocido en inglés como tie-in en forma de libros, revistas y otro merchadise.Red Dwarf Smegazine, volume 2 issue 3, julio 1993 Red Dwarf: Back To Earth' - This Weekend's Essential Viewing».News From the tekken game for computer Dwarf, Red Dwarf Smegazine, Volume 2 Issue 9, January 1994 «Back in the Red part I ratings».The work is to be discussed at a meeting of the IAA seti Permanent Committee, to be held during the 67th International Astronautical Congress (IAC) in Guadalajara, Mexico, on Tuesday, September 27th, 2016, What we know of HD 164595 is that it is a star.15 Al principio, Kryten solo aparece en un episodio de la segunda temporada, pero al comienzo de la temporada tres se convirtió en personaje principal.Archivado desde el original el 22 de agosto de 2007.Raw record of the signal together with expected shape of the signal for point-like source in the position of HD 164595.75 La nueva temporada se estrenó el jueves 4 de octubre de 2012.The bill was co-sponsored by Protection and Advocacy, Inc.So why do people think that Asians are the smartest?4 - 12 de noviembre de 2007 7 de mayo de 2008 Just the smegs Relanzamiento en DVD de las publicaciones en VHS Smeg ups y Smeg out.«Red Dwarf X Blu-ray: m: Film TV».Most worrisome to me is what affects this debate has on our society.\nHowever, the attribute that most separates humans from animals is intelligence.


Àrea Comptable | Jover Santinyà\nPerquè part indispensable per l'èxit d'un negoci és tenir el control de la situació econòmica, financera i patrimonial, t'oferim suport comptable en funció de les teves necessitats.\nAssessorem, gestionem i planifiquem (directament o a través del personal de la teva empresa) el registre d’assentaments comptables i anàlisi dels estats comptables resultants, alertant sobre les disfuncions econòmiques, financeres i patrimonials de la empresa i qualsevol altres aspectes comptables i de gestió administrativa. D'aquesta manera, sempre coneixeràs tota la situació empresarial i alternatives en la gestió econòmica de la mateixa.\nAtenem les obligacions comptables derivades de la legislació mercantil.\nAssessorament legal i gestió comptable per a persones jurídiques i físiques ajustada al Codi de Comerç.\nAplicació de les diferents adaptacions sectorials del Pla de Comptabilitat.\nRevisió i diagnòstic en l’aplicació de les normes de registre i valoració comptables.\nAssessorament en la creació dels circuits administratius de suport a la comptabilitat.\nPlanificació del tancament comptable de l'exercici.\nConciliació dels comptes financers.\nVerificació de les diferents amortitzacions i provisions.\nFem de la comptabilitat una eina útil de gestió empresarial.\nConfecció, tramitació i legalització dels llibres derivats de la legislació comptable i mercantil.\nDipòsit dels comptes anuals al Registre Mercantil Provincial.\nNotícies d'àmbit comptable


Big Bamboo bei Juno Records\nVeröffentlicht: 08 Mar 10\n1. "Big Bamboo" (feat Sparrow)\n1. "Life's A Bitch" (feat Colette)\nShop more: Classics/Ska | Ennio MACCARONI | Super Mango\nShantisan, The Invisible Man (Sublogic / GLR), Jon Kennedy, Dom Servini, Juno Recommends Breakbeat, Super Mango Hi-Fi, Reggae Mash Ups Tha Dance !, DJ FARRAPO


Nom de l'assignatura: Introducció a la Comptabilitat Financera\nCodi de l'assignatura: 364546\nCoordinació: Jordi Morros Ribera\nAquesta és una assignatura introductòria i, per tant, no presenta cap requisit previ específic. Tanmateix, matricular-s’hi tenint ja coneixements dels processos empresarials i del món dels negocis suposa un avantatge. En aquest sentit, convindria haver treballat les assignatures:\n— Economia de l’Empresa I\n— Dret de l’Empresa\n— Dret Mercantil\nCE7 - Elaborar, interpretar i aplicar la informació comptable i financera de l'empresa.\nCE1 - Desenvolupar la capacitat d'anàlisi de les organitzacions empresarials en el seu entorn internacional per interpretar els comportaments de les mateixes davant factors econòmics, socials, culturals, legislatius, etc. de caràcter internacional.\n— Comprendre el significat i el funcionament de la comptabilitat com a sistema d’informació per a la presa de decisions de caràcter econòmic.\n— Entendre la metodologia comptable per classificar i registrar transaccions bàsiques dutes a terme per agents econòmics.\n— Ser capaç d’avaluar i classificar les operacions i determinar els actius i la situació financera d’un agent econòmic; preparar la documentació de tancament d’exercici per a la distribució externa, concretament, els balanços i comptes de pèrdues i guanys.\n— Interpretar la informació dels comptes anuals correctament i aprendre a fer previsions econòmiques i financeres sobre la base dels estats financers.\n1. Primer bloc\n1.1. Introducció a la comptabilitat financera\n1.1.1. La comptabilitat com a sistema d’informació\n1.1.2. Teoria estructural\n1.1.3. Mesura de la comptabilitat\n1.1.4. Funcionament del sistema de comptabilitat\n1.1.5. Eines de comptabilitat formal\n1.1.6. Eines de comptabilitat material\n1.1.7. La regulació legal de la comptabilitat\n1.2. Una revisió més a fons dels estats financers\n1.2.1. Seccions d’un balanç general classificat\n1.2.2. Relació entre un estat de capital comptable i una declaració de patrimoni dels accionistes\n1.2.3. Identificació i càlcul de les ràtios per a l’anàlisi de la liquiditat i la solvència d’una empresa que utilitza un balanç de situació\n1.2.4. Significat dels principis de comptabilitat generalment acceptats\n1.3. Sistema d’informació comptable\n1.3.1. Efecte de les transaccions comercials en l’equació comptable bàsica\n1.3.2. Compte: definició i funció en el procés d’enregistrament\n1.3.3. Dèbits i crèdits: definició i funció enregistradora de les transaccions comercials\n1.3.4. Passos bàsics en el procés d’enregistrament\n1.3.5. Diari: definició i funció en el procés d’enregistrament\n1.3.6. Llibre de comptabilitat: definició i funció en el procés d’enregistrament\n1.3.7. Publicació: definició i funció en el procés d’enregistrament\n1.3.8. Efectes d’un balanç de comprovació\n2. Segon bloc\n2.1. Conceptes de la comptabilitat d’exercici\n2.1.1. Diferències entre comptabilitat de caixa i comptabilitat d’exercici\n2.1.2. Principi de reconeixement dels ingressos i principi de reconeixement de la despesa\n2.1.3. Ajust d’entrades: tipus principals\n2.1.4. Naturalesa i propòsit de la balança de comprovació ajustada\n2.2. Operacions de màrqueting i compte de resultats de múltiples passos\n2.2.1. Registre de les compres en el marc d’un sistema d’inventari permanent\n2.2.2. Registre dels ingressos per vendes en el marc d’un sistema d’inventari permanent\n2.2.3. Diferències entre un compte de resultats d’un sol pas i un de passos múltiples\n2.2.4. Determinació del cost dels béns venuts en el marc d’un sistema d’inventari periòdic\n2.2.5. Enregistrament de compres i vendes d’inventari en el marc d’un sistema d’inventari periòdic\n2.3. Presentació d’informes i anàlisi d’inventari\n2.3.1. Passos en la determinació de les quantitats d’inventari\n2.3.2. Base de la comptabilitat dels inventaris i aplicació de mètodes de flux d’inventaris en el marc d’un sistema d’inventari periòdic\n2.3.3. Estat financer i efectes fiscals de cadascun dels supòsits de flux de costos d’inventari\n2.3.4. Base menor entre preu de cost i preu de mercat de la comptabilitat dels inventaris\n2.3.5. Càlcul i interpretació de l’índex de rotació d’inventari\n2.3.6. Reserva LIFO i la seva importància en la comparació de resultats de diferents empreses\n2.3.7. Aplicació de mètodes de flux d’inventari a registres d’inventari permanent\n2.4. Cicle comptable i comptes anuals\n2.4.1. Compilació de documents font\n2.4.2. Anàlisi de transaccions\n2.4.3. Registre de transaccions\n2.4.4. Comptabilització de transaccions\n2.4.5. Preparació d’un balanç de comprovació desajustat\n2.4.6. Preparació d’entrades d’ajust\n2.4.7. Preparació d’un balanç de comprovació\n2.4.8. Preparació d’estats financers\nEl contingut teoricopràctic de l’assignatura implica que la docència sigui de tipus presencial, principalment mitjançant la classe magistral. En aquestes classes presencials s’exposa el contingut del temari i es treballa mitjançant exercicis i problemes que cal resoldre.\nEn acabar cada bloc temàtic cal entregar les respostes del qüestionari i les solucions de les activitats de resolució de problemes. Aquestes activitats s’anomenen proves d’avaluació continuada (PAC) i són una part obligatòria d’aquest sistema d’avaluació.\nL’estudiant que tingui un interès específic en un dels temes de l’assignatura pot estudiar-lo més a fons pel seu compte i presentar feina voluntària.\nA les classes presencials es treballa en grups reduïts i es fan controls d’assistència aleatoris.\nCom a conseqüència del desplegament del projecte de foment de la qualitat docent que s’està duent a terme a la Facultat d’Economia i Empresa —impulsat des de la unitat de Recerca, Innovació i Millora de la Docència i l’Aprenentatge (RIMDA) i el Vicerectorat de Docència i Ordenació Acadèmica de la UB— durant els cursos 2018-2019 i 2019-2020 la metodologia docent d’alguns dels grups de l’assignatura pot quedar modificada respecte a la descrita anteriorment.\nA l’inici de curs es publicarà al Campus Virtual informació més detallada sobre aquesta metodologia.\nEl sistema d’avaluació per defecte és el d’avaluació continuada. L’estudiant que vulgui seguir l’avaluació única ha de sol·licitar-ho per escrit al professorat responsable de l’assignatura en els dos primers mesos de classe (abans el 30 de març). Cal conservar una còpia de la sol·licitud i el justificant de recepció signat pel professorat en qüestió.\nL’avaluació continuada d’aquesta assignatura consisteix en proves escrites, treballs i assistència a classe.\nAl final de cada bloc cal fer un examen final, que està dividit en dues sessions en dies diferents:\n— Una prova amb quaranta preguntes d’elecció múltiple.\n— Dos o tres exercicis breus.\n— Un exercici llarg o dos exercicis breus.\nEl pes de cada activitat en la nota final és el següent:\n— Avaluació teoricopràctica (blocs 1 i 2): proves amb preguntes d’elecció múltiple i exercicis obligatoris que cal fer a casa (proves d’avaluació continuada o PAC).\n— Avaluació teòrica (blocs 1 i 2): prova amb preguntes d’elecció múltiple per fer a classe (33 % de la nota final).\n— Avaluació pràctica (blocs 1 i 2): exercicis obligatoris per fer a classe (67 %).\nPer poder superar l’assignatura, s’han de fer totes les activitats d’avaluació presencials i obtenir una nota final ponderada igual o superior a 5 punts. Si la nota de l’avaluació pràctica és inferior a 5, aquesta esdevé la nota final del bloc.\n— Sis proves d’avaluació continuada (PAC), una per cada tema. La mitjana d’aquestes sis notes val el 10 % de la nota final. Aquesta nota només es té en compte si s’aproven les dues activitats d’avaluació fetes a classe.\n— Dues activitats d’avaluació en hores de classe, en les dues últimes sessions. L’avaluació del bloc 1 val el 30 % de la nota final i l’avaluació del bloc 2, el 60 %.\nL’examen final únic, per a l’estudiant que hagi sol·licitat aquesta opció d’avaluació, conté una part teòrica i una part pràctica.\n— La part teòrica consisteix en quaranta preguntes d’elecció múltiple, cadascuna amb quatre respostes possibles, de les quals només una és correcta. S’aplica un sistema de correcció estàndard: 1 punt per resposta correcta, –0,25 punts per resposta incorrecta i –0,10 punts si no es marca cap resposta o si se’n marca més d’una. Aquesta part és eliminatòria: cal obtenir-ne una nota igual o superior a 5 sobre 10 perquè es corregeixi la segona part.\n— La part pràctica consisteix en quatre exercicis i s’han de completar tots.\nPer aprovar l’assignatura cal obtenir una nota igual o superior a 5 punts sobre 10 en cada part. L’estudiant que no aprovi la part teòrica té com a nota de l’examen final la nota que obtingui en aquesta part.\nNo es guarden les notes obtingudes en les activitats de l’avaluació continuada.\nConsisteix en un examen final escrit, que té una part teòrica i una altra de pràctica:\n— La part teòrica consisteix en quaranta preguntes d’elecció múltiple, cadascuna amb quatre respostes possibles, de les quals només una és correcta. S’aplica un sistema de correcció estàndard: 1 punt per resposta correcta, –0,25 punts per resposta incorrecta i –0,10 punts si no es marca cap resposta. Aquesta part és eliminatòria: cal obtenir-ne una nota igual o superior a 5 sobre 10 perquè es corregeixi la segona part. 33 % de la nota.\n— La part pràctica consisteix en quatre exercicis i s’han de completar tots. 67 % de la nota.\nKIMMEL, Paul D., WEYGANDT, Jerry J., KIESO, Donald E. Financial accounting : tools for business decision making. 6th ed. Hoboken, N.J. : Wiley, 2011\nCatàleg UB (ed. 2015)\nEls alumnes utilitzaran els recursos disponibles en el Campus Virtual.\nLes activitats formatives consistiran en la pràctica de resolució d’exercicis durant una setmana per a cada tema. El dilluns de la setmana següent s’obriran les solucions perquè puguin contrastar-les amb la seva pràctica prèvia.\nEs programaran sessions amb Blackboard Collaborate, enfocades sobretot a la resolució de dubtes, dos dies abans que els alumnes hagin de resoldre l’exercici d’avaluació continuada.\nPer a l’avaluació continuada es mantenen els sis tests de resposta múltiple ja programats de bon començament, més dos exercicis que ara seran en línia. La nota mitjana d’aquestes vuit proves ponderarà un 10 % sobre la nota final.\nA finals de març es va fer un examen en línia amb un test de resposta múltiple amb 40 preguntes i tres exercicis. La ponderació d’aquesta prova serà d’un 30 % sobre la nota final.\nA finals de maig es farà un examen en línia amb un test de resposta múltiple amb 40 preguntes i tres exercicis. La ponderació d’aquesta prova serà d’un 60 % sobre la nota final, ja que s’hi acumularà tota la matèria treballada al llarg del quadrimestre.\nEl pla de contingència per a la no presencialitat serà un examen en línia amb les mateixes característiques que l’examen ja previst de bon començament: un test de resposta múltiple amb 40 preguntes i quatre exercicis pràctics.\nEl mateix que per a l’avaluació única.\nEls alumnes ja disposen habitualment d’un Campus Virtual ple de recursos, i no cal afegir-ne més.


Fiberclay – El Nou Garden\nTestos i contenidors de diverses formes i mides elaborats amb Fiberclay. Durador i lleuger. Resistent als canvis de temperatura extrems. Forma de terrina, cub, cub alt, quadrat cònic alt, cilindre i cilindre cònic alt. En colors grafit, marró i òxid. Material creat amb un procés innovador que combina argila i fibra. Aspecte semblant al de la terracota. Molt resistent al fred i la calor. Lleugers i duradors. Ideal per a espais exteriors.\nNo trenquis mai el silenci si no és per millorar-lo (Beethoven)\nVarietats TotesCopasDiscomFiberclayJardínMacetasMobiliario de jardínOtros materiales\nCopa Fiberclay - Discom\nColor Antracita Óxido\nDiàmetre x Alçada 38 x 33 cm 46 x 39 cm 58 x 50 cm\nAntracita / 38 x 33 cm Óxido / 38 x 33 cm Antracita / 46 x 39 cm Óxido / 46 x 39 cm Antracita / 58 x 50 cm Óxido / 58 x 50 cm\n<transcy>Des de</transcy> €89,95\nTest Fiberclay Atenes - Discom


Botigues de Barcelona, Consells i recomanacions de protecció d'un comerç\nConsells i recomanacions de protecció d'un comerç Reviewed by Botigues de Barcelona on May 03 Rating: 3.5 Consells i recomanacions de protecció d'un comerç Per a protegir un establiment, primer doteu de sistemes de tancament segur tots els accessos a l'establiment, inclosos els del magatzem, patis, escales i finestres. Aquests sistemes han de poder permetre l'evacuació de les persones en cas d'emergència.\n2. Instal·leu un sistema d'alarma visible des de l'exterior i connectat a una centraleta de vigilancia en concert amb la policia.\n3. Feu visibles tots els elements de protecció de qué disposa l'establiment: alarmes, caixes de seguretat, extintors i mànegues.\n4. Assegureu-vos que no resta ningú dins l'establiment abans de tancar. Recordeu-vos de connectar els sistemes d'alarma.\n5. Mantingueu encès algun llum de facana durant les hores en qué l'establiment roman tancat. Dissuadirà la manipulació de panys i persianes.\n6. Pengeu el pànol del recorregut d'evacuació del pla de emergència, ja que en cas de necessitat facilitarà les operacions tant dels bombers com de la policia.\n7. Considereu el reforç d'espais comuns (vestíbuls, escales,etc.) o elements de separació (portes i envans) si el local està situat en contigüitat amb altres edificis.\n8. Si el tipus de negoci ho permet, es aconsellable instal-lar un sistema de timbre i control a l'obertura de la porta d'accés, ja es tracti d'un passador o de sistemes d'activació remota.\n9. Es recomanable instal'lar un polsador d'alarma silenciosa.\n10. Instal·leu sistemes d'intercomunicació (telèfons, interfons, walkie- talkies, etc.) entre les diferents zones de l'establiment.\n11. Establiu codis de comunicacioó entre el personal de manera que en cas de qualsevol mena d'incident us pugueu comunicar sense alarmar als clients.\nConsells i recomanacions de protecció d'un comerç\nPer a protegir un establiment, primer doteu de sistemes de tancament segur tots els accessos a l'establiment, inclosos els del magatzem, patis, escales i finestres. Aquests sistemes han de poder permetre l'evacuació de les persones en cas d'emergència.\n3. Feu visibles tots els elements de protecció de qué disposa l'establiment: alarmes, caixes de seguretat, extintors i mànegues.\nUn comerç més segur (PDF)


El Jutjat Contenciós Administratiu número 2 de Lleó obre la possibilitat de reclamar les quotes recaptades injustament en obligar a que la TGSS retorni els diners cobrats de més a un jove que va sol·licitar la Tarifa Plana i al que la hi van suspendre després de passar a ser administrador d'una Societat.\nSegons la recent SJ Contenciós-Administratiu nº 2 León, Nº 220/2019, de 11 de juliol de 2019, els administradors de Societats Limitades tenen dret a la denominada «Tarifa plana de 60 euros per a persones treballadores autònomes» fins que acabin els terminis que els corresponguin.\nCom és sabut, l'accés a la «Tarifa plana» per als autònoms societaris no es troba regulada legalment. Fins al moment, aquest col·lectiu ha quedat exclòs de les bonificacions per a alta en el RETA; no obstant això, recents sentències dels Tribunals de Justícia -a la qual se suma la del Jutjat del Contenciós-Administratiu nº 2 Lleó - han vingut establert el dret dels socis d'una empresa de nova creació a gaudir d'aquestes bonificacions de la Seguretat social.\nLa decisió del JS va una mica més lluny ja que exigeix a la Tresoreria General de la Seguretat Social (TGSS) tornar la quantitat de diners cobrada de més a l'afectat després canviar-li la quota per entendre que no procedia l'aplicació de la bonificació.\n• Possibilitat de reclamar les quotes recaptades injustament\nPartint de l'aplicació dels beneficis com a treballadors autònoms als autònoms societaris, el Jutjat considera que:\n"... el soci o administrador de les societats mercantils capitalistes està inclòs en l'àmbit subjectiu de l'Estatut del Treballador Autònom, i que la menció expressa que la llei fa als socis de societats laborals i de cooperatives és perquè aquests no es consideren inclosos en aquest Estatut ".\nEl que possibilita sol·licitar devolucions de quotes abonades en excés si la Tresoreria General de la Seguretat Social nega en el seu moment l'accés a la tarifa plana a aquest col·lectiu.


Art. Nr.: 079000-000


Patrimoni cultural — Ajuntament de Cambrils\nEsteu aquí: Inici / Arxiu / Patrimoni cultural\nL'Arxiu Municipal és un dels serveis de l'Ajuntament de Cambrils que treballa per promoure el patrimoni cultural del municipi. Ofereix els documents que els investigadors i ciutadans necessiten consultar i els orienta en les recerques que fan. Investiga per conèixer i divulgar nous aspectes sobre la història i la realitat de Cambrils. Publica documents contextualitzats i comentats. Organitza activitats per divulgar el patrimoni històric i per donar a conèixer les recerques que realitzen els investigadors.\nLínies d'investigació per explicar millor el patrimoni cultural de Cambrils\nRecerca - Llegir Més\nL'Arxiu Municipal és un dels serveis de l'Ajuntament de Cambrils que treballa per promoure el patrimoni cultural del municipi. Ofereix els documents que els investigadors i ciutadans necessiten consultar i els orienta en les recerques que fan. Divulga nous aspectes de la història i la realitat de Cambrils. Publica documents contextualitzats i comentats. Organitza activitats per divulgar el patrimoni històric i per donar a conèixer les recerques que realitzen els investigadors.\nDifusió del patrimoni cultural - Llegir Més


Tutorial, pas a pas, per passar un “track” a un GPS (sense fils) | Fanatik\nUna de les preguntes més habituals que ens feu quan compreu un GPS de nova generació és: “si puc vincular el meu dispositiu al mòbil, podré importar tracks de Wikiloc des del mòbil, sense haver-lo de connectar a l’ordinador?” La nostra resposta fins ara sempre ha estat la mateixa: “no entenem per quin motiu, però no es pot fer”. Doncs aquesta setmana passada hi ha hagut un canvi important: gràcies a al mercat d’aplicacions propi de Garmin Connect IQ Store i Wikiloc, això ja és possible.\nPer poder descarregar un track directament amb el mòbil i passar-lo al GPS Garmin només cal seguir els següents passos:\n1.- Des de Garmin Express, anar a buscar l’apartat d’aplicacions de Connect IQ i descarregar l’aplicació. On hi ha els punts suspensius, al costat de Wikiloc – Trails of the World, podreu accedir a la configuració i posar el vostre usuari i contrasenya de Wikiloc. Si no ho feu des d’aquí, quan hi accediu a través del Garmin no us ho acceptarà. Un cop fet això, caldrà sincronitzar els canvis amb el dispositiu.\n2.- Arribats aquí, ja podem obrir l’aplicació del mòbil de Wikiloc i seleccionar un track utilitzant els filtres del programa. Amb l’opció de “Navega” podrem accedir als filtres per buscar una ruta que s’adapti al tipus d’esport, la distància, el desnivell i la dificultat que més de gust ens vingui. De les rutes que ens proposi Wikiloc en seleccionem una i… a la següent pantalla ja podem marcar “Enviar al teu Garmin”.\nPer accedir a l’aplicació de Connect IQ des del Garmin, ja només falta engegar el dispositiu, anar al botó IQ i buscar Wikiloc.\nAquesta aplicació és compatible amb els següents dispositius (a març de 2017) sempre que estiguin actualitzats:\nEdge 1000, Edge 520, Edge 820, Edge Explore 1000, Edge Explore 820, Oregon 7 series, Rino 7 series, Fenix Chronos i el nou Fenix 5.\nPer poder fer ús d’aquesta novetat cal tenir en compte que hem de tenir el “Pack de navegació de Wikiloc” , que val 2.69€ per 3 mesos o 4.49€ per un any. I la veritat és que, si som usuaris habituals de Wikiloc, compensa de debò. O és que no us heu trobat mai a mitja ruta que voldríeu fer un canvi de timó d’última hora?


Blog - Setembre de 2016\nEl treball col·laboratiu a l’entorn rural protagonista del Coworking day 2016\nMóra d’Ebre acollirà l’esdeveniment que té com a objectiu analitzar les tendències i reptes del coworking 2020\nLa jornada comptarà amb el suport de COWOCAT_RURAL que treballa per potenciar els espais de coworking i el teletreball en l’entorn rural\nEl proper 30 de setembre diferents espais de Móra d’Ebre seran l’escenari del Coworking Day 2016. Aquesta jornada és la cita més important del calendari dels coworkers de Catalunya i té com objectiu ser l’aparador de les noves tendències i reptes del sector. Aquest any, el coworking en l’entorn rural serà una de les principals temàtiques de la jornada.\nEl Coworking Day s’iniciarà amb la benvinguda i obertura oficial, a càrrec de Joan Piñol, l’alcalde de Móra d’Ebre; Gemma Carim, la presidenta del CIS (Consorci Intercomarcal d’Iniciatives Socioeconòmiques Ribera d'Ebre i Terra Alta); i Ferran Grau, el director territorial d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació a les Terres de l'Ebre. Seguidament es presentarà la jornada i s’iniciarà la primera sessió dedicada a dues iniciatives pioneres. La gerent del CIS, Begoña García presentarà el projecte COWOCAT_RURAL, que treballa per potenciar els espais de coworking en l’entorn rural com a centres d’emprenedoria i col·laboració. També s’explicarà l’experiència del primer espai de coworking a l’entorn rural Zona Líquida, de Riba-roja d’Ebre. Seguint amb la mateixa temàtica, hi haurà una sessió sobre el coworking com a eina de desenvolupament del territori.\nA les 13.30 serà el moment de dur a terme una sessió més distesa, amb el vermut i la xerrada “Coworking com a inici de l’emprenedoria” a càrrec de l’emprenedora i coworker de Móra d’Ebre, Èlia Vaqué. Després del dinar la jornada continuarà amb un taula Coworking al 2020: tendències i reptes que es realitzarà a bord del llagut “Lo Roget” navegant per la façana fluvial de Móra d’Ebre. La jornada es tancarà amb les conclusions a càrrec del president de Cowocat Jordi Silvente.\nInscripcions a la jornada: https://docs.google.com/a/nuwa.cat/forms/d/e/1FAIpQLSf5IvE7i2jJbQukcG28baKAHZ-DFFezEvLvTWSXVbu-xZ0yHw/viewform?c=0&w=1


The Ladies of Vallbona: ELS ESTORNELLS OMPLEN EL CEL DE LLORENS DE ROCAFORT I TOTA LA VALL DEL CORB\nELS ESTORNELLS OMPLEN EL CEL DE LLORENS DE ROCAFORT I TOTA LA VALL DEL CORB\nMai havia pensat començar un article parlant dels estornells, però no tinc més remei que fer-ho. Arribant al poble de Sant Martí de Maldà, veiem al cel un estol gegant de molts cents de metres de cua , quasi inacable, que travessave lo cel de la vila, cosa mai vista per mi en aquelles contrades,prou conegudes i estimades per mi. Ep! , a l'arribar a Llorenç de Rocafort el meu poble es repeteix el mateix, veiem un impressionant estol sobrevolar el petit poble medieval i de cop posar-se als grans pins, quasi gegants, que hi ha al freginal de cal Timoneda,( família Català ), però amb la curiositat de que cada pi n'acull a cents, amb la particularitat que en repòs no paren de cantar o d'expresar-se a la seva manera, amb qui està al costat, trencant el silenci que caracteritza el poble de la ex-baronia de Vallbona. De cop aixequen el vol cents i cents i a l'instant un gran silenci es fa present, quan volen no, xisclen, no murmuren, estan ocupats, no per molta estona, però si per uns minuts, fins que en grup es deixin caure al cim dels pins i torne-m'hi. Els estornells no se com s'ho fan per no tocar-se els uns amb els altres a la velocitat que van i els canvis de sentit bruscs, deuen tenir un sisè sentit, que sens escapa de les mans, si es toquessin en algun moment podrien perdre l'equilibri i anirien caiguen i clar amb els cents que hi han no en cau cap ni un.\nDe bon matí, dissabte passat dia vint-i - quatre de febrer,a la solana del Perdigó,al costat de Sant Miquel i no lluny de la Quadra de Mas Déu, tot terme de Vallbona de les Monges, a tres graus negatius, i tot carregant llenya feta de resultes d'esporgar els ametllers\nal remolc,i posats val a dir, es la millor que tenim junt amb la d'oliver per cremar a la llar del foc, cap d'elles tira espurnes fora de la llar, que posi en perill el parket o una catifa, dona molta tranquil.litat i escalfa molt; el pare guardava la de pi per cremar-la a les estufes de casa .\nPicot a punt de començar el niu:\nTot i el fred, en un moment de relax i a recer del sol i contemplant la natura, vaig sentir com feia quasi cinquanta anys, el tamborineg d'un picot, una bonica sensació (un dejà vu) per l'anima, el ta,ta,ta,ta,,ta,ta........ moltissimes vegades per minut, i torne-m' hi, incansable aquest ocell, que no se si es tractava d'un picot gran, mitja o un picot garser petit, però el record del martilext era ben familiar, a poc a poc em vaig anar acostant i més i més a prop, però el picot em va veure de reüll i va arrencar el vol. L'últim record meu, es remunta als meus 12 anys a la sort del Borràs, al fondo de Llorenç camí de Vallbona de les Monges, en un ametller centenari i molt gruixut, però el niu el poden fer en altres arbres secs, i depend del tamany del forat podem deduir de quin Picot es tracte; un cop a dins engrandeixen el niu, són molt treballadors. M'encanten aquests ocells tant curiosos . Ep ! tots em meravellen, fins i tot el senzill pardal, que aprofita els forats de les nostres parets de pedra seca de les cases o de les pallisses del poble per niari.\nCanviant d'ocells i perquè val més una imatge que mil paraules, els poso les següents fotografies, perquè vostès disfrutin i aclareixin dubtes al observar un niu.\nPropietat de Toni LLobet\nParlant d'aquests nius, encara que més endavant us en tornaré a parlar, ara vull fer esment dels que tinc a casa. De petit volia tenir algun niu d'orenetes, però es veu que per l'encaració del teulat cap al sud i potser poc protegit de la marinada i de les pluges, dons mai vaig tenir un niu. Però coses del destí o simplement un misteri, ara fa uns 8 anys que en tenim 5 de nius, d'orenetes, i de roquerols, de falciots no en tinc cap. Les orenetes son de cua-rogenca i de cuablanca i tant sols un niu de roquerol i sembla que n'estiguin començant un altre, però quines coses, ben separats de les orenetes, perquè serà ?\nAquesta fotografia que els poso dels nius són de fa 4 anys, ara ni han més, però a l'altre extrem i un de roquerols, que esta tot obert pel damunt.\nParlant altra vegada sobre els estornells, en una estona de conversa amb el Francisco Català, em va dir que no era d'estranyar que tinguéssim aquests estols d'estornells, perquè els agraden molt les aulives i enguany no sabem ben be perquè però mils d'elles no han caigut al passar -les pel vibrador, a finals de febrer, primers de març els olivers n'estan plens. Conclusió, tenim estornells fins l'entrada de l'estiu.\nAqui tenen una rama d'un oliver d' uns 10 anys, finals de febrer, te totes les olives dalt de l'oliver i vives, que després d'aguantar les quantioses glaçades estarien mortes.\nA continuació els poso una rama amb les olives arrugades, o sigui mortes, perquè votès se'n façin un ideia.\nHi ha una exel.lent recepta, per guisar-les entre d'altres ingredients amb pell de taronja, vinagre, oli, però primer al posar-les 3 o 4 dies amb aigua per rehidratar-les. Curiosament si menjem en aquest temps una oliva morta es "dolça".\nEl meu pare sempre explicava que els estornells baixen i roben les aulines del munt de les borrasses i s' emporten una amb el bec i quan venen a visitar-nos les grives, n'agafen una amb el bec, i una altra amb cada pota i arrenquen el vol tant contentes i les transporten molt lluny d'aqui. Déu meu fins i tot els ocells tenen recursos diferents !!!!\nBe, el fet de venir a Llorenç de Rocafort, era per esporgar els ametllers i els olivers que d'ençà uns 6 anys no si havia fet res, el pare no podia, perquè a la darrera collita d'olives/aulives, ja anava tot el dia amb la mangala (2012),\nen articles anteriors ja queda constància de l'impediment.\nTotes les activitats de pagès s'han de fer al seu temps. Jo recordo al germà de la meva padrina l'oncle Lliberato que després de collir olives, es dedicava a arrabassar, que consistia en arrencar les mates d' un terreny erm i treure'n les arrels i les rabasses per posar-ho en cultiu. L'oncle Lliberato després en feia carboneres, que eren un munt de llenya, provinent de l'arrencada d'una serra i tapada amb herba i terra per fer-ne carbó, mitjançant la carbonització de la fusta, ho recordo a l'aixarmada de cal Bergadà més cap a les Creuetes , després de l'era de cal Mano, quasi enganxades hi han les pallisses la de cal Bartomeu i la de cal Xifré, les dos famílies compartien una era.\nDos pallisses que compartien una era. Cal Portomeu i cal Xifré.\nA Llorenç això de compartir sempre ha sigut una virtut necessària, per exemple cal Bori i cal Portumeu compartien una sola entra per la plaça i ves a saber més històries medievals, com entre cal Claudio (abans cal Bori) i cal Saltó s'hi troba un preciosa arcada gòtica tapiada des de sempre, deixem-ho aquí.\nEls trossos a Llorenç són lluny de casa, no em canso de dir que es tracta de la Catalunya Nova, la gent no vivia en masos com a Girona que n'està farcit, sinó que vivien i encara viuen tots junts aprop del castell o del senyor feudal, ara formant petits pobles amb molt d'encant; la vida era molt dura per aquestes terres, els sarraïns estaven a les muntanyes de Prades o a Lleida o sigui molt de compta; dia si, dia també hi havien trifulgues en aquest Pla d'Urgell.\nTornen a la feina, cal marxar de casa amb tots els estris, deixar-se'n un vol dir tornar cap a casa i invertir molt de temps, a mi m'ha passat més de tres vegades.\nCal notar una cabana a la part dreta de la vall, perquè si feia mal temps, om si pugués refugiar i fins i tot per posar la mula per evitar tantes hores de sol. Si afinem una mica podrem observar els ametllers florits.\nEn aquest temps que els sembrats ja tenen set o vuit dits d'alçada, la baixa Segarra o també dit l'Urgell es transmuta, es festeig de festa, cada racó amb els seus ametllers florits, encara que no tots, els tardans encara trigaran 15 dies a estar ben florits, tot està engalanat.Un luxe pels ulls i per l'esperit.\nAdoro reveure els trams de camins coneguts, sempre hi descobreixo coses noves, m'emociona veure plantes com els matolls que creixen a la vora dels camins i altres plantes com aquesta que no se com se diu, però a la posta de sol es maquíssima.\nCada pas dels vells camins, em porten, a recordar, aquí darrera hi ha una gran roca amb una cogulla plena d'aigua, en aquesta cabana enrunada al terra hi ha una cisterna que feia una aigua fresquissima, amb data d'avui encaa hi és, però ha perdut la tapa.\nCuiosament dins de lacabana hi ha crescut un gan ametller; això vol dir que fa anys que està enrunada.Al costat d'aquests àlbers segons els anys si fan mucoses, penso que a Girona se'n diuen Llenegues, sota aquest marge de pedra seca hi ha una servera que fa unes serves bonissimes ( Sorbus domestica ), aquí hi ha un sol cep en tota la finca que es va lliurar de la gran plaga " La Filoxera ". Fins ara una persona se'n cuidava, des de empre, però va morir fa més d'un any i ....... A poc a poc us aniré explicant les troballes de la natura, que potser altres anys ja us les he explicades, però segueixo meravellant-me una vegada més i estimo la monotonia i no em molesta que tot sigui senzill, encara que no simple. El cercle sempre es repeteix, fins a l'infinit, però a cada canvi d'estació tenim l'oportunitat de quedar-nos bocabadats de com es compleix tot el que està escrit en l'ADN de les plantes i dels ocells que per altra banda en sabem molt poc.\nAquí podem veure una cabana sense teulat, o sigui en ruïnes, està a la part alta de la finca, els nostres avantpassats enteniment molt e que davant d'una calamarsada no hi havia temps de baixa a la vall a refugiar-se..\nPenso que convé que us posi algun paisatge típicament urgellenc, per anar fent-se una idea de com es la realitat en aquest racó de món. Al contemplar la fotografia següent podem veure que els bocins conreats arriben molt amunt en els petits turons, o sigui que boscos i conreus estan entrellaçats, en cap cas hi han grans boscúries, ni grans conreus, tot està barrejat aquí a la Baixa Segarra o Urgell. A la Garrotxa on he fet de metge de poble, he tingut l'oportunitat d'anar de mas en mas i de veure grans boscúries, impensables amb la mentalitat de l'Urgell.\nAquest racó de món pertany a la conca hidrogràfica del riu Corb, el qual limita pel nord amb la depressió del Sió ( Ribera del Sió); per l'est amb la Serra del Tallat (Conca de Barberà); pel sud amb la vall del Set (Garrigues) i per l'oest amb el pla d'Urgell (Pla d'Urgell).\nAmetller centenari, es l'únic que queda a la finca.\nAquest ametller florit, es el mes vell de la finca, o sigui centenari, ni havien tres més però a poc a poc s'han anat morin,semblava que havien de durar tota la vida.\nAl veure aquestes fotografies no es pregunten com pot ser que el bosc arribi tant aprop de la finca ? Durant anys i mes anys la norma va ser apartar el bosc del conreu, i arrencar els arbustos que xupaven dels adobs que el pagesos hi tiraven, perjudicant els conreus. Abans em parlat dels arrabassaires oi ?, be actualment, degut ha que han quedat tants pocs boscos a l'Urgell, que no es pot tocar de la vora del tros, ni un reboll o roure (Quercus coccifera), ni les mates de romaní ( Rosmarionus Officinalis), ni cap pi (Pinus Sylvestris), ni l'aromàtic timó ( Thymus vulgaris) , ni cap Sàlvia ( Salvia Officinalis), ni cap Orenga ( Origanum vulgare), ni el Lligabosc ( Locinera implexa), etc... Un veí del meu poble, amb una màquina va remoure uns 10 metres de la vora del bosc, per " millorar l'entorn " de la finca i li va costa una multa de 500 €. El poc bosc està molt protegit.\nEl primer dia d'estar a la finca, calia cremar la brosta (amb permís de l'Ajuntament de Vallbona de les Monges), que vaig tallar dels olivers en el mes de novembre, feina que no esperava, però que degut a una nevada amb neu carregada d'aigua, va pesar tant que van petar moltes rames gruixudes, i junt amb un fort vent, vam tenir la destrossa servida. Les rames mortes no es poden deixar penjades a l'oliver o a l'ametller, fan molt mal efecte i donen sensació d'abandó i són troncs on crien les larves de les mosques que més endavant picaran les olives, s'han de cremar, parlo de les d'oliver.\nQuan les xarxes socials, els xats, els watssaps, el twiter, ens atabalen continuament i no ens deixen temps d'adonar-nos de tot el que ens envolta i de disfrutar de lo senzill, puc dir que en aquesta vall dels Perdigons no tinc cobertura i el telèfon està en silenci sense demanar-li, un recorda més que mai aquella frase que jo vaig llegir en el capitul del Petit Príncep de'n Zum : " L'esencial és invissible als ulls. Només s'hi veu bé amb els ulls del cor ".\nAquests camins tant solitaris, en Josep Maria Boix-Masramon, "Zum" pels amics, que era nebot del pare Maur Maria Boix , olim prior de l'abat Cassià Maria Just, a les guàrdies que junts havíem fet al CAP Banyoles, sempre em deia que aquest camins d'aquest racó de món, del terme de Sant Martí de Maldà, de Maldà, de Llorenç,i de Vallbona de les Monges eren Camins d'eternitat; ho explica molt be en el seu llibre Kinneret, Allibereu els Salmistes !. Al final de la seva vida va escriure un llibre titulat La Bíblia dels nàufrags, que el va auto editar, us el recomano . Com a bons amics me'l va regalar i dedicar:\n" Per en Josep Capdevila, metge del cos i del cor, recercador sovint entre boires.Amb agraïment i amb esperança de vida plena " Gener de 2014.\nTot es tant solitari, que en dotze dies al camp només he trobat el Josep Maria de Cal Mano, que va passar pel costat on cremava la brosta dels olivers; va parar el tractor i va baixar a saludar-me: - salutacions cordials dels dos i relaxadament vam parlar de diferent temes de dia a dia de tots plegats i entre tant, em va dir que els diumenges sortia de casa i anava als seus trossos per veure com creixen els sembrats ! Admirable !!,: -però si ja els veus cada dia !, em respon :- el diumenge es contemplar, cosa diferent de veure. El pare des de petit que després de missa, sinó era època de caça, marxava cap al tros del Perdigó, a veure com creixien els sembrats, ho tinc gravat al cap, igual que el Josep Maria; són les dos úniques persones que m'ho han dit, deu ser que es porta dins , la contemplació de la feina feta sempre m'ha agradat. El pare va ser molt feliç fent de pagès i al final de la seva vida, em va dir que si tornés a néixer escolliria el mateix ofici, el Josep Maria pensa el mateix. Per molts anys, val a dir que ambdós van encertat el seu ofici.\nBe, vaig començar a esporgar ametllers pel pla del Perdigó, on hi ha una barreja d'olivers vells i de jovenets, apart dels ametllers històrics. Parlant amb en Josep Maria, deia notar que els anys poleixen la sensació d'ignorància per part meva, que deu ni do de la que tinc, ja que sempre he fet d'ajudant dels pares en les collites d'ametlles i en la d'olives; dit això, arribem a la conclusió de que un ajudant mai es un pagès amb majúscules, cosa molt important i que ja no es pot donar, tots els oficis s'aprenent amb els anys.\nTipic color de la fusta d'ametller, aquest estava mort.\nL'ametller a diferencia de l'oliver es mort molt, i has de pensar que l'esporgada serà important, perquè entre d'altres feines s'han de tallar els ametllers morts. Cada any se'n moren una dotzena llarga. El pare sempre em deia que ell d'ametllers n'havia plantat més de dos mil en la seva vida i no era rentable perquè quan els tenies grans es morien. A més les grans sequeres com la d'enguany de mes de 5 mesos no han ajudat gens ni mica, han patit molt.\nTot caminant pel tros, vas veient els olivers petits que tenen 3 anys i que ja van estar plantats en un estiu de molta sequera.\nCom aquest oliver, ni han quaranta més o menys i que estan protegits per un plàstic de 40 cm.perquè els conills o llebres o altres rosegadors no es mengin l'escorça de la tija i que ja te 3 anys, com poden veure tenen a més la protecció d'una canya americana, aquestes són més fortes i duren més, es fa per què sinó tinguessin protecció el propi vent i els porcs-senglars els arrasarien i quedarien tots trencats.\nOliver de tres anys, ha superat la gran sequera de 5 meos, sense una gota d'aigua\nAquests dies he conviscut entre ells i molts tenin el plàstic trencat o rossegat i calia novament protegir-los. Sorpresa, a dins del tub de plàstic hem trobat en la majoria un vesper sense vespes, clar degut al fred , que a l'estiu al tocar-los sortien les vespes i llur fiblada es molt dolorosa i a més no moren com les abelles; molt de compta. Curiosament i personalment mai he vist mel en aquestes cel.les ????\nTot esporgant ametllers, he trobat el primer niu, que ben be no se de quin ocell es tracta.\nAquí tenim uns bonic codonys, a la finca ni han més d'una dotzena, enguany els he podat tots, senzillamen perquè són històrics, o sigui que ja hi eren quan jo tenia 12 anys, o sigui que no són millorats genèticament. Ja veurem el resultat de la gran esporgada, fins i tot vaig trobar un niu a 15 cm. del terra, l'ocell que la fet es molt atrevit, perquè a aquestes altures les serps es mengen tot el que troben. Pregunto pot ser el d'una Cadernera ?\nAixo ho fan amb els ous de les perdius, que fan el niu arran del terra i la serp s'empassa un ou rera un altre i es queda tant tranquil.la. Quan erem petits els propietaris del "coto de caça ", ens donaven un tant per serp morta, de cara a protegir els nius.\nCal notar que estem veient al costat del niu, una ametlla de l'any passat i noves flors d'enguany.\nAquí tenim una altra interessant troballa, un niu d'alt d'un ametller ! Segur que es tracta de la mateixa especie de sempre, perquè els ocells no varien d'arbre. Pregunto podria ser d'un Verdum ? tot són dubtes, potser ens ho podria contestar la nostra amiga Minerva Sallés, que d'ocells i les seves formes de vida en sap molt\nEncara un altre niu , també trobat quasi a uns 25 cm del terra, ous de color verdosos, com m'agradaria saber de quin ocell es tracta i fent el niu tant baix, corrent gran perill; em pregunto podria ser de Merles ? Espero que algú entès en la matèria em contesti amb una mica de llum, que trist no entendre gens d'ornitologia ! ja em perdonareu .\nAcabat el dia me'n porto cap a casa la llenya que he fet d'esporgar , sempre serà com un regal a la família, així podem encendre el foc sense patir.\nLa llenya sempre es benvinguda, aquests dies passats, sort en vam tenir de la llenya feta del nostre pare i avi, que n'ha deixat tonelades a l'era, i resulta que un veí d'un poble de les rodalies me la robava pensan que la llenya no era de ningú, que estava abandonada, quins pensaments tant il.lusos oi ?; aquest món es ben complet.\nAl migdia sempre dino al tros i busco un recer ben assoleiat, encara que façi fred, el pare tota la vida ho va fer, ell solia dir que dinava a" l'Hostal del Sol ", li encantava, mai estava menys d'una hora, i deia - un treballador be es mereix una hora de descans.\nA l'estar sol dino molt ràpid i després descanso i com que el silenci i la natura conviden a recordar, dons el primer record que mai he oblidat i que encara m'emociona, es que\nel pare a casa posava la sàrria a la mula, i vostès em diran que es la sàrria dons be és un recipient d'espart, d'un metre a vuit pams de llargària, que forma una bossa a cadascun dels extrems i serveix posat de traves damunt la mula per transportar estris necessàris pel camp; dons be el pare en un costat mi posava a mi i a l'altre el que fos i així marxavem cap al tros, bastant equilibrats, la mare solia venir més tard portan el menjaren una cistella amb unes carmanyoles. Ah ! a casa l' última sàrria va desapareixer fa uns trenta cinc anys.\nJo en aquesta mateixa cabana, ben arrasserat jugava amb pedretes a fer una planta d'una casa ben distribuïda d'habitacions per cada membre de la família, pels padrins que llavors viviem tots a casa, un estable per guardar la mula, un corral per les gallines, una estància pel porc/tocino, una altra per la cabra, animal necessari si volies tenir llet, en aquells anys de postguerra encara no en venien de pasteuritzada, en fi els pares mai em van porta un juguet de casa, jo m'entretenia amb qualsevol cosa i el dia anava passant fins a l'hora del dinar que la mare feia bullir un tupí amb aigua per fer una sopa de primer, menjar calent era important, el segon plat ja el portava fet. Quan he parlat que amb pedretes marcava el corral, on corrien les gallines, donç alli mateix també si guardavem la llenya que portavem del tros i s'amuntegava al bell mig i les gallines per pondre els ous, a part dels ponedors "clàsics " s'amagaven entre la llenya i de tant en tant era com una festa descobrir un racó amb vint ous, motiu d'una gran alegria.\nDesprés tot recordant com que havia vist al pare parar trampes o rateres, per caçar algun conill, o alguna perdiu, dons les repassava i si en trobava algun d'enganxat cridava al pare. També en aquesta sobretaula al sol, vaig repassar el que feiem els diumenges per la tarda abans d'anar a ofici (resar el rosari a la parròquia), anavem al bosc a " follar nius " , activitat que suposava pujar pel pi, molt amunt i agafar els ous del niu i baixar, la majoria de vegades, amb els pantalons plens de resina i trencants/esparracats o els ous també " Todo mi gozo en un pozo " i lo pitjor venia després, la bronca dels pares, que d'entrada ja quedaves castigat durant un mes sense sortir el diumenge per la tarda de casa, tant sols anar a rosari i prou. Els entreteniments es convertien en " juguets ". Cap nen tenia juguets, ens els feiem nosaltres mateixos amb qualsevol material que trobavem, com les varilles dels paraigues, les afilàvem i feiem fletxes que disparàvem amb un arc que ens feiem, per sort mai va passar res. Recordo que no hi havia cap nen que no tingués una fona que feiem amb una rama d'un arbre o una peça de ferro manipulada, en forma de " Y ", on lligàvem dos gomes de pneumàtic i un boci de cuiro i la feiem servir per tirar pedres i altres objectes i apuntar als pardals, Moixons, i altres animals petits, fins a fer-los caure morts al terra.També era motiu de distracció veure treballar un matalasser, un reparador de tenalles,amb grapes molt ben posades i quedava com nova, aquesta després de quasi cinquanta anys encara dura.\nAquesta tenalla es una joia. Eren temps de postguerra que s'adobava tot. Servia per guardar, oli, aigua i el pa de la setmana.\nEl ferrer de Maldà del qual no recordo el nom, si que quan anava a escola a Maldà sempre m'arreglava la bicicleta al moment, perquè era de fora; cada dos per tres, sempre el teniam a Llorenç, venia a soldar alguna canyeria de plom que s'havia foradat o s'havia d'allargar cap a l'esgolfa o cap al corral, en aquells anys no hi havien lampistes,fins i tot feia portes metàliques, de vegades amb massa franquícia... etc.\nde posar una canella de segona ma, per soldar-la amb estany , usava un soldador com aquest:\nun afilador de ganivets (un esmolet), un home que ferrava els cascs dels animals de peu rodó, per mitjà de claus que aguantaven ben fixada la ferradura, feta a mida del casc de l'animal a casa nostra teniam una mula, que el pare se l'estimava molt i es desfeia en cuidados, els cadiraires que posaven un cul nou de bova a les cadires,\nDisfruteu d'aquest cul de balca/bova/nea/nou que s'està fent\nels cistellers, els xarlatans que venien a vendre mantes i parlant, parlant, entabanaven a la gent, per vendre'n més. Gent que adobaven calderes de coure, la matança del porc que era tot un espectacle i que reunia tota la família, veure fer la fossa per enterrar els morts, enfangar un paller amb argila, perquè les pluges no podrissin la palla, destinada a menjar per la mula, anar per les eres quan la clofolla de les ametlles era estesa per assecar-la per vendre-la a remenar per trobar ametlles caigudes, anar a agafar fruita dels trossos veïns fins que ens descobrien i deien allò que quasi et deixava sense respiració - ho direm al senyor mestre i al capellà o pitjor ho direm al teu pare !!;era anar de disgust en disgust.La disciplina era un pilar de la convivència del meu poble, i pobre de tu si no estaves a l'aguaït dels costums.\nEl repòs post-dinar, arribava a la seva fi, i no voldria enllestir aquesta revisió nostàlgica de com jugàvem i matàvem el temps els nens del petit poble de Llorenç de Vallbona, sense dir que cada temporada tenia el seu joc, a les boles de vidre, jugant-he amb patacons, a amagar,també a fer guerra entre nosaltres, a bitlles,al palet,tirar la baldufa, sempre teniem recursos, i això era un tresor, erem totalment auto suficients.\nDos professors universitaris posats a batzacar ametlles durant unes 2 hores escasses, a finals de febrer, i molt propera la posta de sol. Tots ens ho vam passar d'allò més be; vam arribar al poble de llorens que les llums dels carrers ja estaven enceses.\nA finals de febrer no es temps de batzacar ametlles,però vam rebre la visita d'una parella d'amics de tota la vida i després de dinar el dissabte els vaig proposar anar a collir ametlles, ja que al no estar els ametllers ben esporgats d'ença uns sis anys, vaig optar al setembre per no manar collir tot el tros, tinguen en compte també la gran sequera de quatre mesos i que em" costaria més el mall de l'enclusa " o sigui que moltes van quedar a dalt dels ametllers.\nArrrossegant les borrasses amb la Reina\nEls tres hi varem anar cap a les 17,30 h. una mica tard per ser a l'hivern, al tros més lluny de casa, les Pintades terme de La Quadra de Mas Déu,segons consta en l'escriptura i amb dos borrasses, varem començar a colpejar els ametllers (batzacar) i la Reina , estava emocionada de la manera de caure tant fàcil i ràpida les ametlles, amb 4 cops teniam l'ametller fet i vinga a canviar borrasses, i nou ametller i així sense parar. ..\nMentre estant el seu espòs, en Miquel, va preferir collir-les una a una amb un cabàs ell sol, el va omplir, el veiem content i estava cofoi, perquè mai ho havia fet, ep ! la Reina tampoc, o sigui que tots emocionats perquè amb hora i mitja n'haviam fet dos sacs ben plens i un cabàs, la tarda avançava i el sol ja era post,abans que es fes fosc vam carregar els estris i contentissims de tornar cap a casa amb tantes ametlles fora de temporada, personalment també era la primera vegada de batzacar a la sortida de l'hivern.\nAl final del dia toa ensacar el fruït, estem contents, Déu ni do del queem fet.\nLes vam compartir, els propers panellets estan assegurats, i també la reposteria d'ambdues famílies i les ametlles garapinyades que tant ens agraden, i fer ametlles torrades,per postres o senzillament per passar l'estona de tertúlia vora el foc. Be, resumint ens vam divertir i no haurem de comprar cap ametlla en tot l'any.\nEl diumenge varem anar a missa a l'antic pis de la senyora mestra, perquè l'esglesia parroquial està en restauració molt avançada, però i fa molt de fred.\nL'ocell es un griu, que servia de braç a la llàntia barroca, que ben be es podria assemblar a la que mossen Gudiol te publicada al seu llibre Arqueologi Sagrada Catalana. Noteu que te dos politges, per a tirar de la llantia amunt i avall. Cal tenir present que la nostra església era molt fosca en el temps medieval.\nEl nostre mossèn es diu Joan Costa, era molt amic de'n Josep Maria Boix-Masramón, els dos van coincidir de monjos al monestir de Montserrat. L'evangeli anava sobre la Transfiguarció del Senyor i la discussió dels apòstols sobre allò " que volia dir la resurrecció dels morts ?.el seu sermó va ser molt senzill i entenedor i fins i tot els dos amics meus agnòstics purs, els va agradar. Un cop acabada la missa ens va convidar a visitar l'església i junts amb tota la colla hi varem anar, a mi em convenia perquè feia mol que no l'havia vist.\nDesprés de tants mesos de restauració, les arcades gòtiques, les capelles laterals autèntiques, i tot el que s'ha fet per eliminar els marbres del altars,ara es respira la senzillesa del Cister, es com si et trobessis dins del monestir de Vallbona, en la nostra esglesia no hi ha cap luxe en les mènsules, ni en les claus de volta, només en tenim una de decorada amb Santa Maria amb el nen Jesús als braços i a l'altra la Rosa de Jericó.\nEm salvat una mènsula gòtica que sempre va estar darrera del broc de la cisterna de l'hort del rector.\nEs l'església parroquial més antiga de la Ex-Baronia de Vallbona, totes les esglésies que depenien del Cister estaven dedicades a Sta.Maria a Llorenç al fris de la portalada ho deia ben clar. AVE MARIA GRATIA PLENA DOMINUS. Any 1593.\nA Bellpuig ne'm trobat una de la mateixa fàbrica, i hi posa :\n" SINT OCULI TUI APERTI DOMINE SUPER DOMUM ISTAM DIE AC NOCTE (1583) "\n"Que els teus ulls, Senyor, estiguin oberts sobre aquesta casa, de dia i de nit " (1583). Bonica inscripció !!!!\nAquesta es la portalada de la casa de la Cort del Batlle de Bellpuig.\nDeu anys de diferencia amb la de Llorenç. Es troba davant de l'Ajuntament de Bellpuig, al carrer d'Homenatge a la Vellesa.\nTornem a l'església de Llorenç, les campanes són les originals, són una meravella, la campana grossa amida 55x64, te una inscripció en lletra gòtica que es tot un luxe, el text està summament decorat amb fullatges al voltant de les lletres, però tota en ella es fastuós.\nA la part superior del templet posa " O MATER DEU " que traduït diu : O MARE DE DEU. La datació de la campana pot ser sobre la segona mitat del segle XVI.\nBe totes les millores, estan quedant d'allò més be. Esperem que ben aviat puguem inaguar-la de bell nou.\nAbans de visitar el monestir de Sant Bartomeu, vam anar a visitar el mausoleu de Ramon Foch III de Cardona-Anglesola a l'esglesia parroquial de Bellpuig,\nIsabellla, uxor infelix, marito optimo fecit.\nGravat fet per jove Alexandre de Laborde, puc pujar un altre reaaule fet r,\nAlexandre de Laborde escriu El Viatge Pintoresc i Històric, el Principat: " Aquest mausoleu fet d'un bell marbre blanc, presenta un gran bloc d'arquitectura de trenta peus d'alçada. Al centre hi ha el sepulcre de Ramón Foch III de Cardona-Anglesola, sostingut per esfinxs i col.locat en un ninxol semicircular que aguanta l'estatua de l'heroi , ajagut i armat a l'antiga.....\nBellpuig es un poble d'uns mil cent habitants, mal construït, i mal ordenat, però situat al mig de camps fèrtils i notable principalment per un monument molt bell del renaixement de les arts durant el segle XVI. Hom el veu a l'església del convent dels franciscans situada a mig quart de llegua del poble. Aquest convent quasi només te això de remarcable, encara que el seu claustre gòtic és curiós pels ornaments dels capitells i per la seva arquitectura: però aquesta mena d'obres són tant nombroses a Espanya que hom acaba per acostumar-s'hi i no fer atenció a una classe de belleses que excitarien la imaginació a un altre lloc. No passa igual amb el monument que em vist que es d'un treball superior a tots els que enclou la provincia."\nEm plau posar-los la planxa del mateix mausoleu, feta per Aulestia\nNo vam tenir la sort que Alexandre de Laborde anés a Vallbona de les Monges.\nTot seguit varem anar a fer una visita al monestir franciscà de Sant Bartomeu de Bellpuig que està a l'entrada del poble.\nAquest sostre es únic, ple de filigranes que mai havia vist. També gaudeix d'una impressionanat col.lecció de plats de ceramica catalana, que es varen trobar fent excavacions al'esglesia parroquial de Bellpuig.\nAbans que tot ,tant sols dir que servo una grata impressio de la Maria Pilar que es l'anima del monestir., ens va acollir correctissimament, ens va revisar d'edat de jubilats i la condició de professors en actiu de la Universitat i ens va donar la benvinguda i totes les explicacions possibles sobre les destrosses del monestir, durant la guerra del francès i durant la guerra civil española. Fins i tot va tancar les portes per poguer-nos acompanyar.\nUna porta de quasi igual fàbrica es la de l'entrada al Palau Abacial de Vallbona de Les Monges, feta en temps de l'Abadessa Dorotea de Ferrer i de Lliure.\nEns va dir que les visites són contades i que si volien algo ja tocarien el timbre. Està en la ruta del Cister, però està molt mal indicat, a més baixant de Belianes, el pis més al de la residencia d'avis, no deixa veure el campanar, un motiu més per passa de llarg. Jo he passat de llarg durant 64 anys.\nPorta actualment tapiada, però si imortant, feta duant l'abadiat de l' Abadessa Dorotea de Ferrer i de Lliure. Abadesa enterrada al bell mitg de cor amb una gran lauda sepucral.\nAqui va la porta de porta d'entrda al palau Abacial del monestir de Vallbona de les Monges\nEren les 13 hores quan vam començar la visita i vam ser les uniques 4 visites del diumenge. Siguent una joia del gòtic tardà i siguent tot el monestir una caixa de bomboms, es una llàstima de lo poc que es coneix; no n'hi ha prou de fer un concert a l'estiu com a Vallbona, Poblet, Santes Creus i de fer casaments civils, a lo millor també entra la gran sala gòtica de l'Abat Copons de Verdú ?, hauria d'estar anunciat a la carretera nacional, a l'autovia de Barcelona-Lleida i en tots els fulletons que donen a la recepció dels tres grans monestirs del Cister.\nLa gran galeria gòtica ens impressiona, així com els dos claustres i l'escala de pujar al campanar, d'on es divisa tota la ciutat de Bellpuig. Una meravella d'escala, una veritable obra d'ingenieria.\nMai hagués pensat que la l'història del monestir de Vallbona anés lligada amb tanta grandesa de la família del baró de Bellpuig i Virrei de Napols, la família Cervera, Anglesola i Cardona, tots emparentats.\nNo sabia el gran curriculum de Ramón Folch III de Cardona-Anglesola, fins i tot estava en posessió del Toisó d'Or.\nVista general de Bellpuig\nDes del campanar podem veure el terreny que era el veritable hort del convent, cm poden veure hi neix l'aigua, o sigui ple d'aiguamolls, que el feia únic per cultivar la vianda dels frares.\nVam acabar el diumenge amb una gran parrillada a la brasa, que la va fer en Miquel, que hi posa els 5 sentits en cuinar.\nLlorenç carregat d'història i com a poble es més antic que el de Vallbona i quan nosaltres ja teniam capellà Vallbona encara va tardar molts anys a tenir-ne, apart de tot això Llorenç llueix un espectacle de la naturaleza, tot esta vestit d'una gran bellesa, gracies a la espectaular floració dels ametllers.\nImpressionant foografia amb Maldà al fons de la vall, i en primer pla una cistena medieval, amb dos rentadors enganxats al costat, evidententment la cisterna recollia noés aigua de pluja. Els ametllers estan ben florits.\nEn primer lloc tenen una cisterna medieval , a les afores del poble i al fons el poble de Maldà, amb el seu castell, que havia sigut de la familia d'Amat i de Sentmenat, autor del llibre Calaix de Sastre.\nEls recomano la ruta del Cister amb el monestir de Sant Bartomeu de Bellpuig inclòs. Disfrutaran !!\nBoibliografia: Joan Yeguas i Gassó\nEl Convento de Bellpuig de R. Lacorte.C.M.\nViatge Pintoresc i Historic . El Principat. per Alexandre de Laborde\nJ.J. Piquer Jové..\nEtiquetes de comentaris: bellpuig, esglesia parroquial, llenya, Llorenç, plats de ceramica religiosa, ramon folch tercer de cardona anglesola, ruta del cister, valbona. batacar ametllers\nL'HOME DE DEU\nELS ESTORNELLS OMPLEN EL CEL DE LLORENS DE ROCAFOR...