a lluc de cuc: De la gatosa Ulex parviflorus Pourret: el llegum, la grana i el seu carnús\nCapítol a part és l'ecologia de la llavor, tema que ha estat ben estudiat però que nosaltres deixarem, si s'escaigués, per a una altra ocasió, en el cas que puguem documentar la mirmecocòria o disseminació de les llavors per les formigues.\nPlantes germinadores (1). Sembla inevitable veure un paral·lelisme entre Ulex i Rosmarinus, per un seguit d'aspectes comuns en les dues plantes. Serien els següents: comparteixen hàbitat; les llavors duen eleosomes (2); són molt llavoreres; les disseminen les formigues -mirmecocòria; són precursores en espais cremats; de vegades germinen a seny en extensions considerables, després dels incendis, tot formant argelaguers i romerars més o menys purs.\nEn canvi, el romaní no comparteix amb la gatosa el caràcter fredeluc d'aquesta; al contrari, la labiada s'endinsa ben endins de la depressió ibèrica, on el clima continental és molt sever.\nFenomenologia. Ulex parviflorus Pourret és de floració hivernal, però encara ara se'n poden veure, de flors. A partir de març i fins a l'estiu es produeix la dehiscència del fruit, especialment determinada, pel que es diu, per la temperatura.\nEs desfan les juntures carpel·lars, la ventral i el plec dorsal i, ja eixutes i desanimades del tot les unions de les llavors amb la placenta, aquestes cauen al terra, en el que ha estat qualificat de disseminació primària.\nAixí, les llavors poden restar al peu de la planta mare o bé, un cop caigudes, poden ser transportades per les formigues als seus caus -disseminació secundària (3).\nEl llegum. El llegum és petit, de 8-9(10) mm de llarg. Té un costat, el corresponent al dors, el del nervi medial del carpel, més corbat que l'altre, el de la sutura ventral.\nColor gris fosc quan és madur. Indument de pèls aplicats, blancs, de recobriment irregular, més desordenat i esclarissat al costat del dors que no en el del ventre, on són més abundants, sobretot al llarg de la juntura carpel·lar, on formen una crinera conspícua.\nObserveu-hi la diferència entre els costats del llegum: la part més corbada és la de l'esquena o dors, la del nervi del carpel.\nAbans no cauen al terra les llavors, la tavella es manté tancada i embolcada per les romanalles florals seques, la parella de sèpals, en forma de bec d'ocell obert, i algunes peces corol·lines, sobretot l'estendard.\nEn aquest punt l'estil és persistent, al cim del fruit, sovint molt blegat, evocador aleshores d'un tirapeu; les galtes són bombades; i la consistència és enterca i força endurida, tot i la primesa de la tavella. L'interior de la tavella és llis, de color brunenc o de cafè amb llet.\nLa llavor fa 3-4 mm de llarg. Color beix, verd o verdenc quan no ha madurat del tot; de vegades amb petites vires marbrenques en aquest estadi. L'estrofíol és de color groc, d'aspecte carnós o gelatinós, bilobulat, profundament fes a la part central, en el sentit de l'ample.\nNombre de llavors. Han estat observades algunes desenes de fruits, potser unes 5. Duen, molt majoritàriament, una sola llavor. N'hem vist dos amb dues i un sol cas de fruit ple -bingo!-, amb les tres llavors benreeixides.\nSempre hi són presents i s'hi poden observar els funicles -pedicles de les llavors-, tres per tavella, indicadors dels inicials tres primordis seminals de l'ovari.\nEns demanem si el fet que hi hagi, molt majoritàriament, una sola llavor, podria indicar una tendència cap a la monospermia.\nEl carnús o estrofíol. Les excrescències o carnussos que tenen algunes llavors s'anomenen, genèricament, eleosoma (4), mot de significat prou clar: cos oliós.\nAra bé, d'eleosomes n'hi ha de menes diverses, segons quin sigui l'òrgan que, més o menys transformat, l'ha originat. En aquest cas el carnús es troba al voltant del llombrígol o hílum (hil) de la llavor. En esguard d'això i d'acord amb el criteri dels autors del gènere a 'Flora Iberica', l'eleosoma de la llavor de la gatosa seria un estrofíol.\nPodeu trobar, a la bibliografia, que alguns l'anomenen carúncula, al carnús de la llavor de la gatosa, si no es fa distinció entre aquesta i l'estrofíol; però sembla que en sentit restrictiu o estricte la carúncula és un carnús que s'origina al costat oposat, és a dir, el del micròpil (5).\nPolicromia? Abans no maduren del tot, les llavors tenen tons més o menys verdencs. O potser són així de mena. Es diu que hi ha policromia en aquestes llavors: verd, groc i marró. Nosaltres hi hem apreciat el color beix com a molt dominant.\nDiferències en la forma. Imatges que il·lustren la variació en la forma de la llavor. La part on s'insereix el funicle pot ser més o menys deprimida i forma una mena de gep contigu, més o menys pronunciat.\nL'episperma, la coberta de la llavor, és dur. Això té, evidentment, relació amb la necessitat de protegir els embrions en els períodes de latència.\nEl marc i alguna valoració. Les mostres són del Vallès Occidental, del 9.3.2022. Els fruits són secs en la majoria de casos; alguns tenen tonalitats brunenques i també n'hi ha per madurar.\nEn aquest estat, el fruit pot romandre sense alteració durant cert temps, fins que esclata i amolla la llavor o les llavors. La dehiscència pot perllongar-se durant l'estiu. Creiem que val la pena de destacar aquest punt, per les importants implicacions ecològiques que pot tenir. Ens referim al període durant el qual la planta manté llavors madures en capça, ben guardades al dedins de la tavella closa.\nEn relació a aquest punt, el romanent de llavors madures guardades en capça, hi ha un cert paral·lelisme amb Pinus halepensis i el fenomen del pirofitisme. En esguard del medi que acull la llavor, es podrien considerar, doncs, tres possibilitats, afegint-ne una, així, a la diplocòria que algun autor ha destacat: la llavor de capça, la llavor del sòl i la de les formigues o formiguers.\n(1) Convencionalment es fan dos grups, en esguard de quin és el tipus de reacció de la planta davant de tràngols, com ara el foc: les que rebroten, dites rebrotadores, i les que resisteixen en el lloc només en forma de llavor que, precisament, germina per l'alteració i l'impacte tèrmic del foc, dites germinadores. Ulex i Rosmarinus són exemples de les darreres, qualificades per alguns de germinadores obligades. Aquesta mena de plantes s'estalvien o no han de guardar cúmuls de nutrients a les parts inferiors; en canvi, han de ser molt llavoreres, per tal que en el sòl hi hagi sempre un romanent abundant de llavors.\nD'aquest estil, germinador, han excel·lit algunes plantes de les famílies, importants a l'àrea mediterrània, Lamiaceae (Labiatae), Leguminoseae i Cistaceae.\n(2) Ara, que ja fa un temps que vam publicar un capítol sobre les diàspores del romaní Rosmarinus, on precisament hi vam expressar els dubtes i reserves sobre l'existència d'eleosoma en la llavor del romaní, llegim, al diccionari de Pius Font, en l'articlet sobre l'eleosoma signat nogensmenys que per O. de Bolòs, que la llavor del romaní n'és un exemple!\nCom sia que, tal com podeu comprovar en el nostre capítol, llevat del moc inflat no hi vam veure, a les llavors de romaní, res de semblant a un carnús, podem dir que, amb això, els nostres dubtes han acrescut encara més.\n(3) Al fenomen de la combinació de diferents seqüències i mecanismes dispersius se l'ha anomenat diplocòria, en concepte potser no del tot ben justificat, si considerem que la concurrència de diferents sistemes dispersius és d'allò més habitual. No es recull aquest mot en el diccionari de Pius Font ni en el de Puche i Aguilella.\n(4) A la bibliografia s'hi poden trobar diferents variants d'aquest mot. Eleosoma és la forma que recull el 'Diccionario de Botánica' de Pius Font.\n(5) Vegeu 'Iniciació a la botànica', de Pius Font, tercera edició, a cura de Joan Vallès i Josep Vigo, edicions de la Universitat de Barcelona, pàgines 310-312.


L’estrany – El Periscopi\nGuillem Mudoy 20/02/2017\n“El corrupto era el cuñado. Al fin y al cabo, un extraño en todas las familias, aunque estemos hablando de la Jefatura de Estado” (Miquel Vicens, DM 18/02/2017 pàg.7).\nApunt brillant del periodista que ens evoca una altra inquietant, i ensems potent, idea de l’estrany; la que té la propietat de ser un continent per poder-ho omplir amb l’atribució de qualsevol malifeta (no sol ser freqüent que se l’hi reconeguin els mèrits; en molt poques ocasions, o quan la vinculació a l’ens així nomenat pugui servir per estalonar el propi narcisisme).\nNo és un dels nostres; és un afegit, un postís. Veieu ací alguns dels significants que governen la labor de dividir entre bons i dolents; assignant-se naturalment la bonhomia o qualsevol altra qualitat en una hipèrbole implícita de lloança d’allò que és propi. El dolent és l’altre, ergo…\nQue els sistemes (millor seria dir que els que gaudeixen dels privilegis dels sistemes) es defensen assenyalant un culpable exterior a ells no ens ve de nou. L’altre no té la sang del color que toca, la pell del color que toca, el gènere que toca, l’origen geogràfic en el lloc que toca, no parla la llengua que toca, no creu amb el que toca creure…; per descomptat no té la raó.\nQuan sigui adient se l’ha d’extradir, expulsar, o empresonar; enviar-lo a l’illa de la quarantena per evitar la toxicitat que contamina la puresa presumpta que fonamenta l’equilibri.\nHi ha qui defensa que mai s’hauria de mesclar la sang de dos colors. Afegir el vermell al blau dona com a resultat un morat que, almenys en heràldica i en vexil•lologia, és considerat una taca de color marronenc. Vegin la metàfora.\nDe què estranyar-nos? La història dels sistemes està farcida d’accions contra l’altre. Sovint d’un altre creat per acurats i meticulosos procediments d’addició i sostracció a fi i efecte que el resultat tingui un signe negatiu.\nTots tenim un altre. I som l’altre d’aquest altre. Així és com vivim sotmesos a l’atribució de rols i a l’assignació des del demès d’una personalitat doble, triple o múltiple, que ens divideix, ens qualifica i ens ubica en cada context social.\nNo som el mateix aquí que “allà”, la qual cosa significa tensió d’integració, d’anivellament; com si fóssim el líquid d’uns vasos comunicants. Es genera per a mantenir-se com unUen tots els àmbits, per a tots els altres, per aquest grup universal format per la totalitat d’ells que Lacan anomenava l’Altre, així en majúscules. L’Altre passa a ser una immensitat pròpia, interior, una condensació infinita de multituds, que identifiquem com a estranya, negant-la, per afirmar-nos: Jo no som ells.\nSer l’altre dins segons quins sistemes es pot pagar molt car. Voler deixar de ser l’estrany, ser com ells -més encara, voler ser ells- en un sistema d’elits corruptes, es pot pagar caríssim.\nEn ambdós casos, fins i tot amb la vida. O amb la ignomínia,ser un sense nom, que no deixa de ser un homicidi simbòlic que et condemna a viure com si fossis, socialment, mort. Almenys una llarga temporada, fins que el treball de l’oblit els rescati.\nEnhorabona Moviment Escolta i guiatge de Mallorca!


Homs: “Un país que es creu seriós no pot refusar una inversió en llocs de treball”\nRafel Luján | dilluns, 25 de juny del 2012, a les 20.52\nEl portaveu ha dit que la Generalitat “no ha fet res més” que el que fa amb qualsevol inversor que es vulgui establir a Catalunya, i ha basat els criteris de negociació en la seriositat, la discreció i la transparència. Homs ha defensat que la feina discreta del govern ha aconseguit posicionar la candidatura de Barcelona: “Partíem de no ser en aquesta cursa i ara hi som en igualtat de condicions.”\nHoms ha especificat que la jornada de la delegació nord-americana ha començat amb una visita als terrenys on es podria construir el complex. Després s’ha fet un dinar de treball, que ha comptat amb l’assistència del president, Artur Mas, i els consellers Recoder, Mas-Colell i Mena. La jornada ha acabat amb una visita a les infraestructures del port de Barcelona.\nEl govern català és favorable a la instal·lació del complex impulsat per Las Vegas Sands, ja que aportaria un bon nombre de llocs de treball. “No ens podem permetre el luxe de descartar llocs de treball”, ha dit, i ha parlat de les obligacions morals de la Generalitat: “Es mereix o no es mereix la gent que està a l’atur que ens mirem això? No hi ha un sol aturat que no es mereixi que no ens mirem aquest projecte amb atenció”, ha argumentat.\nUna feina de seducció\nLa lluita per aconseguir que Eurovegas vingui a Catalunya –que Homs ha definit com un procés de seducció–, s’ha fet pel convenciment que és positiu per al país. El portaveu ha destacat que el govern està compromès amb l’emprenedoria i que si guanyés, seria capaç d’agilitzar els tràmits legislatius, com ha fet amb les lleis Òmnibus.\nHoms ha explicat els punts forts de la candidatura de Catalunya, com la capacitat col·lectiva d’atraure projectes turístics i especialment les convencions. Ha dit que Barcelona organitza més de 2.000 convencions l’any, que arriben a atreure més de tres milions de congressistes. El portaveu ha dit que la sortida de la crisi s’hauria de basar en la logística, el coneixement, la indústria i el turisme modern, “que no és sol i platja, cafè, copa i puro”.\nNo serà “una illa d’il·legalitat”\nDavant les crítiques creixents de l’oposició i de diversos sectors, Homs ha dit que són legítimes, però que n’hi ha que responen a prejudicis, com els que vinculen el projecte a la instal·lació de les màfies a Catalunya. El portaveu ha dit que Eurovegas no estarà per sobre de la llei: “Jo també rebutjaria una illa d’il·legalitat. Això seria Sodoma i Gomorra”, ha dit.\n— Francesc Homs — oci\nLa Generalitat impugnarà les retallades en salut, però les aplicarà\nL’ampliació del centre comercial La Maquinista permetrà crear 200 llocs de treball\nEls grups municipals de CiU i el PSC es mostren predisposats al pacte\nL’oposició municipal demana al govern informació sobre Eurovegas\nL’Ajuntament unifica les agències urbanístiques de tots els districtes\nEl govern aconsegueix aprovar la tramitació del pla d’actuació municipal\nEl PAM aposta per la rehabilitació i el manteniment sense projectes urbanístics estrella\nEl PSC acusa CiU de voler obviar l’alcalde Maragall en la commemoració dels Jocs Olímpics


Access Maida Vale North Londres Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n2B Kilburn Park Road, Marylebone, Londres, Regne Unit, NW6 5UY - Veure al mapa\nMés informació sobre Access Maida Vale North\nAccess Maida Vale North, ubicat a Marylebone, Londres, és una destinació popular per a viatgers. A només del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Access Maida Vale North és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, habitació familiar.\n1 habitacions que es distribueixen sobre plantes ofereixen una càlida i plaentera escapada i comoditats modernes com ara catifes, llençols, sofà, tovalloles, armari. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Londres, faci de Access Maida Vale North la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (55) Famílies amb infants petits (16) Famílies amb infants grans (16) Grups (22)


Arxius de Març 2022 - Club Bàsquet Vilatorrada Blog\nArxiu d'etiquetes: Març 2022\n29/03/2022 CB Vilatorrada\nPresentació equips CB Vilatorrada temporada 2021-2022\nImatge d’arxiu. Presentació temporades anteriors\nDesprés d’haver hagut d’ajornar la presentació dels equips planejada pel desembre de l’any passat, i que no va poder-se dur a terme degut a la 6a onada de Covid, ara si que us podem avançar el programa.\nPrograma Presentació equips CB Vilatorrada temporada 2021-2022\nDissabte dia 2 d’abril:\n(Actes a Sant Joan de Vilatorrada, pavelló municipal)\n18:00 Concentració dels equips del club.\n18:20 Presentació dels diferents equips del club.\n18:50 Show time (Escoleta/Premini) Circuit de dribbling i finalitzacions.\n19:00 Parlaments del President del CB Vilatorrada, autoritats municipals i representants de la Federació Catalana de Bàsquet, durant aquests s’atorgarà un reconeixament a l’Òscar Zafra que va vestir la samarreta del CB Vilatorrada durant 9 anys contribuïnt a l’ascens del 1er equip a Copa Catalunya.\n19:20 Foto col·lectiva.\n19:30 Repartiment de coca i xocolata pels jugadors.\n19:45 Sorteig d’un lot de vi.\n20:00 Partit categoria COPA CATALUNYA MASCULINA:\nTERRA ENDINS CB VILATORRADA Vs CB TARRAGONA B


FITOSANITARI - Gold Control\nPrevenim les plagues i erradiquem el seu rastre\n· SERVEIS DE FITOSANITARIS\nL’objectiu dels tractaments fitosanitaris consisteix a prevenir les plagues, i a més, disminuir els efectes negatius que causen tant a les persones, animals o plantes.\nAquestes tècniques han de ser sempre realitzades per professionals qualificats per assegurar el control integrat.\nÉs important conèixer la periodicitat de certs tipus de plagues per poder realitzar tractaments preventius més eficaços, que seran de màxima importància per a sectors com la sanitat i l’alimentació. I, precisament, d’això s’encarreguen els tractaments fitosanitaris.\nContacta’ns per més informació i pressupost.\n· La fumigació de gasos preventius aporta beneficis:\nMètode eficaç i preventiu\nApte per a tota mena de superfícies\nEs pot aplicar durant tot l'any\nApte en temperatures fredes i calentes\nPoden utilitzar-se contra moltes plagues\nNo és perjudicial per a les persones


Barça B – Ibersol CB Tarragona (74-61): Tornen amb força\nTriomf blaugrana en un dels partits ajornats\nEl segon equip del bàsquet blaugrana tornava a competir, després de l’aturada forçosa per Covid, i ho feia recuperant un dels dos partits ajornats, davant el CB Tarragona. Amb bones sensacions els blaugranes van dominar els primers 20 minuts de joc i en els segons 20 minuts, els joves del Barça B van anar creixent dins del partit, demostrant el perquè de la bona marxa de l’equip durant l’actual temporada.\nEls joves blaugranes van iniciar el partit amb força i intensitat. Agafaven el comandament del joc i es situaven 14 a 8, en el minut 6 de partit. Els de Mateo Rubio treballaven molt bé l’aspecte ofensiu però l’encert individual dels de Tarragona va deixar un 23 a 16, que reflexava l’efectivitat dels blaugranes de cara a cistella, a la fi del primer quart.\nEl CB Tarragona sortia en defensa zonal per dificultar l’atac blaugrana, fet que va fer baixar el bon ritme ofensiu que portaven els locals en el primer quart. Tot i això la defensa blaugrana pujava d’intensitat i en el minut 14 de partit el resultat era de 23 a 19. Però el Barça B va tornar a prendre el ritme d’anotació i es consolidava en un còmode 33 a 20, en el minut 16.\nTot i que els de Mateo Rubio dominaven el marcador de la Ciutat Esportiva Joan Gamper, els tarragonins no els deixaven escapar-se i al descans un 39 a 28 que deixava molt per veure.\nA la represa, el joc es mantenia igualat 45 a 34, (min 26) desprès d’una cistella del blaugrana Sergi Martínez. El Barça B treballava la pressió tota la pista post cistella i es situava 14 punts per sobre, a l’equador del tercer quart. El control era dels locals, que superaven per 59 a 43 als del Serrallo a manca de 10 minuts per a la fi del partit.\nPoc a poc els locals obrien escletxa (65-45) en el minut 33. El partit estava sota el control dels de Mateo Rubio i el triomf queia del costat del Barça B amb un 74 a 61 que donava fe del que s’havia vist en el Pavelló del bàsquet formatiu blaugrana\nAquí podeu consultar les estadístiques del Barça B – Ibersol CB Tarragona (74-61)


c10 – Agenda Llatinoamericana Mundial 2022 | Al servei de les grans causes\n04 d’octubre de 2009. Mor Haydée Mercedes Sosa, “la voz de los sin voz”, coneguda com La Negra.\n09 d’octubre de 1967. Assassinat de Ernesto “Che” Guevara a Bolívia.\n10 d’octubre. Dia contra la pena de mort.\n13 d’octubre de 1909. Afusellament de Francesc Ferrer i Guàrdia pedagog racionalista català, promotor de l’Escola Moderna.\n14 d’octubre de 1991. Aung San Son Kyl (Nyanmar, abans Birmania), Nobel de la Pau.\n14 d’octubre de 1906. Neix Hannah Arent a Alemanya. Destacada pensadora d’origen jueu, va haver de fugir del nazisme i refugiar-se als EUA.\n15 d’octubre de 1940. Estrena mundial del Gran Dictador (Charles Chaplin), una crítica contra el nazisme i en favor de la justícia i la pau en plena segona Guerra Mundial.\n16 d’octubre de 1992. Rigoberta Menchú, activista guatemalteca, Nobel de la Pau 1992.\n16 d’octubre de 1968. Als JJOO de Mèxic, Tommie Smith i John Carlos saluden amb un guant negre i el puny tancat com a protesta pel no reconeixement dels drets civils de la població negra dels EUA.\n17 d’octubre. Dia mundial per l’eradicació de la pobresa.\n18 d’octubre de 1976. Es concedeix el Nobel de Física a diversos homes científics, no reconeixent les contribucions en la temàtica premiada de la investigadora Sau Lan Wu.\n19 d’octubre de 2001. Assassinat de Digna Ochoa Plácido, advocada mexicana defensora dels drets humans de camperols i indígenes.\n21 d’octubre de 1971. Premi Nobel a Pablo Neruda, poeta Xilè que com a diplomàtic va ajudar a molts exiliats de la Guerra Civil espanyola.\n24 d’octubre de 1971. Discurs de Pau Casals a l’ONU on destaca la tradició de Pau i Treva en la nació catalana medieval.\n24 d’octubre de 2005. Mor Rosa Parks, la dona que es va asseure darrere l’autobús prohibit a les persones negres als EUA, un pas clau en la lluita per la igualtat de drets.\n26 d’octubre de 1960. Roque Dalton és alliberat, juntament amb altres presos polítics, arran de l’enderrocament del règim militar de José María Lemus a El Salvador.\n30 d’octubre de 2016. Mor Núria Terés i Bonet, educadora i activista social en defensa de valors com la igualtat, la justícia, la cooperació, la solidaritat i el feminisme.\n30 d’octubre de 1987. Inici de l’ Autonomia del Carib nicaragüenc.\n31 d’octubre de 1931. La Constitució Republicana recull la igualtat de drets electorals entre homes i dones després de la feina de persones com l’advocada Clara Campoamor Rodríguez.\nA l’octubre del 1240 va morir la Sultà de Delhi a l’Índia. Fou l’única reina de l’Índia musulmana medieval.


El GR®5 de Sant Feliu de Codines a Aiguafreda | ELS CINGLES DE BERTÍ\nMirador del Grau de les Avellanedes\nEl GR®5 és un Sender de Gran Recorregut que rep el nom de Sender dels Miradors. Com es descriu al lloc web de la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya, és un camí que neix a Sitges i que s'endinsa al Parc Natural del Garraf, territori de naturalesa càrstica i vegetació peculiar, ple de dolines i simes. Després, el sender baixa al Penedès, terra de vinyes, i comença a pujar a Montserrat, muntanya sagrada de Catalunya. De Montserrat l'itinerari va al Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i la Serra de l'Obac, travessa Sant Llorenç Savall, Gallifa i Sant Miquel del Fai, famós pels seus saltants d'aigua, baixa a Aiguafreda i s'endinsa al Parc Natural del Montseny. Un cop travessat aquest massís, el sender arriba a Sant Celoni i torna a pujar al Parc Natural del Montnegre-Corredor, que cal travessar per arribar a Canet de Mar, població costanera i a on finalitza el seu recorregut.\nL'etapa número 8 d'aquest sender és la que creua els Cingles de Bertí de Sant Feliu de Codines a Aiguafreda, de garbí a gregal, i és la que pertoca descriure aquí.\n0:00:00 488 Sant Feliu de Codines, plaça dels Àlbers. Seguim a llevant pel carrer del Rector Tomàs Vila.\n246 246 0:03:20 489 Plaça de l'Ajuntament, on girem a migjorn pel carrer de la Travessia.\n406,6 160,7 0:05:49 482 Tombem al nord pel carrer d'Agustí Santacruz.\n574,7 168,1 0:08:29 494 Al costat de la carnisseria Garriga, deixem la carretera i seguim pel carrer Vic.\n626,5 51,7 0:09:10 499 A la bifurcació de carrers prenem el de la dreta, el Roger de Flor.\n725,9 99,4 0:11:27 509 Plaça de Sant Antoni, en el mateix sentit de la marxa.\n764,4 38,6 0:12:14 513 Cruïlla de quatre carrers, a la dreta pel de la Bassella, molt estret.\n997,5 233,1 0:15:15 532 S'incorpora per l'esquerra el carrer de l'Estatut; el carrer passa a ser més ample.\n1077 79,7 0:16:29 533 Baixem pel carrer de la dreta cap a la C-59.\n1138 60,5 0:17:23 532 Creuem la C-59 per un pas de vianants, i ens allunyem del nucli de la població.\n1566 427,9 0:23:39 563 Cim d'Àligues, a l'anomenat paratge del Pi Solitari. Deixem la carretera, passem per davant d'aquest centre d'aus rapinyaires i seguim per la pista cap al nord.\n2214 648 0:32:51 564 Torrent de la Bassella. La pista tomba a llevant i la deixem per seguir per dins el bosc cap al nord.Passem pel costat de la Balma d'en Xec i remuntem el Sot de Castellans, seguint a gregal i a tramuntana entre el bosc.\n3073 859,5 0:45:28 631 L'Alzina de la Creu, a les envistes del Perer. La creuem i comencem el descens per l'obaga, cap a gregal fins a una pista, que seguim en el mateix sentit.\n3371 297,5 0:49:51 636 Seguim pel corriol que es desprèn a llevant, seguint el torrent per la seva esquerra. Quan arriba a la Vall de Sant Miquel gira al nord, en un tram amb molt bones vistes.\n4754 1383 1:09:57 506 Al costat d'una torre de tensió, la deixem a l'esquerra i baixem fortament per dins el bosc.\n5018 263,9 1:14:11 482 Punt quilomètric 6 de la carretera BV-1489, que seguim a l'esquerra fins al punt quilomètric 7, amb el tram final amb una vista global de la vall de Sant Miquel.\n6038 1021 1:27:47 545 Deixem la carretera i seguim a la dreta, pel costat del curs del Rossinyol. Estem just darrere el complex de Sant Miquel del Fai.\n6291 253 1:31:11 494 Pont sobre el Rossinyol i Pas de la Foradada, a l'altra banda del pont. És l'accés a Sant Miquel del Fai, paga la pena desviar-se per, si més no, gaudir de la vista ara que està tancat el recinte. El GR segueix remuntant el Rossinyol per la dreta.\n6381 90 1:32:21 501 Creuem el Rossinyol a gual. Un corriol s'enfila per l'altra banda a l'esperó s'aixeca al costat del Pas de la Foradada, que és un mirador sobre Sant Miquel del Fai. El corriol s'enfila una mica més i s'encara cap a la sortida de la Vall de Sant Miquel.\n7127 745,8 1:42:58 577 Corriol de l'Onyó, que ignorem. A l'altra banda de la vall, hi trobem l'ermita de Sant Martí i, al fons, l'antiga central hidroelèctrica.\n7430 302,6 1:47:36 601 Torrent del Gat Menjat, que creuem a gual. Quan sortim de la Vall de Sant Miquel, el corriol gira a gregal per les Costes d'en Batlles, amb el Turó de les Onze Hores davant nostre i el poble de Riells al fons de la vall.\n9259 1829 2:13:26 670 Accés al grau de l'Ullar, que ignorem. Seguim recte.\n9301 41,8 2:13:51 666 Accés al Turó de l'Ullar, que ignorem. El corriol s'encara a gregal.\n9539 237,9 2:17:26 675 Bifurcació a l'Ullar, que és el gran mas que s'aixeca enfront nostre. Seguim el corriol de la dreta, que s'endinsa al bosc.\n9889 350,8 2:22:01 653 Accés al grau de l'Alzina Rodona i a Vallderrós. Seguim recte, remuntant el torrent de Puigfred per la seva dreta, encara que la vegetació no ens el deixa veure. Creuem un parell de sots, el del Colomer i el Fondracs.\n11275 1385 2:42:19 737 Després de creuar el Torrent de Puigfred, deixem a la dreta una pista que s'enfila a la Serra de can Magre. El GR segueix pel fons de la vall remuntant el torrent fins a sortir a una ampla pista, que seguim a la dreta.\n12060 785,5 2:56:14 808 Can Magre i ca l'Escolà, dues cases adossades. Darrere d'elles, a 2 minuts, s'aixeca l'església de Sant Pere de Bertí, que bé mereix el desviament per visitar-la. El GR segueix l'ampla pista, que ara puja cap al nord i, al següent revolt s'uneix amb el PR®C-33 mentre volta l'església de Bertí.\n12866 806,4 3:08:03 836 Camps de ca n'Esmolet, amb una cruïlla de pistes. Deixem el PR®C-33 i ens encarem a gregal, cap al Serrat de l'Esmolet i les runes de ca n'Esmolet, a peus del serrat i de l'amplíssima pista.\n13424 557,5 3:16:28 861 Bifurcació del Camp d'en Coll, on ignorem la pista que surt a l'esquerra.\n13464 40,4 3:16:49 852 Cruïlla del Camp d'en Coll, on seguim pel corriol a tramuntana, vorejant la cinglera. A dos minuts a la dreta hi ha la Taula, excel·lent mirador i bon lloc per recuperar forces.\n13737 272,7 3:20:43 843 Can Volant, que queda a l'altra banda dels camps. Seguim de front, allunyant-nos de la timba del cingle.\n13846 109,4 3:22:30 839 Just abans d'arribar a una ampla pista, uns metres per sota d'ella seguim un bonic corriol a la dreta, molt ombrívol per la vegetació. Més endavant, passem per les runes de can Rumbeia.\n14619 772,5 3:33:43 789 Bifurcació a la Font del Boix. A la dreta, vorejant el cingle per un petit bosc.\n15149 529,8 3:41:29 844 Inici d'un tram d'enllosat natural de pedra, on retrobem el PR®C-33.\n15365 216,4 3:44:32 827 Davant de Rejadell, deixem definitivament el PR®C-33, que se'n va cap a la Trona, i seguim resseguint la cinglera, ara a una certa distància, cap a tramuntana.\n15724 358,3 3:50:05 811 Inici del Grau de les Avellanedes, al costat d'un excel·lent mirador de tot el sector nord de la Vall del Congost, cap on es dirigeix el sender. És un vertiginós descens de la cinglera que queda arrecerat pel Grony, en un entorn molt obac i dens de vegetació, generalment orientat a gregal.\n16241 517,6 3:58:32 629 Es creua un pista, seguint amb el fort descens.\n16522 280,5 4:02:15 525 Camí a l'esquerra vers ponent, que s'apropa molt al torrent de Valldeneu sense arribar-lo a creuar.\n16950 428,3 4:09:06 529 Una nova pista a l'esquerra, vers tramuntana, per on es creua, per fi, el torrent de Valldeneu.\n17083 133,1 4:11:19 520 Davant hi ha la casa de Valldeneu, seguim sempre a la dreta en sentit descendent.\n17708 624,5 4:19:17 478 Nova pista, on coincidim amb el GR®2, que a partir d'aquí segueixen plegats.\n17815 107,9 4:21:09 465 Sant Pere de Valldeneu, bonica raconada que dona forces per realitzar el darrer tram de l'etapa, molt còmode ja. Planegem a tramuntana fins el coll de Sant Pere, a partir del qual ens dirigim a creuar el Torrent de la Rectoria.\n18842 1026 4:35:46 448 Seguir recte, ignorant el carrer de Valldeneu a la dreta, asfaltat.\n18886 44 4:36:22 441 Drecera amb senyals d'una línia de gas, seguim a gregal.\n18993 107,2 4:38:03 427 Creuem un carrer asfaltat i seguim per un corriol.\n19154 161,3 4:40:27 439 El Ciment, uns antics forns de calç a l'esquerra, i les antigues piscines de l'Oller, a la dreta. Seguim per la pista i arribem a un carrer asfaltat que seguim sempre de front.\n19499 344,3 4:45:05 445 L'Oller, immens mas que domina la zona. Un carrer vorejat de plataners, que porta el nom del mas, segueix a tramuntana. Passa pel costat de l'estació del ferrocarril i al final del carrer coincidim també amb la Matagalls-Montserrat i creua la línia del tren.\n20377 878,5 4:57:49 413 A la dreta pel carrer de l'Estació.\n20526 148,5 4:59:58 403 Plaça de l'Abella, dominada per l'Ajuntament de Sant Martí de Centelles. Pel carrer Major creuem per sota la C-17 i el Congost per un pont de 1740, pràcticament cobert tot ell per la C-17.\n20652 126,7 5:01:37 406 Pedró del GR®2 i del GR®5 a Aiguafreda, fi de l'etapa, on també coincideix el PR®-C 200.\nDistància aproximada: 20.65 kms.\nDurada aproximada: 5 hores i 1 minut (sense comptar aturades).\nAlçada mínima: 403 metres.\nAlçada màxima: 887 metres.\nDesnivell de pujada: 1240 metres.\nDesnivell de baixada: 1322 metres.\nÍndex IBP: 78.\nPublicat per Jesús Cano Sánchez a de desembre 01, 2020\nDe què va? Aiguafreda, Bertí, L'Abella, Sant Feliu de Codines, Sant Miquel del Fai, Senderisme, Valldeneu


Massatge Facial/Craneal - Els Núvols. Centre d'estètica, massatges i benestar.\nDurada. : 20 minuts\nquantitat de Massatge Facial/Craneal


Historia del disseny (Resum) + Altres conceptes.\nby Mercè Torres Ràfols\nDisseny d'un producte. ergonomia, a...\nActivitat d’inici de curs Conceptes 1. Què es el disseny?Disseny: sentén com a tal a lart dordenar i compondre elements de la mateixa classeper formar un tot, amb un sentit estètic o una finalitat dús determinada.El disseny té el seu origen en el canvi social que els països industrialitzats van patir afinals del segle XIX i principis del XX, un fenomen més lligat a leconomia que alexpressió creativa i lart. Va sorgir i es va desenvolupar en moments de gran avençeconòmic i industrial. Com que es fenomen relacionat amb lexpansió del consum i laproducció i, per tant, contribueix a un canvi social.Es pot parlar de disseny de sabates, de moda, de joguines, i de tot tipus dactivitat quesuposi crear objectes perquè la gent els usi, sels posi o simplement els miri.Per al rector de lEscola de Disseny dAlts de Chavón, Stephen Kaplan, el disseny és el"motor de la indústria i el comerç: art aplicat."Es pot dir que Disseny és un conjunt de tècniques destinades a expressar de formapalpable o visible una idea o un concepte, o, en altres paraules, materialitzar una idea.Això quan ens referim a Disseny Visual.El que disenya es el disenyador. 2. Compara, defineix i contextualitza: Diseny, artesanía i invent.Disseny, en resum, és la planificació i realització dobjectes i ambients per a ús iestades de les persones així com de processos i programes dactivitats humanes.Artesania és lart i les obres dels artesans. Un artesà, és la persona que realitza treballsmanuals, sense lajuda de màquines o de processos automatitzats. No hi ha, per tant,dues artesanies exactament iguals.Invent es refereix a la cosa inventada o lacció i efecte dinventar, trobar o descobriralguna cosa nova o desconeguda. La persona que realitza l’acció d’inventar s’anomena 2.\ninventor. Els invents poden basar-se en idees prèvies o objectes ja existents. El procésdinvenció pot incloure modificacions o innovacions que deriven en una cosa inèdita. 3. Que suposa disenyar i quines finalitats té aquesta activitat?Tots els dies i a tot arreu, estem envoltats dobjectes sobre els quals molt poquesvegades ens preguntem com i per qui van ser creats. En rigor, el disseny ens envolta,està en tot el nostre entorn i moltes vegades gairebé no ens adonem daixò. 4. Ens quins àmbits actua el disseny? o Disseny de lentorn o disseny ambiental: socupa de resoldre problemes durbanisme i paisatges, així com també econòmics i dambientació i decoració en general. o Disseny arquitectònic: socupa de tot el relacionat amb la projecció i la construcció dedificis i obres denginyeria, ambientació i decoració dedificis, parcs i jardins, i elements urbans. o Disseny industrial: comprèn des dels cargols i peces de màquines, els elements prefabricats per a la construcció i el mobiliari de tota classe fins les màquines de tot tipus, des duna bicicleta fins a un avió, passant pels electrodomèstics. o Disseny gràfic: es refereix a tot tipus de composicions, plànols, dibuixos, cartells, portades de llibres, diaris i revistes, fotografies, projectes de propagandes, etc. 5. Què vol dir rediseñar?Tornar a diseñar alguna cosa que ja ho havia estat per millorar-ne les condicions. 3.\nRelaciona aquestes definicions:-Diseny i funció: Disenyar alguna cosa pensant, posant enfàsi en la funció que haurà decumplir, tenint en compte tots els requisits necessàris.-Diseny i moda: Disenyar alguna cosa pensant, o posant ènfasi en l’estètica d’aquest objecte, utensili, eina, roba, etc. Tenint en compte la moda de l’època, però sobretot en com es visualitzarà aquest.-Diseny i rediseny: Disenyar alguna cosa pensant, o posant ènfasi en millorar el inventja fet, s’hauria de tenir en compte totes les errades comeses en l’anterior i interntarmillorar-les. 4.\nOrigens Disseny GràficS’inicia a partir de la industrialització.És al segle XIX quan apareix el Disseny Publicitari com a tal, els anuncis gràfics per aesdeveniments, establiments i productes. Artesans, impressors i dibuixantssencarregaven daquestes tasques (Arts gràfiques), encara que existeixen famososexemples en què artistes de lèpoca sencarregaven de la publicitat gràfica dels seusestabliments preferits, com va ser el cas de Toulouse Lautrec i els seus cartells pelMoulin Rouge.El disseny gràfic neix amb la finalitat de diferenciar, potenciar la creativitat i lesexpressions plàstiques, posant la tecnologia al servei de les persones. Amb aquestafilosofia, neix un dels moviments iniciadores del disseny gràfic, el Arts & Craftspersonalitzat en la figura de William Morris.No obstant això, no serà fins als inicis del segle XX quan comencen a asseures lesbases teòriques i la definició destils i processos, la investigació i experimentació perpart de lEscola de la Bauhaus. El disseny gràfic sempre ha estat estretament lligat alscorrents artístics de cada època i en moltes ocasions la linea de separació entreambdues disciplines, és molt difusa. 5.\nArts and Crafts"Arts and Crafts" (Arts i Oficis). Reacció contra lestil victorià.El moviment Arts and Crafts va sorgir en les últimes dècades del segle XIX com areacció contra el primer estil industrial, que shavia desenvolupat a Anglaterra al llargdaquesta centúria. Lanomenat estil victorià.Es diu que quan els visitants de la Fira Universal de 1851 arribaven al Crystal Palace deLondres, a més de sorprendres pels avanços tècnics, se sorprenien pel mal gust de totel que es fabricava en massa. De manera que la idea de progrés industrial va començara barrejar-se amb la intuïció que era necessària una reacció que retornés als objectesde la vida quotidiana una certa dimensió estètica, que acompanyés a les funcionsnaturals per les quals eren fabricats. Aquesta reacció es va denominar Arts and Crafts,Arts i Oficis, ja que va pretendre elevar la dignitat social i estètica del disseny i de totesles arts aplicades, integrant-les en un entorn arquitectònic harmoniós i bell.Primeres propostes.Encara que la major part dels ciutadans anglesos del XIX romanien apàtics o satisfetsamb el nivell estètic aconseguit per la seva poderosa indústria, les reaccions alrecarregat estil dominant en lèpoca es van iniciar a la fi de la dècada de 1840.Des del punt de vista de lacció el Arts & Crafts vaexperimentar una embranzida important en 1861 quanWilliam Morris va fundar lempresa Morris, Marshall,Faulkner and Company, coneguda generalment com Morrisand Company.En 1890 Morris va fundar la Kelmscott Press, una impremtaartesanal de la qual van sortir tiratges reduïts dalguns delsllibres impresos més acuradament produïts de tota lahistòria, i que va ser capaç dexercir una poderosa influènciasobre les grans editorials comercials durant diverses dècades.Principis del Arts & CraftsEntre les idees més característiques del Arts and Crafts es troben principis filosòfics,ètics i polítics, tant com a estètics. Destaquem els més importants: Rebuig de la separació entre lart i lartesania. El disseny dels objectes útils és considerat una necessitat funcional i moral. 6.\nRebuig dels mètodes industrials de treball, que separen al treballador de lobraque realitza, fragmentat les seves tasques.Proposta dun retorn al medievalisme, tant enlarquitectura (amb el neogòtic) com en les artsaplicades.Proposta de larquitectura com a centre de totesles activitats de disseny. Una idea que seriarecollida pel racionalisme de principis del segle XX.Proposta dagrupació dels artesans en guildes itallers, seguint el model medieval de treballcol·lectiu.Proposta del treball ben fet, ben acabat isatisfactori per a lartista i per al client. William Morris 7.\nArt NouveauEl desacord entre art i tecnologia que va aombrar gairebé tot el segle XIX, va ser resoltper aquest estil, que impulsa el desenvolupament de les tècniques constructives lúsmassiu de materials com el ferro, el formigó, cristalls. La producció en sèrie vacomençar en la Revolució Industrial.Lestètica experimenta una fascinació pel fantàstic, el mític, la influència decivilitzacions orientals. Hi ha una atracció pels elements decoratius i la simetria com aprincipi de rector lligat a lornamentació natural, exaltant la línia que roman enperpetu moviment, que es converteix en element estructural. La decoració supera el seu rol dadorn per constituir-se en un mitjà per definir la forma, la que es mostra viva, dinàmica i harmònica. A la fi del segle XIX, durant un breu i brillant període, el Art Nouveau, sorgit entorn de 1890 i que va començar a apagar-se poc abans de la Primera Guerra Mundial, va dominar el panorama cultural. La seva elegància curvilínia i les seves formes orgàniques inspirades en la naturalesa caracteritzaven des dels mobles domèstics i lart decoratiu fins a larquitectura i la publicitat. Fins i tot avui dia, més dun segle després de laparició del Art Nouveau, artistes i dissenyadors segueixen inspirant-se en els elements florals i trets i colors naturals daquest estil imperible. Louis Comfort TiffanyHector GuimardAcceso al MetropolitainParís, França 8.\nModernisme El modernisme consisteix en la renovació de les activitats artístiques i literàries de les obres fetes fins a abans de finalitats del segle XIX, que és quan comença aquest nou art en un començament en països europeus, això enfront de la cerca duna nova manera dexpressar idees i de crear productes i utensilis que al seu torn tinguessin un component estètic important per així sortir de la uniformitat estètica amb la qual es convivia en aquells anys. La idea és que es comuniqui a través del disseny una nova forma de veure la realitat, posar al servei de les persones un nou llenguatge artístic, un llenguatge simbòlic, cridaner i generador de sensacions noves. Lanterior també saconsegueix gràcies al desenvolupamentde noves tècniques i mètodes per confeccionar els diferents elements usatscomunament per les persones, ja anessin dús domestic com a eines o immobiliari.La revolució industrial va portar amb si el desenvolupament de noves matèria primeresper a la construcció dhabitatges, això va ser una gran innovació en larquitectura, unexemple clar daixò és que en les obres edificades es comencen a utilitzar materialscom el ferro i el vidre.El fenomen mes destacable daquest modernismeés la socialització de lart, que té tot un rerefonsideològic – ètic, on lartista i dissenyador ha detenir en compte la individualitat de lhome, ha detenir en compte al subjecte i a les sevesproblemàtiques en un moment determinat de lahistòria, per així satisfer les seves necessitats icontribuir a la idea que és que el dissenyador és unagent social que inventi i creu solucions a lespersones.El dissenyador ha promoure que el seu disseny enser funcional no deixa de ser art, sinó més aviatreafirma el caràcter creatiu i innovador del seu treball, el disseny.Els dissenyadors solien ser artistes multidisciplinaris que passaven de la pintura, alarquitectura o al disseny relacionat amb immobiliari.El modernisme porta amb si una nova actitud cap a la naturalesa amb una mirada desdun punt de vista integrador per a les diferents àrees del disseny i de lart, com al seutorn es transforma en un fenomen cultural a nivell mundial, el llegat del qual va serfonamental per a les disciplines artístiques i acadèmiques. 9.\nAutors Alfons MuchaIvancice, 1860-Praga, 1939Pintor i dibuixant txec.Instal·lat a París, va ser un dels impulsors del art nouveau.Va realitzar cartells, estampes i il·lustracions, col·laborant enLÍllustration, Monde Illustré i altres publicacions.Després de retornar al seu país en 1910, es va dedicar a la pinturahistòrica.La seva principal obra pictòrica és lEpopeia Eslava, gran conjuntde quadres històrics en els quals es combina lestil tradicionalamb certs matisos de simbolisme, de vegades cruel.En 1939, quan es trobava pintant Tres edats, va ser detingut aPraga. Va morir poc després de ser alliberat. Rose Monaco Monte Carlo 10.\nPrincezna HyacintaLeslie Carter 11.\nJosef HoffmannPirnitz, 1870-Viena, 1956Arquitecte, decorador i urbanista austríac. Va ser deixeble dO. Wagner i va participar, juntament ambJ.M. Olbrich i altres arquitectes, en la creació del movimentavantguardista de la Secessió (1897).La seva obra es caracteritza per lacurat tracte de lessuperfícies aconseguit a través de decoracionsgeomètriques; destaca el palau Stoclet de Brussel·les per laseva calculada elegància destil (1905-1911). Moravia Black & White Mocha CupSitzmachine 12.\nHenry Van de VeldeAnvers, 1863-Zurich, 1957Arquitecte, decorador i pintor belga.Va assistir de 1882 a 1884 a lAcadèmia de Belles arts dAnvers i va continuar els seusestudis de pintura a París (1884-1885), fet que li va permetre entrar en contacte ambels artistes impressionistes i simbolistes.Posteriorment, la lectura de J. Ruskin i lobra de W.Morris li van portar a reflexionar sobre la relació entreart i societat, i va centrar des de llavors la sevaactivitat en el camp del disseny i la producciódobjectes decoratius i mobles. De 1896 és la casaBloemenwerf (Uccle, Brussel·les), la seva primera obraarquitectònica, per la qual també va dissenyar elmobiliari.Es va convertir en un dels principals artífexs del ArtNouveau i va difondre els seus principis en obres coma Observacions generals per a una síntesi de les arts(1895).Va dirigir a més en Weimar, cridat pel gran duc deSajonia, el Kunstgewerbeschule Institut, antecedentdirecte de la Bauhaus. Boekentoren Clock Havana Tobacco Company 13.\nWerkbund InstitutWerkbund Institut, canviaria el concepte vist fins al moment i on una de les influènciesmés positives en el camp del cartelismo és la de laustríac Lucian Bernhard, en les mansdel qual el cartell és deliberadament homologat a lanunci, potenciant en ell les dadesinformatives mínimes, sense ornaments, figures ni motius compositius de cap tipus. Elcartell autènticament modern sinicia amb Bernhard. Lafany integrador del seu refinat estil li condueix a dissenyar els seus propis alfabets, densos i potents, per aconseguir així la total harmonia. Les definicions que comencen a donar-se del cartell alemany a partir de 1908 seran utilitzades amb semblants paraules pels més famosos cartellistes dels anys trenta i fins i tot més endavant. Alemanya no considera ja el cartell com un art, sinó com un mitjà de comunicació entre lanunciant i el públic. No ha de contenir informacions detallades i només exigeix dell que estableixi una clara i exacta connexió entre emissor i receptor. Werkbund Theatre, Cologne (from the Werkbund Exhibition) 1914. Kunstvollen Werkbund & German Expressionist Architecture. By Henri van de Velde 14.\nSi ens posem a comparar els cartells vists en aquella època amb els de lactualitatpodem notar que a sofert uns canvis més alla de de la mateixa forma de plasmar elcartell juntament amb la nova tecnologia que existeix; també sels dá un missatge mésenllà que duna simple imatge representariva del producte, es busca donar una relacióentre lobjecte amb la persona sigui bé o dolent tot té el seu motiu i el gir que se livulgui donar. 15.\nLa imatge corporativa Peter BehrensHamburg, 1868 - Berlín, 1940Arquitecte alemany.Va iniciar la seva carrera com grafista dins del moviment Art Nouveau, encara que apartir de 1900 va començar a dedicar-se també a larquitectura, especialitat en la qualaviat va evolucionar cap a un estil geomètric i auster que es convertiria en modèlic pera larquitectura industrial.Va ser director artístic de lempresa alemanya AEG,per la qual va dissenyar fàbriques i habitatges perals treballadors, i va establir el paper de larquitectecom a dissenyador industrial humanizante delentorn tecnològic.Entre les seves obres exemplars per a la novaarquitectura destaca la nau de turbines per AEG aBerlín, construïda amb formigó colat, acer vist igrans vidrieres de vidre pla.Al costat dell van treballar joves figures tanimportants per a larquitectura moderna comWalter Gropius, Mies van der Rohe i Le Corbusier. Peter Behrens’ House Door 16.\nDer KussTurbine Hall 17.\nCafé HAGCafè HAG és una marca mundial de cafè descafeïnatpropietat de multinacionals nord-americanes Kraft Foods.La marca es va originar a Bremen a Alemanya el 1906 i vaprendre el seu nom de la companyia de títol KaffeeHandels-Aktien-Gesellschaft, o Kaffee HAG.Lempresa va ser creada per Ludwig Roselius, co-desenvolupador del procés de descafeïnat primercomercial.En les dècades de 1920 i 1930 Kaffee HAG va ser conegut per la publicació dels àlbumsCafè Hag demblemes heràldics. General Foods va comprar lempresa nord- americana Roselius el 1932 i la companyia alemanya original el 1979. Lortografia de Cafè HAG es va estandarditzar el 1990. Tant Cafè HAG i Sanka són ara propietat de Kraft Foods, que es va fusionar amb General Foods el 1990. 18.\nTintes PelikanEls començaments de la Companyia Pelikan es remunten al químic Carl Hornemann,que el dia 28 dabril de 1838 va fer als seus clients una oferta de pintures a loli,aquarel·les i el que es denominava "farbige Dinten", és a dir, tintes de colors. Aquestallista de preus -que es conserva fora de perill en els arxius de Pelikan- va constituir lafundació de la línia de fabricació de la companyia, a partir de la qual sha desenvolupatla marca comercial Pelikan, coneguda a escala mundial.El petit emplaçament de fabricació va seguir creixent iva ampliar constantment la seva gamma de productes.Els productes escolars es van crear a partir de lespintures, com, per exemple, lestoig daquarel·lesPelikan, que sha convertit en un element quotidiàessencial en les classes dart a Alemanya. El "Dinten" vagenerar, duna banda, els famosos instrumentsdescriptura de Pelikan i, per una altra, els seusaccessoris doficina amb tintes per a impressores de raigde tinta i cartutxos de tòner. 19.\nCartells comercials Lucian Bernhard15 març 1883-29 Maig 1972Va ser un dissenyador gràfic alemany, dissenyadortipogràfic, professor, dissenyador dinteriors, i lartistadurant la primera meitat del segle XX.Va néixer a Stuttgart, Alemanya, el 15 de març de 1883,Emil Kahn en una família jueva, però el 1905 va canviaral seu pseudònim més conegut.Va ajudar a crear lestil de disseny conegut comPlakatstil (Style Pòster), que va utilitzar imatgesreductiva i pla de color, així com Sachplakat (objectecartell »), que restringia la imatge per simplementlobjecte que sanuncia i el nom de la marca. També vaser conegut pels seus dissenys de sabates Stiller,cigarrets i llumins Manoli Priester.Encara que ell va estudiar breument a lAkademie a Munic, va ser en gran partautodidacta.Es va traslladar a Berlín el 1901, on va treballar com a dissenyador de cartells i directordart per a revistes.El 1920 es va convertir en professor de lAkademie der Künste fins a 1923, quan vaemigrar a Nova York. El 1928 es va obrir lEstudi Contemporani amb Rockwell Kent, Paul Poiret, Pablo Bruno, i Erich Mendelsohn, on va treballar com a artista gràfic i dissenyador dinteriors. A partir de 1930 va treballar sobretot com a pintor i escultor fins a la seva mort el 29 de maig de 1972. 20.\nMés cartells de Lucian Bernhard 21.\nHans Rudi ErdtHans Rudi Erdt va néixer al sud de Baviera el 1883.Després de sortir de lescola, va estudiar a lEscola de MunicIndustrial.El 1905 es va traslladar a Berlín, on es va convertir en unartista del cartell comercial. Influït per lobra de LudwigHohlwein i Bernard Lucian.Durant la Primera Guerra Mundial va produir cartells per algovern alemany. Això inclou els O-Boats Out!, Una pel ·lícula sobre la guerra submarina.Hans Rudi Erdt va morir el 1918. 22.\nJulius GipkensJulius Gipkens nascut el 16 de febrer 1883 a Hannover.Va ser un dissenyador gràfic alemany, il · lustrador i pintor, que va ser especialmentreeixida com a dissenyador gràfic i cartellista.La seva agència de publicitat va dissenyar el Sarotti Mohr.Va treballar a la Casa de Hohenzollern-Arts.Va ser el responsable de diverses revistes, incloent per Simplicissimus.Era un membre de la Deutscher Werkbund.El disseny innovador dissenyat cartells publicitaris, de manera que el 1907 perlempresa de calçat Leiser o 1913 un cartell amb un Kohlebrikett únic per a lempresa"Emperador". Durant la Primera Guerra Mundial, va dissenyar cartells per emetre bonsde guerra o botí de guerra alemanya (1917)En el període de la República de Weimar, va dissenyar gràfics publicitaris i embalatges.Va dissenyar motius per teixits de decoració, va crear una sèrie de gràfics per acobertes de llibresEl 1933 va emigrar als EstatsUnits. Sobre la seva vida fins a lamort lany 1968 no es coneix. 23.\nLudwig HohlweinNascut el 27 de juliol 1874 a Wiesbaden - 15 setembre 1949 a BerchtesgadenVa ser un artista alemany cartell. Es va formar i va exercir com arquitecte fins 1906 quan va passar a disseny de cartells. Hohlwein de les adaptacions de les imatges fotogràfiques es basava en una comprensió profunda i intuïtiva dels principis gràfics. El seu ús creatiu del color i les composicions arquitectòniques dissipa qualsevol suggeriment que ell utilitza les fotos com un substitut per al disseny creatiu.Hohlwein va néixer a la regió de Rin-MaindAlemanya, encara que ell i el seu treball sassocienamb Munic i Baviera al sud dAlemanya. Hi haviadues escoles de "Gebrauchsgrafik" a Alemanya en elmoment, del Nord i del Sud. Alts contrastos tonalsHohlwein i una xarxa de formes entrellaçades va ferel seu treball instantàniament reconeixible. 24.\nEl dibuix era perfecte des del principi, res semblava aliè a ell, i, en qualsevol cas, ressuposava un problema per a ell, les seves figures estan plenes de tocs de color i un jocde llums i ombres que els treu dels seus antecedents i els dóna substància.Fase més important artísticament Hohlwein era abans de la Segona Guerra Mundial enels anys 1912-1925.Una gran varietat de les seves millors cartellses remunta a aquest període.Va desenvolupar el seu propi estil ambformes ben definides, colors brillants i unahumor.Al 1925, ja havia dissenyat 3000 anuncisdiferents 25.\nPeter Saville Va néixer a Manchester el 9 d’octube de 1955. Es un director artístici diseñador gàfic anglés. Va entrar a l’escena musical després de conéixer Tony Wilson que el va introduir al segell disgografic, Factory Records on va fer molts disenys per artistes com Joy Division o New Order.New Order - Power, Curroption & Lies 1983 New Order - Temptation 1982 Joy Division – Unknown Pleasures 1979 26.\nAl 1979 es va trasladar a Londres on es va nombrar director artístic de Virgin Records i de DinDisco, treballant per artistes com Roxy Music, Duran Duran, Zas!, Ultravox i Orchestral Manoeuvres in the Dark.Orchestral Manoeuvres in the Dark, 1980 Ultravox – Quartet 1982 Més tard va fundar l’agencia de diseny Peter Saville Associates, però amb la portada del primer àlbum de Joy Division, Unknown Pleasures, havia creat el look new wave que li va donar el reconeixement d’altres dissenyadors. Des d’aquell moment i, a partir de l’any 1982 com a Peter Saville Associates, crearà l’imaginari d’una gran part dels amants de la música rock. OMD, Visage, Brian Eno, Wham!, China Crisis,King Crimson, Aztec Camera, Depeche Mode, Peter Gabriel, Paul McCArtney, Pulp, Suede, Goldie, Björk, Everything But the Girl, Beth Orton, etc. Són alguns dels músics que encarregaran d’aquest estudi la creació de les cobertes dels seus discos. Beth Orton - Daybreaker 2002 27.\nAndrew WarholAndrew Warhol va néixer a Pittsburgh, EUA al 1928 i va morir a Nova York al 1987.Artista plàstic nord-americà.Va iniciar els seus estudis dart a lInstitut Carnegie de Tecnologia, entre 1945 i 1949.En aquest últim any, ja establert a Nova York, va començar la seva carrera com adibuixant publicitari per a diverses revistes com Vogue, Harper s Bazaar, Seventeen iThe New Yorker.Alhora va pintar llenços la temàtica es basava en algun element o imatge de lentornquotidià, de la publicitat o el còmic. Aviat va començar a exposar en diverses galeries.Va eliminar dels seus treballs qualsevol tret expressionista fins a reduir lobra a una repetició d’una serie d’algun objecte de la cultura de masses, el món del consum o els mitjans de comunicació. Els exemples més representatius són les sèries dedicades a Marilyn Monroe, Elvis Presley , Elizabeth Taylor o Mao Tse-tung, així com el seu cèlebre tractament de les llaunes de sopa Campbell, obres totes elles realitzades durant els anys 60. També va treballar amb CocaCola o situacions reals, com accidents, lluites de carrer, funerals o suïcidis, dins daquesta temàtica Electric chair és una de les seves obres més significatives.Marilyn Monroe Llaunes de sopa Campbell 28.\nEl 1963 va crear la Factory, taller on es van reunir al seu voltant nombrosospersonatges de la cultura underground novaiorquesa.El 1963, va iniciar una carrera cinematogràfica: Empire, Kiss, Chelsea girls., The love iWomen in revolt.Electric Chair, 1967 (pàgina anterior) Chelsea girls, 1966 29.\nJames Montgomery FlaggIl·lustrador nord-americàVa néixer el 18 de juny de 1877 a Pelham Manor, Nova York.Des dels 12 anys els seus dibuixos van aparèixer en revistes de tirada nacional. Als 14publicava a la revista "Life" i poc forma part de "Judge Magazine". Des de 1894 a 1898va ser alumne de lArt Students League de Nova York i, als 20 anys, va cursar estudis debelles arts a Londres i París.Va il·lustrar llibres, portades de revistes, vinyetes polítiques i còmiques, va treballar ala publicitat i als anuncis. Va arribar a ser el dibuixant millor pagat dels Estats Units.Reconegut pintar el retrat més conegut de Sam que figurava en un cartell de lExèrcitper atreure reclutes, pintat el 1917. El cartell mostra a Sam amb el semblant seriós, elsllavis estrets i el dit índex que apunta directament a lobservador. En grans lletres estanles paraules: "VULL QUE FORMES PART DE LEXÈRCIT DE ESTATS UNITS!". El cartell varesultar tan eficaç en la inscripció de reclutes que lhi va usar novament en la SegonaGuerra Mundial.Va morir el 27 de maig de 1960 a Nova York.Cartell Oncle Sam, 1917 Wake Up America,Civilization Calls Every Man Woman and Child! 30.\nDefinicions i Oilt Aicher - Lex DrewinskyPICTOGRAMAPictograma ve de picto, del llatí, significa imatge, picture en anglès, i gramma,del grec, significa paraula; així, pictograma ve a significar imatge-paraula, osigui, un significat que pot ser expressat en una única paraula.Tots els pictogrames sexpliquen per si mateixos, no necessiten anaracompanyats per paraules per a la seva comprensió ni tampoc necessiten serinterpretats. Té lobjectiu dinformar i/o senyalitzar.Les formes dels pictogrames són extremadament sintetitzades i reduïdes a la sevaexpressió més bàsica per poder entendre’ls en qualsevol idioma o cultura.Per exemple: els pictogrames de «home» o «dona» expliquen aquest significatdextrema síntesi. Cap dells indica tret personal algun de les persones representades,si és jove o vell, maco o lleig, si és de raça blanca o negra, casat o no; no informa degens excepte el que representa el pictograma: Home - dona.SIGNETota classe dimatges, dibuixos, pintures, fotografies o escultures.Han de tenir certa semblança amb lobjecte al fet que es refereixen.Així, el retrat duna persona o un diagrama són signes icònics perreproduir la forma real.No son reals, si no transcriuen segons un codi algunes condicions delexperiència.Característiques: ser naturals, convencionals, analògics i destructuradigital.SIMBOL Un símbol és la representació perceptible duna realitat. Els símbols són pictografies amb significat propi. Un símbol és tot allò al que se li pot atribuir un significat. Normalment el símbol és molt ric en significats. Els símbols estan vius ja que neixen, es desenvolupen i moren. Ex: el color negre és símbol quan se li atribueix el significat de dol, funerari, defunció, etcSe li atribueixi un significat concret, i en segon lloc perquè es pugui considerar símbolaquest significat ha de ser arbitrari, és a dir el significat ha de ser el fruit dun acord peraixí poder arribar a una futura comunicació sense malentesos.. 31.\nSENYALEs un signe, senyal, marca o mitjà que informa, avisa o adverteix alguna cosa. Aquestavís permet donar a conèixer una informació, realitzar un advertiment o constituir-secom a recordatori.Els senyals han de ser reconegudes per la major quantitat de gentpossible. Han de ser situades en llocs visibles per estar encondicions de cridar latenció.Els senyals de tràfic o trànsit són aquelles que organitzen i regulenels desplaçaments dels vehicles. Estan situats als carrers ocarreteres i assenyalen la velocitat màxima permesa, la prohibiciódel pas, lobligatorietat de detenció i altres qüestions vinculades altrànsit.Un senyal també pot ser un gest que realitza una persona per advertir a una altra unadeterminada circumstància. Aquest tipus de senyal pot ser feta mitjançant unmoviment de mans o dels braços.Per a la física, un senyal és una variació del corrent elèctric o duna altra magnitud quesutilitza per transmetre informació. Per exemple: “El telèfon no té senyal”, “El senyalindica que el telèfon està ocupat en aquest moment”.IDEOGRAMAUn ideograma o ideografia és un símbol gràfic que representa una idea. Exemplesdideogrames inclouen els sistemes de senyalització per trobar llocs específics, com és el cas dels aeroports i altres contextos on la gent no està familiaritzada amb el llenguatge del lloc i es troba allà, com també podrien ser els nombres aràbics i els símbols matemàtics, els quals són utilitzats a tot el món sense importar com es pronuncien en llenguatges diferents. El terme “ideograma” és comunament utilitzat per descriure sistemes descriptura logogràfics com són els jeroglífics egipcis i els caràcters xinesos. No obstant això, els símbols en sistemes logogràfics generalment representen paraules o morfemes més que idees. 32.\nOtl Aicher (1922 – 1991)Va estudiar escultura a lAkademie der Bildenden Kunste (Acadèmia de Belles Arts) deMunic. El 1952 es casa amb Inge Scholl.Al 1953, amb la seva esposa i juntament amb altres col·laboradors entre els quals hidestaca Max Bill, funda a Ulm la Hochschule für Gestaltung(HFG), lEscola Ulm, unaescola de disseny que seguia els principis de la Bauhaus i que es va convertir en unreferent a Alemanya els anys 50 i 60. A lescola, Otl és profesor de comunicacionsvisuals mentre que el seu amic Max nés el director. Dieferencies d’opinions sobrel’escola provoquen que Max sen vagi al 1956.LHFG crea grups de treball independents dintre de la propia escola encarregats deldesenvolupament de noves idees i conceptes per a la indústria, posteriorment Otlcol·labora en els dissenys de ràdios per a Braun que es van convertir en el signedidentitat de la marca.El 1962 dirigeix el grup de disseny que crea la imatge corporativa de Lufthansa. Otl esconverteix en director de lHFG entre el 1962 i el 1964. Lany 1967 és lencarregat deldisseny visual dels Jocs Olímpics de Munic. 33.\nLex DrewinskiFamós cartellista mundial, estudi en la Facultat de Pintura, Art Gràfic iEscultura de lAcadèmia Estatal dArts de Polònia, ha rebut premisinternacionals i ha participat en la Biennal Internacional del Cartell de MexicoIX edicion com a jurat.El seu disseny es caracteritza per prendre com a eix central els temes socials, utilitza ideforma símbols o monogrames de caràcter internacional donant-los una novaperspectiva. Gairebé en 10096 dels seus cartells són minimalistes, no existeixen moltelements gràfics i el contingut total de tintes en els seus disseny solen ser de 2 o 3incloent el suport. 34.\nDefinicions de formaSegons el seu origen les formes es classifiquen en:Naturals: són les que provenen de la pròpia naturalesa; per exemple les flors, elsnúvols, les figures danimals i les déssers humans.Artificials: són les que han estat construïdes per lésser humà; per exemple, un llum, undibuix abstracte o el disseny dun vestitAtenent a la seva estructura les formes poden classificar-se en:Geomètriques: són les que sorganitzen a partir dun ordre matemàtic. Per exemple unquadrat o les cel·les hexagonals dun rusc.Orgàniques: tenen un perfil i una superfície interior irregulars. Poden ser naturals, comels arbres, o artificials com el disseny per a una tela.Classificació segons la seva estructura diferencia entri:Planes: tenen dues dimensions, com les fulles de paper.Volumètriques: tenen tres dimensions, per exemple una pilota.SiluetaLa silueta és la representació duna forma mitjançant un sol color.Sutilitzen siluetes per destacar lessencial duna forma, o per imitar un efecte decontrallum.ContornEl contorn és la línia que voreja el perfil duna figura. Al mónreal les formes no tenen contorn, per això en triar aquest recurs ensallunyem duna representació fidel a la realitat. Generalment sutilitzen contorns perdibuixar formes sense detalls, i per aconseguir un efecte visual de simplicitat i claredat. 35.\nDintornCridem dintorn a totes les línies, els colors i les textures que configuren la superfícieduna forma. Es tria aquest recurs quan es volen descriure formes detalladament,destacant linterior de la figura pel que fa al seu perfil.Formes tancadesLes formes tancades tenen vores definides, per això es perceben fàcilment i esdestaquen de les formes situades a la seva al voltant. Per tant, les siluetes i les figuresdibuixades a força de contorns, que no deixen trams sense traç, poden considerar-seformes tancades.La qualitat visual més destacada de les formes tancades és que simplifiquen laspectede les figures i fan centrar la vista sobre elles.Formes obertesLes formes obertes són aquelles que trenquen els seus contorns deixant que els colorsi les textures del seu interior sentremesclin amb els de altres superfícies.Per representar formes obertes és necessari barrejar els grafismes i els colors entreelles de manera que no es percebi on acaben unes i on comencen les altres.La principal qualitat visual de les formes obertes és que produeixen sensació detransparència i lleugeresa, i es perceben amb més dificultat que les formes tancades.SuperposicióSi sobre un suport pla dibuixem o peguem formes que es tapenparcialment estem creant un efecte despai tridimensional.Disminució de la grandàriaQuan sobre un suport pla dibuixem o peguem formes de diferents grandàriesaconseguim crear un efecte de profunditat. 36.\nDefinicions colorEl color denotatiuEl color és un element essencial de la imatge realista ja que la forma incolora aportapoca informació en el desxiframent immediat del representat. Pensem en una mateixafotografia en color o blanc i negre.Així, quan el color està sent utilitzant com a atribut realista, descriptiu, de larepresentació (en el nostre cas fotogràfica), es defineix com a color denotatiu.En aquesta divisió sestableixen tres categories: color icònic, color saturat i colorfantasiós.El color icònicÉs una diferenciació redundant del propi color denotatiu, que susa quan aquestexerceix una funció clarament potenciadora i identificadora del realisme de la imatge:la vegetació és verda, el cel és blau.Laddició dun color natural accentua lefecte de realitat, permetent que la identificaciósigui més ràpida. Així el color exerceix una funció de realisme que se superposa a laforma de les coses: una maduixa resulta més real si està reproduïda en el seu colornatural.El color saturatFa al·lusió a un cromatisme exaltat de la realitat mostrada per la imatge. Els colorsdaquesta representació es veuen alterats i són més densos, més purs, més lluminosos.El color fantasiósÉs una altra variant de la denotació cromàtica realista que esdevé de la manipulaciófantasiosa del color de la imatge, que no obstant això deixa sempre recognoscible laiconicitat de la forma representada.Aquesta alteració expressiva crea una ambigüitat o dissociació color-forma, fins alpunt, que aquesta pot quedar semioculta per lalteració cromàtica.Exemples daquest apartat serien els múltiples efectes (virats, acolorits selectius,solaritzacions, etc.) obtinguts pel tractament digital de la imatge, on sense alterar laforma només es veiés afectat el color. 37.\nEl color connotatiiuÉs un component estètic que afecta a les subtileses perceptives de la sensibilitat. Elcolor connotativo és loposat al denotativo. Fa referència a significats no descriptius nirealistes del representat, sinó a valors psicològics, simbòlics o estètics, en elsintervenen múltiples factors dàmplies subjectivitats.El color psicològicFa referència a les diferents impressions que emanen de lambient creat pel color, quepoden ser de calma, de recolliment, de plenitud, dalegria, opressió, violència...(La psicologia dels colors va ser estudiada per Goethe, que va examinar lefecte delcolor sobre els individus)El color simbòlicEls colors, també suporten un significat simbòlic més o menys reconegut, si béaltament condicionat per altres factors adjacents. Així sestableix com el color .El color esquemàticÉs el color considerat exclusivament com a matèria cromàtica i extret de qualsevolcontext icònic. Sutilitza per acolorir els objectes de disseny i els missatges gràfics. Elcolor esquemàtic és combinable en tons i matisos, però sempre susa com a color pla.Dins daquesta distinció del color esquemàtic sinclouen les categories definides com acolor emblemàtic i color senyalétic. 38.\nLemblemàticÉs un color simbòlic, pràctic i utilitari, creat sota lesperit corporativista, per ajudar aidentificar i memoritzar, organitzacions, o institucions de lentorn social. Són colorsemblemàtics, els que emplenen símbols com les banderes nacionals i els colorsinstitucionalitzats pels partits polítics, clubs esportius...El senyalèticFa servir tota la força del color esquemàtic, per convertir-se a la base dun amplíssimrepertori de signes gràfics de fort impacte visual que coneixem com a codi senyalétic.Són colors dalta saturació, emprats en la seva condició de "colors plans", en el seugrau de major esquematització i visibilitat.Sapliquen per senyalitzar i centrar latenció en punts estratègics (de carreteres,carrers, fàbriques...), expressant un significat concret segons el color, així: vermell,prohibició (girar, aparcar, fumar); groc: perill (contaminació, electricitat); blau:informació (aparcament, minusvàlids...)Aquests colors segueixen les formes i normes de senyalització utilitzada en cada cas,com els senyals de tràfic, codis aeri o marítim, seguretat industrial, etc... Recommended\nDisseny d'un producte. ergonomia, antropometria, biònica. definicions.


Crònica del Ple: Sessió ordinària del mes de desembre de 2020\nEl Ple de l' Ajuntament de Sant Joan Despí , celebrat el dijous 17 de desembre de 2020 en sessió ordinària per via telemàtica, va començar amb l'aprovació de l'acta de la sessió ordinària anterior i amb la lectura de les resolucions de l'Alcaldia i dels acords de la Junta de Govern Local. Tot seguit, els grups municipals de Junts per Sant Joan Despí (JxSJD), Podemos, Sant Joan Despí en Comú (SJDEnComú), Ciutadans (Cs), Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) i Partit dels Socialistes de...més\nLa proposta de pressupost municipal per a l'any 2021 té, com a línies estratègiques, mantenir la qualitat de vida i dels serveis, respondre a les necessitats de la ciutadania, garantir el benestar de les persones i donar resposta a les conseqüències de la pandèmia de la COVID-19 en àmbits com l'ocupació, el comerç, l'educació o la salut. Per a l'any que ve, l'Ajuntament ha previst congelar la pressió fiscal, per la qual cosa els impostos, taxes i preus públics es mantindran com fins ara.més


Òrgans de govern – Unión de Mutuas\nLa Junta General és l’òrgan principal de govern d’Unión de Mutuas. Està integrada per tots els seus associats, tot i que només tenen dret de vot els qui estan al corrent en el compliment de les seues obligacions socials. Entre les seues competències principals hi ha el nomenament dels membres de la Junta Directiva, l’aprovació dels pressupostos i comptes anuals, la reforma dels estatuts o les fusions, absorcions o dissolucions.\nLa Junta Directiva s’encarrega del govern directe i immediat de l’entitat i li correspon la convocatòria de la Junta General i l’execució dels acords adoptats per aquesta, així com les altres funcions que s’establisquen en els estatuts. Li corresponen també les facultats de representació de la Mutua. Els membres de la Junta Directiva no perceben cap remuneració econòmica pel seu càrrec.\nL’estructura participativa d’Unión de Mutuas es reforça amb la presència de representants sindicals en la Junta Directiva, en qualitat d’empreses associades, cosa que fa que siga l’única mútua d’Espanya que té aquesta participació.\nBaixa la Junta Directiva\nLa Comissió de Control i Seguiment és l’òrgan principal de participació institucional en el control i seguiment de la gestió d’Unión de Mutuas. La meitat dels seus membres són representants dels treballadors protegits, a través de les organitzacions sindicals més representatives. L’altra meitat són representants de les empreses associades, elegits mitjançant les principals organitzacions empresarials del nostre àmbit d’actuació. La Comissió de Control i Seguiment està presidida pel president de la Junta Directiva.\nBaixa la Comissió de Control i Seguiment\nLa Comissió de Prestacions Especials s’ocupa de la concessió dels beneficis de l’assistència social que hagen de ser satisfets per la Mutua. L’assistència social consistix en la concessió dels servicis i auxilis econòmics que, en atenció a estats i situacions concretes de necessitat, es consideren precisos. Les prestacions d’assistència social, de caràcter potestatiu clarament diferenciat de les prestacions reglamentàries, es poden concedir als treballadors al servici dels empresaris associats i als seus drethavents que, per haver patit un accident de treball o estar afectats per malalties professionals, es troben en aquests estats o situacions de necessitat.\nLa Comissió de Prestacions Especials també està composta per un nombre paritari de representants empresarials i sindicals.\nBaixa la Comissió de Prestacions Especials


Migue serà el primer capità del Girona aquesta temporada - Diari de Girona\nMigue serà el primer capità del Girona aquesta temporada\nEl central, que enceta el seu setè any consecutiu al club blanc-i-vermell, ha estat escollit el representant de l'equip\ngirona | carles rosell 24.07.2013 | 10:58\nEl defensa Migue González, durant un dels primers entrenaments d´aquesta pretemporada. diari de girona\nEn espera que el jutge nomeni l´administrador concursal\nCap jugador del Girona entre els millors de l'any\nVist per a sentència el judici per la demanda de la Fundació al Girona FC\nTot just fa una setmana i escaig que el Girona 2013/2014 ha arrencat. Falten incorporacions per arribar i Ricardo Rodríguez, el nou inquilí de la banqueta, treballa amb un grup on els integrants del primer equip es barregen amb els joves del filial. Amb tot plegat, però, el vestidor ja ha començat a pensar en la Lliga que arrencarà a mitjans d'agost i aquesta mateixa setmana ha realitzat la tradicional votació per escollir-ne els seus representants. D'aquesta elecció n'han sortit un total de quatre capitans; el primer d'ells serà Migue González, l'únic supervivent de totes les temporades que els gironins han encadenat de manera consecutiva a la Segona Divisió A.\nLa de Migue no és una elecció qualsevol. El nou capità del Girona ha passat a la història del club de Montilivi per ser l'autor del gol que, el mes de juny del 2008, va certificar l'històric ascens de l'equip a Segona A, categoria que des de llavors no ha abandonat. Aquell curs era el segon del vallesà amb la samarreta blanc-i-vermella i, cinc estius més tard, el futbolista tot just enceta la seva setena temporada consecutiva a l'entitat.\nEl nom de Migue havia sonat no fa massa setmanes per reforçar la plantilla de l'Alabès. L'interès era una realitat, però el central, encara amb un any més de contracte amb el Girona, ha decidit continuar al club on més temporades ha militat. Serà en aquesta, la seva setena a Montilivi, quan Migue exercirà de primer capità del vestidor. Així ho van escollir els integrants de l'equip, els quals també van elegir la resta de representants de la primera plantilla.\nAixí doncs, si Migue és el primer capità, també gaudiran del privilegi d'ostentar el braçalet si el defensa no és al damunt de la gespa futbolistes com Jandro Castro, Jofre Mateu i Moisés Hurtado.\nL'asturià, també capità la temporada anterior, és un dels futbolistes més veterans de l'equip al engegar tot just fa una setmana el seu quart curs a Girona. En el cas de Jofre, el d'Alpicat va aterrar al club blanc-i-vermell l'estiu anterior, mentre que Moisés va incorporar-se en aquest últim mercat d'hivern.\nUn dels escollits per representar el Girona al llarg dels propers mesos de competició, Jandro Castro, es mostrava ahir "content" i "satisfet" per tornar a repetir com un dels capitans de l'equip, admetent també que tot i ser un dels més veterans la seva intenció és la de "ser com sempre". "M'agrada xerrar amb tothom, integrar els nous i ajudar als més joves. Així ho he fet en els últims anys i així tinc la intenció de continuar". El de Mieres va subratllar que ara mateix l'equip està "centrat" en "posar-nos a to físicament", alhora que reconeixia la dificultat de repetir els èxits de l'últim curs. "La temporada passada és gairebé irrepetible, però esperarem que s'assembli bastant".\nQüestionat per si, segons el seu parer, el club està trigant massa en lligar les noves incorporacions que falten per completar la plantilla, Jandro va admetre que "quan més aviat arribin millor", indicant també que "el club està treballant per portar nous jugadors i això no sempre és fàcil".\nEl Girona, un dia més, no va anunciar cap cara nova, encara que Sergi Raset i Ricardo ?Rodríguez continuen pentinant el mercat a la recerca de les peces que falten per completar l'equip. Les prioritats són dos davanters més i un extrem dret, mentre que si hi hagués més disponibilitat econòmica, també es fitxaria un porter, un lateral dret i un altre migcentre.\nEn espera que el jutge nomeni l´administrador concursal del club. Esports


Menges prou fruita i verdura?\nPosa’t a prova i descobreix si els teus hàbits són saludables\nL’ONU va designar l’any 2021 com l’Any Internacional de les Fruites i Verdures\nEl consum abundant de fruita i verdura garanteix una bona aportació de vitamines, minerals i fibres i s’associa amb la prevenció de múltiples malalties\nA Catalunya es produeix un milió de tones de fruita cada any, la qual cosa suposa la collita principal de fruita a Espanya\nMalgrat això, la població catalana consumeix una mitjana d’1,7 racions de fruita al dia, molt per sota de les recomanacions\nPosa't a prova i descobreix si menges prou fruita i verdura\nQuantes racions de fruita i verdura és recomanable consumir cada dia, com a mínim?\nA2 racions de fruita i 1 de verdura\nB3 racions de fruita i 2 de verdura\nC5 racions de fruita i 5 racions de verdura\nEl consum d’almenys 3 racions de fruita al dia i 2 de verdura o 2 de fruita i 3 de verdura contribueix a una alimentació saludable i té un paper important en la prevenció de múltiples trastorns. Es considera que una ració de fruita i verdura equival a uns 150 g. A la nostra terra es cullen, sobretot, peres, pomes, préssecs, nectarines, albercocs, cireres, taronges, carxofes, calçots, etc., i això fa que es pugui gaudir d’una àmplia varietat de productes de temporada, locals i de proximitat, potencialment més frescos i amb una millor conservació de les propietats originals.\nQuina de les següents afirmacions diries que és certa?\nALa baixa ingesta de fruites i hortalisses causa milions de morts a l’any\nBEl consum de fruita com a postres augmenta el risc de patir obesitat\nCLes persones amb diabetis no poden consumir fruita per l’alt contingut de sucre\nSegons l’OMS, la baixa ingesta de fruites i hortalisses causa milions de morts a l’any, i la majoria són per malalties cardiovasculars, càncer, obesitat i diabetis. Com més ens apropem a la ingesta recomanada de fruites i hortalisses, menys elevada és la incidència de malalties cròniques. De fet, l’augment del consum diari de 3 a 5 racions de fruita i verdura disminueix un 26% el risc de patir un accident cerebrovascular. Una ingesta adequada de fruita i verdura s’associa a menys risc de diabetis de l’adult, sobrepès i obesitat (fins i tot si les fruites són les postres).\nAquí podreu trobar totes les evidències científiques dels beneficis de menjar fruita i verdura.\nSaps quin és el component principal de la fruita?\nMalgrat que de fruita n’hi ha moltes varietats, la composició nutricional de la majoria és semblant: l’aigua n’és el component principal, els sucres (entre un 5 i un 20% en funció de la fruita) aporten en general poques calories, no contenen pràcticament greixos (excepte algunes varietats com l’alvocat i el coco) i són una bona font de fibra, vitamines (sobretot àcid fòlic, vitamina C i carotens), minerals (en especial potassi i magnesi) i substàncies fitoquímiques (com carotenoides o flavonoides) considerades antioxidants, entre d’altres.\nÉs saludable menjar la fruita amb pell?\nANo, la pell té molts contaminants i pocs nutrients\nBNomés en el cas de fruita de proximitat\nCSí, la pell és una font de fibra\nSí, en la majoria dels casos la pell de la fruita és comestible, tret d’exemples com el meló, la síndria, la taronja, el plàtan, etc. Ben rentada a raig d’aixeta, la pell és una font de fibra important i conté vitamines i nutrients beneficiosos per a la nostra salut. Si igualment preferiu pelar-les, utilitzeu superfícies de treball i estris (ganivets, raspalls, etc.) nets, secs i que no hagin estat en contacte amb altres aliments. Recorda, la millor manera de menjar fruita fresca és ben neta i sencera o trossejada. Els sucs de fruita perden gran part de les propietats saludables de la fruita sencera.\nRentes la fruita abans de consumir-la?\nASí, cal rentar-la per evitar ingerir possibles microorganismes i altres contaminants\nBNo, rentar la fruita elimina microorganismes beneficiosos per a la salut intestinal\nCNomés cal rentar-la si no s’ha comprat en un mercat municipal\nRenteu la fruita sencera i amb pell sota el raig de l’aixeta i fregant-ne la superfície. Així eviteu que, en tallar-la o mossegar-la, els microorganismes i altres contaminants passin a l’interior. Abans de rentar la fruita, renteu-vos bé les mans amb aigua tèbia i sabó durant 20 segons, i eixugueu-vos amb paper de cuina d’un sol ús o amb una tovallola que es renti regularment a 60 °C. Finalment, retireu i rebutgeu les seccions de la fruita amb fongs, ferides, talls o zones massa madures fetes malbé. Aquí podeu trobar més informació sobre el rentat de fruites i verdures, pas a pas.\nQuè pots fer perquè sigui més fàcil menjar fruita?\nAPlanificar els menús per tal de garantir la presència de fruita en diversos àpats diaris\nBGuardar fruita tallada a la nevera, en un recipient tancat, per menjar-la al llarg del dia\nCLes dues anteriors són correctes\nHi ha gestos que podem fer en el nostre dia a dia perquè menjar fruita sigui més fàcil. Planificar els menús o guardar fruita tallada a la nevera en són alguns, però n’hi ha molts més. Podeu procurar, per exemple, que hi hagi un plat amb fruita fresca a la taula o al marbre de la cuina. En l’esmorzar, si mengeu cereals i/o iogurt, barregeu-hi trossos de fruita (poma, pera, préssec, etc.). Si dineu amb carmanyola a la feina, no us oblideu d’agafar una peça de fruita per postres. També podeu afegir fruites a les amanides (maduixes, poma, taronja, etc.).\nQuina d’aquestes fruites és millor que consumeixis a l’estiu?\nAPréssecs, nectarines i síndries\nBMandarines i taronges\nCKiwis i raïm\nEn l’actualitat es pot disposar de gairebé totes les varietats de fruita fresca durant tot l’any. Malgrat això, les varietats tenen una distribució estacional tradicional, i tenir-ho en compte, a la vegada que se’n promou el consum de proximitat, fa que la fruita sigui més econòmica i més saborosa. També afavoreix el desenvolupament rural, integrat al territori des del punt de vista ambiental, econòmic i social. Consulteu aquí el calendari de les fruites de temporada per saber què és millor menjar en cada estació.\nQuines fruites o hortalisses compten amb el segell de Denominació d’Origen Protegida (DOP) a Catalunya?\nASón la Pera de Lleida i la Poma de Girona\nBSón les Clementines de les Terres de l’Ebre i els Calçots de Valls\nFa més de 40 anys que al nostre país es van reconèixer les primeres denominacions d’origen protegides, i des d’aleshores la llista d’aliments catalans emparats per distintius ha crescut amb 12 denominacions d’origen protegides (DOP) i 10 indicacions geogràfiques protegides (IGP) amb reconeixement de la Unió Europea. Aquesta llista inclou olis, productes lactis, carn fresca, productes de forn i pastisseria, fruites, hortalisses, llegums i cereals. Entre les fruites i verdures reconegudes trobem la DOP Pera de Lleida, la IGP Calçot de Valls, la IGP Clementines de les Terres de l’Ebre i la IGP Poma de Girona.\nCom evites el malbaratament de fruites i verdures a casa?\nACompro fruites embalades i protegides amb plàstic perquè duren més temps\nBNo compro fruita perquè sempre se m’acaba fent malbé\nCConservo les fruites i verdures comprades al mercat o a la botiga del barri en un lloc fresc i poso a la nevera les que no s’han de consumir aviat\nLes fruites i hortalisses cal guardar-les en un lloc fresc (15-20 °C), preservat de la llum directa i ben ventilat per evitar l’excés d’humitat. Tingueu en compte que les peces que es conserven a temperatura ambient maduren més ràpidament. La fruita que no s’hagi de consumir en 3-4 dies és millor conservar-la al frigorífic i sense haver-la rentat. Les peces de fruita més madures o amb alguna part malmesa es poden aprofitar per fer macedònies, sorbets, cremes, batuts, etc., o afegir-les a les amanides i altres primers o segons plats. Una altra estratègia sostenible és minimitzar la compra de fruites envasades, i procurar portar bosses reutilitzables o cistells, un gest que agrairan la vostra salut i el medi ambient.\nAquí podreu trobar més informació sobre les fruites i verdures


El Prat Film Office llança un nou web per difondre el patrimoni audiovisual de la ciutat i oferir més informació de servei a les productores\nInici » Actualitat » Notícies » El Prat Film Office llança un nou web per difondre el patrimoni audiovisual de la ciutat i oferir més informació de servei a les productores\nTEMES: A l'estiu ens cuidem,Al Prat ens cuidem,El Prat Film Office,Què fa l’Ajuntament per ajudar-te?\nEl nou web permetrà a la ciutadania consultar les diferents produccions audiovisuals rodades al Prat. S’amplia així l’oferta cultural online que l’Ajuntament posa a disposició de la ciutadania, en un moment en què les activitats presencials relacionades amb el món artístic s’han vist reduïdes per la prevenció de la Covid19\nRodatge de “Red Lights” de Rodrigo Cortés (fotografia de Gustavo López Mañas).\ndilluns, 15 juny, 2020 - 12:30\nEl programa municipal El Prat Film Office ha posat en marxa un nou web, per tal de compartir amb la ciutadania el patrimoni audiovisual del Prat i oferir una millor informació de servei a les productores interessades en fer rodatges al municipi.\nAquest programa municipal, que es va iniciar l’any 2012, té per objectiu promocionar el municipi com a escenari on desenvolupar tot tipus de produccions audiovisuals, facilitar la cerca de localitzacions i la gestió dels permisos de rodatges, donar suport al talent local i generar activitat econòmica vinculada a aquest sector. Després de 8 anys de trajectòria, posa en marxa un nou web per innovar i millorar tant la seva tasca de difusió de la filmografia del Prat com el seu servei al món audiovisual i a les associacions de localitzadors, que cerquen emplaçaments per als rodatges.\nLa secció “Filmografia” del web compta amb un cercador per localitzar referències i fixes artístiques de gran part dels curtmetratges, llargmetratges, sèries, documentals o videoclips rodats al Prat en els últims anys. Cal tenir en compte que el Prat és la tercera ciutat de Catalunya en nombre de rodatges, després de Barcelona i L’Hospitalet de Llobregat, amb prop de 150 produccions anuals.\nEntre les produccions amb major repercussió internacional amb escenes rodades al Prat, que es poden trobar al nou web, hi trobem “The Gunman”, “Mindscape”, “Los últimos días”, “Red Lights”, “The machinist” i “Los desheredados”.\nEn el marc del procés de desescalada i en un moment en què la prevenció de la Covid19 ha portat a anular o limitar les activitats culturals presencials, la nova web de El Prat Film Office també esdevé un canal per ampliar l’oferta online de l’Ajuntament, de la qual podrà gaudir la ciutadania a partir d’aquest mes de juny.\nA més de compartir la filmografia del Prat, el nou web està orientat especialment al sector audiovisual i a les associacions de localitzadors. Per exemple, una de les seves seccions permet cercar les possibles localitzacions per fer rodatges al Prat, amb una fitxa explicativa de cadascuna d’elles, a més d’altres apartats sobre com gestionar els permisos corresponents o un apartat de preguntes freqüents. El nou web també inclou una secció de notícies relacionades amb el sector audiovisual de la ciutat.\nReprès el servei de El Prat Film Office en Fase 2 amb limitacions per les mesures de prevenció sanitària\nEn l’actual context de pandèmia sanitària, cal tenir en compte que el servei al sector audiovisual ofert pel programa El Prat Film Office s’ha reprès parcialment en fase 2. Fins al moment, les localitzacions on es poden autoritzar rodatges se circumscriuen a espais determinats: el pont de Nelson Mandela, el Parc Nou, els polígons industrials i els parcs de negocis També se segueixen atenent les consultes dels equips de rodatge i assessorant-los en la cerca de localitzacions i en la planificació dels projectes audiovisuals. En les actuals circumstàncies, la concessió d’autoritzacions per a rodatges està sotmesa a la presentació d’un pla de mesures higièniques per garantir la seguretat sanitària, en compliment de les condicions establertes per l’Estat. Segons l’evolució de les condicions sanitàries, s’aniran ampliaran en la mesura del possible els supòsits per autoritzar rodatges.\nConsulta el nou web de El Prat Film Office: elprat.cat/elpratfilmoffice\ndilluns, 3 gener, 2022 - 13:15\nDivendres 7 de gener, tindrà lloc al centre cívic Delta, la marató de vacunació de la dosi de reforç, sense cita prèvia, per a majors de 60 anys\nCal tenir la pauta completa. S'administrarà la dosi de reforç.


El nombre d'ingressats amb Covid-19 als hospitals de Manresa creix fins a 87, tot i que els crítics baixen | NacióManresa\nEl nombre d'ingressats amb Covid-19 als hospitals de Manresa creix fins a 87, tot i que els crítics baixen\nEn l'última setmana hi ha hagut 6 defuncions i 62 nous ingressos a l'hospital de Sant Joan de Déu\nper Pere Fontanals, Manresa | 11 de maig de 2021 a les 16:37 |\nEn nombre d'ingressats amb coronavirus als hospitals de Manresa no para de créixer, malgrat l'avanç de la vacunació i l'aixecament de les mesures de restricció. Aquest dimarts, 81 pacients faran nit a les unitats d'aïllament de l'hospital de Sant Joan de Déu, i 6 més a les de l'hospital de Sant Andreu. En total, 87, 9 més que fa una setmana i 12 més que fa dues setmanes.\nIgualment, el número de defuncions tampoc no s'atura i des de dimarts passat han mort 6 pacients que es trobaven ingressats a les àrees Covid de Sant Joan de Déu, que sumades a les 5 de la setmana anterior, fan un total d'11 defuncions de pacients amb coronavirus en les últimes dues setmanes.\nEl número de pacients amb coronavirus aquest dimarts baixa lleugerament respecte de dimarts passat i se situa en 13, una xifra molt alta, però que marca una tendència a la baixa respecte de fa dues setmanes, quan n'hi havia 19.\nPel que fa a les altes de les àrees d'aïllament, l'hospital de Sant Joan de Déu n'ha donat 46 i l'hospital de Sant Andreu, 1 més, en l'última setmana. En aquest mateix període, però, han ingressat 62 nous pacients a les unitats d'aïllament de Sant Joan de Déu.\nSocietat, Sant Andreu Salut, Althaia, hospital Sant Andreu, hospital Sant Joan de Déu, coronavirus, sanitat


1. Vivalda o l'Àfrica tenebrosa [Teatre de text]\nAutor/a : Oliver, Joan . Companyia : 6 x 7 .\n--. (Terrassa). 20/06/1970.\n2. El retaule del flautista [Teatre de text]\n8. Pedra de tàrtera [Teatre de text]\n9. Esquena de ganivet [Reposició] [Teatre de text]


Un miler de joves es conscienciaran sobre la realitat de la pobresa - Levante-EMV\nEl programa «En marxa per la inclusió» arribarà a una vintena de centres educatius per a trencar estereotips sobre l’exclusió social, de la mà de l’IVAJ i la Xarxa per la Inclusió (EAPN CV)\nValència | 22·09·21 | 04:02\nUn dels tallers realitzats el curs passat en un centre educatiu. levante-emv\nL’Institut Valencià de la Joventut (IVAJ) i la Xarxa per la Inclusió (EAPN CV) acostaran la realitat de la pobresa i l’exclusió social a un miler de joves d’una vintena de centres educatius de la Comunitat Valenciana, mitjançant accions en les quals s’abordaran també les possibilitats de voluntariat social d’algunes de les 31 entitats que conformen esta xarxa valenciana. L’objectiu de la col·laboració que arriba a les aules és que la joventut adquirisca coneixements i trenque amb visions estereotipades de la pobresa i del treball de les entitats d’inclusió social, a més de prevenir d’esta manera discursos de discriminació i aporofòbia.\nEl conveni de col·laboració del programa «En Marxa per la Inclusió. Transmissió de valors solidaris de la inclusió, la diversitat i el voluntariat social entre joves» inclou per a 2021-22 entorn de 40 activitats entre xarrades telemàtiques i presencials, així com visites guiades a recursos d’entitats d’inclusió social, on professionals del tercer sector social i testimonis en primera persona tractaran de trencar amb visions estereotipades sobre la realitat de la pobresa i l’exclusió. També s’identificaran algunes accions possibles de voluntariat juvenil, dins del marc de la lluita contra la pobresa i per la inclusió social.\nAmb estos propòsits, durant els mesos de novembre i desembre entorn d’un miler de joves es formaran i s’acostaran a la realitat de la pobresa i l’exclusió social en la Comunitat Valenciana, des de la perspectiva de les persones que han patit esta situació i de les entitats d’inclusió social que treballen amb elles. La finalitat és conèixer esta problemàtica social, però trencant amb visions estereotipades sobre el treball de les entitats socials i la imatge de les persones i col·lectius que sofrixen la pobresa i/o exclusió social.\nAmb açò es busca, tanmateix, previndre discursos de discriminació i aporofòbia entre la joventut valenciana. De fet, es fonamenta la línia de sensibilització que marca l’Estratègia Valenciana per a la Igualtat de Tracte, la No Discriminació i la Prevenció dels Delictes d’Odi 2019-2024\nCom apunta l’organització, ja s’ha confirmat la participació en el programa d’alumnat dels instituts públics (IES) Violant de Casalduch (Benicàssim); Penyagolosa (Castelló); Ximen d’Urrea (l’Alcora); Vilafranca; Serra d’Espadà; Jaume I (Borriana); Francesc Ribalta (Castelló); Jordi de Sant Jordi (València); Ramón Muntaner (Xirivella); Carles Salvador (Aldaia); Districte Marítim (València); Sucro (Albalat de la Ribera); i Josep Segrelles (Albaida). A més, també formen part els centres d’FP CIPFP Faitanar (Quart de Poblet);CIPFP Misericòrdia (València); i CFP Verge de Cortesa (València).\nEl director de l’Institut Valencià de la Joventut (IVAJ), Jesús Martí, valora este programa perquè «permet acostar el coneixement sobre la realitat de la pobresa de la mà d’entitats que treballen diàriament per la inclusió». Com recorda Martí, es tracta d’una iniciativa que forma part de «M’importa», un programa de l’IVAJ compromés «amb l’educació en valors solidaris que fan front a la aporofobia i la discriminació. És un treball conjunt des de les polítiques de joventut que afavorix una societat més inclusiva, conscient i desperta».\nActivitats en dues parts\nEn la primera part del programa, la Xarxa per la Inclusió impartirà tallers presencials o telemàtics on s’explicarà l’Estat de Pobresa a Espanya i en la Comunitat Valenciana, a través del seguiment de l’indicador Arope, que inclou un concepte multidimensional per a definir la pobresa i l’exclusió social. Així mateix, s’analitzarà la realitat descrivint aspectes que trenquen amb la discriminació i aporofobia.\nLa segona part del projecte consistix en conèixer l’acció social d’alguna de les 31 entitats de la xarxa, amb tallers telemàtics o visites guiades. En estos tallers, professionals, personal voluntari i persones usuàries explicaran com és l’àmbit d’actuació de l’entitat, traslladant la realitat diversa de les persones en situació de major vulnerabilitat, i també participarà el personal de la Xarxa Jove de la Comunitat Valenciana.


Aquesta Unitat proporciona als diferents especialistes una informació vàlida que els permet abordar, des d'un punt de vista analític, els diferents aspectes funcionals de les patologies relacionades amb l'endocrinologia, la reproducció i la nutrició.\nEn l'àmbit de les patologies endocrines la Unitat realitza de manera rutinària un ampli nombre de paràmetres sèrics, plasmàtics i urinaris que permeten conèixer el bon funcionament de totes les glàndules endocrines i al mateix temps, per mitjà de proves funcionals, l'estat correcte de tots els eixos hormonals.\nEn l'àmbit de la reproducció, aquesta Unitat ofereix un servei d'urgències per a les determinacions més significatives que proporcionen una eina complementària molt important en la interpretació del cicle ovàric permetent establir, el moment de la inseminació o el més apropiat per fer una cesària.\nAnalitzadors automàtics de quimioluminiscència\nHormones: Permeten l'exploració de la funció de totes les glàndules endocrines: hipòfisi, tiroide, gònades, suprarenals, pàncrees, placenta etc., Ajudant al clínic a establir un diagnòstic.\nVitamines: B6, derivats de la vitamina D. B12, àcid fòlic, etc., Ajuden al diagnòstic de mal-absorció intestinal o sobrecreixement bacterià, deficiències alimentàries, anèmies, insuficiència renal crònica i altres patologies.