Les noces de Fígaro - Teatre Auditori de Granollers\nPortada > Programació > Temporades > Temporada 2015-2016 > Les noces de Fígaro\nLes noces de Fígaro és una òpera buffa (commedia per musica in quatto atti o dramma giocoso) en quatre actes composta per Wolfgang Amadeus Mozart sobre un llibret de Lorenzo da Ponte, bastat en l’obra de Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais, Le mariage de Figaro. Creada entre 1785 i 1786, l’obra va ser estrenada a Viena l’1 de maig de 1786 sota la direcció del mateix compositor.\nEscrita en italià, Les noces de Fígaro és una de les òperes més importants de la història de la música, considerada com una de les millors creacions de Mozart. Va rebre moltes crítiques a la seva època al mateix temps que va recollir grans èxits en les seves representacions.\nLa trama té lloc a Sevilla i, malgrat ser enrevessada, flueix amb facilitat i espontaneïtat a l’escenari. Fígaro i Susana preparen la seva boda, però el seu senyor, el comte d’Almaviva, no està disposat a renunciar al tradicional dret de pernada. S’ha encapritxat de Susana, cambrera de la comtessa, que, a la vegada, està molt dolguda per les escapades de l’incorregible marit. La gelosia de la comtessa i les imprudents estratagemes de Fígaro i Susana per esquivar els anhels del comte donen lloc a complicadíssimes intrigues, durant les quals Fígaro es descobreix fill del decrèpit don Bartolo i de la no menys vella Marcelina.\nTONI MARSOL - Figaro\nNÚRIA VILÀ - Susanna\nCARLES DAZA - Comte d’Almaviva\nMARTA MATHÉU - Comtessa d’Almaviva\nANNA TOBELLA - Cherubino\nXAVIER AGUILAR - Dottor Bartolo\nEUGÈNIA MONTENEGRO - Marcellina\nJORDI CASANOVA - Don Basilio\nCARLES ORTIZ - Don Curzio\nJUAN CARLOS ESTEVE - Antonio\nLAURA BRASÓ - Barbarina\nLAURA OBRADORS/ESPERANÇA VERGÉS - Dues camperoles\nORQUESTRA SIMFÓNICA DEL VALLÈS\nConcertino - JAVIER MATEOS\nClavecí - ANDREA ÁLVAREZ\nVioloncel - ROMAIN BOYER\nOpera 360º. Presentació de l’obra abans de l’espectacle a càrrec de Marc Heilbron\nData: 15 de novembre a les 17h.


UNIÓ DE PAGESOS DE MENORCA: PUBLICACIÓ AJUDES 2011\nDades de contacte d'Unió de Pagesos de Menorca\nTelèfon i FAX: (971) 37 51 70\nPUBLICACIÓ AJUDES 2011\nSe comunica que en data 29 i 31 de gener de 2011, s'ha publicat al BOIB\nles següents Resolucions del president de Fogaiba:\nResolució del president del Fons de Garantia Agrària i Pesquera de les Illes Balears (FOGAIBA) de 25 de gener de 2011 per la qual es convoca el procediment de selecció d’entitats col•laboradores relatives a determinades ajudes comunitàries directes, de caràcter agroambiental i indemnització compensatòria, per a l’any 2011\n(BOIB núm. 14, de 29-01-11)\nResolució del president del Fons de Garantia Agrària i Pesquera de les Illes Balears (FOGAIBA) de 26 de gener de 2011 per la qual es convoquen, per a l’any 2011, les subvencions destinades al foment de sistemes de producció de races ramaderes autòctones en règims extensius\n(BOIB núm. 15 ext., de 31-01-11)\nResolució del president del Fons de Garantia Agrària i Pesquera de les Illes Balears (FOGAIBA) de 25 de gener de 2011 de convocatòria per a l’any 2011, de determinades ajudes comunitàries directes a l’agricultura i a la ramaderia\nResolució del president del Fons de Garantia Agrària i Pesquera de les Illes Balears (FOGAIBA) de 25 de gener de 2011 per la qual s’aprova la convocatòria, per a l’any 2011, de les ajudes destinades a indemnitzar els agricultors per les dificultats naturals en zones de muntanya a les Illes Balears\nResolució del president del Fons de Garantia Agrària i Pesquera de les Illes Balears (FOGAIBA) de 25 de gener de 2011 per la qual s’aprova la convocatòria, per a l’any 2011, de les ajudes destinades a indemnitzar els agricultors per les dificultats en zones distintes a les de muntanya a les Illes Balears\nResolució del president del Fons de Garantia Agrària i Pesquera de les Illes Balears (FOGAIBA) de 25 de gener de 2011 per la qual s’aprova la convocatòria, per a l’any 2011, de les ajudes destinades al foment de l’agricultura i la ramaderia ecològiques\nResolució del president del Fons de Garantia Agrària i Pesquera de les Illes Balears (FOGAIBA) de 25 de gener de 2011, per la qual s’aprova la convocatòria, per a l’any 2011, de les ajudes destinades a fomentar les races autòctones en perill d’extinció i el manteniment de pastures tradicionals\nTaulell d'anuncis (14)\nArxiu del blog d’abril (1) de febrer (1) de gener (1) de desembre (3) de novembre (5) d’octubre (4) de setembre (8) d’agost (1) de juny (8) de maig (5) d’abril (9) de març (11) de febrer (25) de gener (9) de desembre (5)\nLA JUNTA D'UNIÓ DE PAGESOS DE MENORCA\nManel Martí Salas (Secretari General)\nFrancesc Truyol Olives (Secretari d'Actes)\nMargalida Llambias Ameller (Tresorera)\nAntoni Moll Marquès (Vocal)\nAntoni Riudavets Villalonga (Vocal)\nAntoni Sintes Pons (Vocal)\nJoan Fullana Gomila (Vocal)\nJosep Llufriu Llorens (Vocal)\nMinisterio Medio Ambiente y Medio Rural y Marino (MARM)\nDepartament d'Economia i Medi Ambient (CIME)\nConselleria d'Agricultura i Pesca Govern Balear\nELS SOCIS A LA XARXA\nAlgendar d'en Gomila\nECONURA Cooperativa Agrària Ecològica de Menorca\nViver del Barranc Algendar (varietats locals fruiters)\nNotícies món agrari de Balears\nInformació Tècnica Sa Granja\nSoca de Mots (glosa)


Una imatge del primer partit contra Extremadura FCF\nValènciaEl combinat català ha afrontat el partit d'aquest matí sabent que un triomf per golejada li donava de forma pràcticament segura la classificació per les semifinals de la fase estatal de la Copa de Regions UEFA. En el seu duel davant Euskadi, la selecció del principat ha posat les coses de cara amb un gol d'Enric, qui ha fet el 0-1 al minut 37. El marcador no s'ha tornat a moure en els minuts restants i Catalunya ha signat una mínima diferència al descans.\ncopa regions UEFA CRU Catalunya amateur Euskadi Primera


Xumet Anell Mam Decoració 6 Mesos\nXumet Anell Mam Decoració 6 Mesos\nXumet Mam Anell Decoració 6 mesos a la venda al seu farmàcia en línia bio. El xumet mam Anell Decoració sis mesos és un xumet anatòmic molt còmode per al nadó.\nXumet Mam Anell Decoració 6 mesos s'adapta almenys 6 mesos. El seu xumet seda tetina de silicona és suau i flexible per a la comoditat del nadó i ofereix molts avantatges:\nDescripció Mam Anell Xumet Decoració 6 Mesos\nEl 6 Mes Mam Xumet anell decoració està dissenyat amb l'ajuda dels pediatres i dentistes per conèixer la fisiologia del nadó i complir amb el seu reflex de succió natural. La forma simètrica de la campana de pit permet que el xumet per estar sempre ben posicionada per no perjudicar el desenvolupament natural de la boca del nadó.\nConsell d'utilització Mam Xumet Anell Decoració 6 Mesos\nComposició de Mam anell Xumet Decoració 6 Mesos\npresentació piruleta Mam Anell Decoració 6 Mesos


Preinscripció Escoles Oficials d'Idiomes\nDilluns dia 2 de setembre s'obre la preinscripció a les escoles oficials d'idiomes.\nPreinscripció als cursos extensius i cursos intensius: del 2 al 5 de setembre de 2013 (telemàticament) i 5 de setembre de 2013 (presencialment).\nPreinscripció als cursos intensius: del 16 al 20 de gener de 2014 (telemàticament) i 20 de gener de 2014 (presencialment).


Acords adoptats al consell plenari del 21 de juliol — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › L'Ajuntament › Govern › Notícies de govern i oposició › Notícies 2017 › Acords adoptats al consell plenari del 21 de juliol\nAcords adoptats al consell plenari del 21 de juliol\nEl passat divendres, 21 de juliol, va tenir lloc la sessió ordinària del Consell Plenari. Podeu consultar l'ordre del dia a la seu electrònica.\n2.1 Informe de la Presidència per tal de donar compte al Consell Plenari del canvi de denominació del Grup Municipal d'Unió Democràtica de Catalunya, que passa a denominar-se Units per Avançar (UpA) i del Grup Municipal de Convergència i Unió, que passa a denominar-se Grup Municipal de Partit Demòcrata (PDeCAT).\n2.2 Informe de la Presidència per tal de donar compte al Consell Plenari del fet que la consellera, sra. Beatriz Pérez Velasco, passa a la situació de consellera no adscrita a l'Ajuntament de Tarragona.\nServeis Centrals, Economia i Hisenda\n3.1.1 S'aprova per 25 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT, 3 de C's, 4 de PP, 4 d'ERC-MES-MDC , 9 de PSC i 2 abstencions de CUP.\n3.1.2 S'aprova per 25 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT, 3 de C's, 4 de PP, 4 d'ERC-MES-MDC , 9 de PSC i 2 abstencions de CUP.\n3.1.3 S'aprova per 25 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT, 3 de C's, 4 de PP, 4 d'ERC-MES-MDC , 9 de PSC i 2 abstencions de CUP.\n3.2.1 S'aprova per unanimitat.\n3.2.2 S'aprova per 14 vots a favor: 1 d'UpA, 4 de PP i 9 PSC; 3 vots en contra: 1 d'ICV-EUIA i 2 de CUP; i 10 abstencions: 1 de la consellera no adscrita, 2 de PDeCAT, 3 de C's, 4 d'ERC-MES-MDC.\n3.2.3 S'aprova per 17 vots a favor: 1 d'UpA, 3 de C's, 4 de PP i 9 de PSC; 2 en contra de CUP; i 8 abstencions: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT i 4 d'ERC-MES-MDC.\n3.4.1; 3.4.2; 3.4.3; 3.4.4 S'aproven per unanimitat.\n3.5.1 S'aprova per 18 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UaP, 3 de C's, 4 de PP i 9 de PSC; 2 en contra de CUP; i 7 abstencions: 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT, 4 d'ERC-MES-MDC.\n3.5.2 S'aprova per 16 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 4 de PP i 9 de PSC; i 11 abstencions: 2 de CUP, 2 de PDeCAT, 3 de C's i 4 d'ERC-MES-MDC.\n3.5.3 S'aprova per 16 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 4 de PP i 9 de PSC; i 11 abstencions: 2 de CUP, 2 de PDeCAT, 3 de C's i 4 d'ERC-MES-MDC.\nTransparència, Govern Obert, Espais Públics i Contractació\n4.1.1 S'aprova per unanimitat.\n4.1.2 S'aprova per 20 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 2 de PDeCAT, 3 de C's, 4 de PP i 9 de PSC; 6 vots en contra: 2 de CUP i 4 d'ERC-MES-MDC; i 1 abstenció d'ICV-EUIA.\n4.1.3 S'aprova per 19 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 2 de PDeCAT, 3 de C's, 3 de PP i 9 de PSC; 6 vots en contra: 2 de CUP i 4 d'ERC-MES-MDC; i 1 abstenció d'ICV-EUIA. El sr. José Juan Acero de Dios és absent.\n4.1.4 S'aprova per 14 vots a favor: 1 d'UpA, 4 de PP i 9 de PSC; 8 vots en contra: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'ICV-EUIA, 2 de CUP i 4 d'ERC-MES-MDC; i 4 abstencions: 2 de PDeCAT i 2 de C's. El sr. Pedro Sánchez és absent.\n5.1.1 S'aprova per unanimitat.\n5.2.1 S'aprova per unanimitat.\n6.1.1 S'aprova per 22 vots a favor: 1 d'UpA, 1 de PDeCAT, 3 de C's, 4 de PP, 4 d'ERC-MES-MDC i 9 de PSC; 2 vots en contra de CUP i 2 abstencions: 1 de la consellera no adscrita i 1 d'ICV-EUIA. La sra. Cristina Guzmán és absent.\n6.2.1 S'aprova per 25 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT, 3 de C's, 4 de PP, 4 d'ERC-MES-MDC , 9 de PSC i 2 abstencions de CUP.\n6.3.1 S'aprova per 14 vots a favor: 1 d'UpA, 4 de PP i 9 de PSC; 6 vots en contra: 2 de CUP i 4 d'ERC-MES-MDC; i 7 abstencions: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT i 3 de C's.\n6.3.2 S'aprova per 17 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 2 de PDeCAT, 4 de PP i 9 de PSC; 3 vots en contra: 1 d'ICV-EUIA i 2 de CUP; i 7 abstencions: 3 de C's i 4 d'ERC-MES-MDC.\n6.3.3 S'aprova per unanimitat.\n6.3.4 S'aprova per 17 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, i d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 2 de CUP, 4 de PP i 8 de PSC; i 9 abstencions: 2 de PDeCAT, 3 de C's, 4 d'ERC-MES-MDC. La sra. Ivana Martínez és absent.\n6.3.5 S'aprova per 21 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT, 4 de PP, 4 d'ERC-MES-MDC i 8 de PSC; i 4 abstencions: 2 de CUP i 2 de C's. La sra. Ivana Martínez i el sr. Rubén Viñuales són absents.\n6.3.6 S'aprova per 17 vots a favor: 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT, 4 de PP i 9 de PSC; i 9 abstencions: 1 de la consellera no adscrita, 2 de la CUP, 2 de C's i 4 d'ERC-MES-MDC. El sr. Rubén Vuñuales és absent.\n6.3.7 S'aprova per 22 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 2 de PDeCAT, 4 de PP, 4 d'ERC-MES-MDC i 9 de PSC; i 4 abstencions: 2 de CUP i 2 de C's. La sra. Sónia Orts és absent.\n7.1.1 S'aprova per 20 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 1 d'ICV-EUIA, 4 de PP, 4 d'ERC-MES-MDC i 9 de PSC; 2 vots en contra de la CUP i 5 abstencions: 2 de PDeCAT i 3 de C's.\n7.1.2 S'aprova per unanimitat.\n8.1.1 S'aprova per unanimitat.\n8.1.2 S'aprova per unanimitat.\nPodeu consultar el text íntegre dels punt de l'ordre del dia a la seu electrònica.\n9.1 Moció presentada pel Grup Municipal d'ICV-EUIA per la conversió dels terrenys de l'antic Preventori de la Savinosa en un parc públic. Es desestima per 14 vots en contra: 1 d'UpA, 4 de PP i 9 de PSC; 7 a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'ICV-EUIA, 2 de CUP i 3 d'ERC-MES-MDC i 5 abstencions: 2 de PDeCAT i 3 de C's. Les sres. Cristina Guzmán i Sónia Orts són absents en el moment de la votació iniciada la deliberació de l'assumpte. El sr. Xavier Puig és absent.\n9.2 Moció presentada pel Grup Municipal de la CUP per tal de millorar de forma evident tots els barris de la ciutat. (Retirada per la portaveu sra. Estrada).\n9.3 Moció presentada pel Grup Municipal d'ERC-MES-MDC per a l'ampliació de places de mossos d'esquadra i garantir que la Generalitat pugui exercir les competències de seguretat sense discriminacions. (Retirada pel portaveu sr. Ricomà).\n9.4 Moció presentada pel Grup Municipal de C's perquè Tarragona sigui qualificada com a municipi turístic. S'aprova per 19 vots a favor: 1 de la consellera no adscrita, 1 d'UpA, 2 de PDeCAT, 3 de C's, 4 de PP i 8 de PSC; 7 vots en contra: 1 d'ICV-EUIA, 2 de CUP i 4 d'ERC-MES-MDC. El sr. Javier Villamayor és absent.\n9.5 Moció presentada pel Grup Municipal del PSC per rebutjar el calendari del procés d'independència i cercar un acord per una reforma constitucional. S'aprova per votació nominal amb 17 vots a favor i 10 en contra.\n9.6 Moció presentada pel Grup Municipal d'ICV-EUIA em suport del usos ciutadans del passeig de l'Escullera. Es desestima per 19 vots en contra: 1 d'UpA, 2 de PDeCAT, 3 de C's, 4 de PP i 9 de PSC; 7 vots a favor: 1 d'ICV-EUIA, 2 de CUP i 4 d'ERC-MES-MDC i 1 abstenció de la consellera no adscrita.


Milers d'universitaris es manifesten pel centre de Barcelona contra les retallades i l'augment de taxes - CCMA\nMilers d'universitaris es manifesten pel centre de Barcelona contra les retallades i l'augment de taxes\nDurant la protesta pel centre de Barcelona, alguns estudiants han provocat aldarulls: han llançat pots de pintura a la Borsa de Barcelona i la delegació de la Comissió Europea i han cremat una bandera europea. També un caixer de Catalunya Caixa.\nRedacció 11/10/2012 - 07.21 Actualitzat 11/10/2012 - 17.40\nMilers d'estudiants universitaris, 3.500 persones, segons els Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana, s'han manifestat pel centre de Barcelona en contra les retallades i sobretot per l'increment de les taxes universitàries en la jornada de vaga convocada per la Plataforma Unitària en Defensa de la Universitat Pública (PUDUP), la plataforma que agrupa professors, estudiants i treballadors dels centres.\nLa marxa ha començat a la plaça Universitat, ha seguit per la Gran Via, ha pujat el passeig de Gràcia i ha girat pel carrer Rosselló fins a arribar a les portes de la seu de Convergència Democràtica de Catalunya (CDC).\nCremen una bandera europea i un caixer\nDurant la protesta alguns estudiants han provocat aldarulls. Alguns manifestants han llançat ous i pintura al seu pas per la Borsa de Barcelona. Posteriorment, han continuat pujant pel passeig de Gràcia i, a l'altura del carrer Provença, han intentat cremar la bandera de la seu de la Unió Europea a Barcelona i han incendiat un caixer automàtic. Més tard, els manifestants han arribat fins a la seu de Convergència, que estava acordonada pels Mossos d'Esquadra. Allà, han cremat un ninot amb la cara del president de la Generalitat i han llançat pintura contra la façana.\nAl llarg del matí, alguns piquets s'han concentrat a les portes del rectorat de la UB, la Facultat de Química de la mateixa universitat a l'avinguda Diagonal o al rectorat de la UdG i les seves facultats de Psicologia i Dret, entre d'altres, intentant impedir el pas d'estudiants que volien accedir als centres per anar a classe. En altres facultats, en canvi, l'activitat no s'ha vist alterada. Des d'Universitats i Recerca s'assegura que la incidència de la vaga ha estat mínima a les aules.\nEls estudiants tallen la ronda de Dalt i diversos carrers a primera hora\nA dos quarts de nou del matí, un grup d'universitaris ha tallat la ronda de Dalt en direcció Llobregat a l'altura de la Vall d'Hebron, on els vehicles han estat desviats al lateral per la Guàrdia Urbana. A els onze del matí, però, Trànsit ha reobert la via, tot i que encara queden retencions.\nA més, altres grups d'estudiants han bloquejat els accessos a la Universitat de Barcelona, a la Politècnica i a l'Autònoma. A les vuit, els estudiants ja s'han concentrat davant de l'edifici històric de la Universitat de Barcelona i han tallat els carrers Aribau i Gran Via. A més, han tancat les portes amb cadenes i només s'hi podia entrar per la porta de l'aparcament.\nPer contra, una vintena d'agents de la Brigada Mòbil dels Mossos d'Esquadra han format un cordó policial a la Universitat Autònoma que ha impedit a una cinquantena d'estudiants accedir a l'AP-7 per tallar el trànsit per protestar per les retallades. Al peu de la via, els estudiants han exhibit dues pancartes amb els lemes "Universitat clausurada, AP-7 tallada" i "Ens aturem avui per construir el demà".\nAl voltant d'un quart de nou del matí, els estudiants s'han retirat a l'interior del campus, tot i que s'ha mantingut el cordó policial, i els cotxes circulen amb normalitat a l'AP-7.\nL'augment de taxes d'aquest curs, que arriba, a Catalunya, fins al 66% per a alguns estudiants, és el principal motiu de la mobilització, però els estudiants també denuncien la pèrdua de qualitat del sistema universitari i la seva privatització. En aquest sentit, la plataforma critica que "l'espectacular" augment de les taxes està suposant "l'exclusió de milers de persones" i l'endeutament de moltes famílies, i afegeix que el sistema de beques de la Generalitat "és insuficient i superficial i és una cortina de fum per amagar les polítiques fiscals erràtiques". A més, afegeix que les polítiques del govern "estan destrossant el present i el futur de les universitats" i lamenta que l'única resposta de l'administració al malestar estudiantil "ha estat la repressió".\nPer això, la jornada de vaga també vol servir per criticar altres propostes, com l'externalització del govern universitari, la supressió dels òrgans de govern col·legiat o la presència de capital privat a la universitat. A més, vol reivindicar l'educació en llengua catalana.\nDavant d'aquesta situació, la PUDUP exigeix que es retiri l'augment del preu de les matrícules universitàries i demana que es rebaixi per a les famílies que estan vivint situacions econòmiques greus, amb l'objectiu final "d'avançar cap a la gratuïtat total de la universitat pública". També demana iniciar un procés "democràtic i participatiu" de reflexió i anàlisi sobre el futur de la universitat i que es torni a les xifres de personal contractat de principis del curs passat i, per tant, que no hi hagi acomiadaments.\nPer la seva banda, el Consell de l'Estudiantat de les Universitats Catalanes ja ha demanat als rectors de les universitats que no es penalitzi els alumnes que secundin la vaga.\nSeguiment desigual a les universitats catalanes


Hi ha tres classes d\_'esmalts: els metalls, les colors i els folres.\na. Els metalls: hi ha dos: or i argent . Quan les armories són acolorides els dos metalls són figurats preferentment pel daurat i l\_'argentat o, quan hom no els pot emprar, pel groc i el blanc .\nb. Les colors: n\_'hi ha sis; gules (vermell) , atzur (blau) , sinople (verd) , sable (negre) , porpra (entre violeta, lila i morat) i ataronjat .\nc. Els folres: són combinacions d\_'esmalts, associats d\_'una manera convencional i estilitzada, que recorden les antigues pells o pelleteries amb les quals, als segles XI i XII, els combatents, a vegades, recobrien llurs escuts per tal de reforçar-los, protegir-los o decorar-los. Els més emprats són els "vairs" i els "erminis" .\nL\_'ús dels esmalts i llur representació\nExcepcions: les rares excepcions d\_'aquella regla fonamental de l\_'heràldica són degudes a errors dels artistes o dels heraldistes. Altres excepcions tècniques a la regla dels esmalts són: les armories amb particions (principalment les quarterades, però també d\_'altres), en les quals els quarters o particions tenien, prèviament a l\_'organització de la partició, una existència independent (per exemple, el quarters de l\_'escut de la ciutat de Barcelona); les brisures o marques de diferenciació; els detalls petits (per exemple, llengües, ungles, corones, collars, tiges, fruits, etc.) o els embelliments o franjats (per exemple, de campanes, mitres, etc.) de les figures; les peces i figures ressaltants.\na. Representació cromàtica: ja ha estat dit que, pel que fa als esmalts, no hi ha matisos de tonalitat, el que passa és que, per raons pràctiques, l\_'or i l\_'argent han estat representats més sovint pel groc i el blanc que pel daurat i l\_'argentat. El sable és sempre negre, però l\_'atzur i el sinople són, generalment, clars. Pel que fa al gules és un vermell, un vermell abstracte, conceptual; tanmateix, avui dia hi ha la tendència a concretar-lo i hom recomana un roig vermellós, franc i brillant o lluent, o sigui, un vermell ben vermell.\nOR = 871 U\nGROC = Process Yellow U\nARGENT = 877 U\nGULES (VERMELL) = Super Warm Red U\nATZUR (BLAU) = 298 U\nSINOPLE (VERD) = 375 U\nSABLE (NEGRE) = Extra Black U\nPORPRA (ENTRE MORAT I VIOLETA) = 244-T\nATARONJAT = 021-T\nb. Representació convencional: com que un gran nombre d\_'armories eren representades a llocs on no era factible l\_'ús de coloracions, calia trobar algun sistema convencional per representar els esmalts.\nAl segle XVII, el jesuïta italià Silvestre Da Pietrasanta, en un llibre seu publicat el 1638, va inventar un sistema de representació dels colors. Per aquest sistema, l\_'or es representa per un sembrat de petits punts; l\_'argent, per un camper amb absència de qualsevol traç o marca; el gules, per fines línies verticals molt atapeïdes; l\_'atzur, per línies, també fines i atapeïdes, horitzontals; el sable, per línies horitzontals i verticals que es creuen perpendicularment o, a vegades, per un camper, peça o figura, totalment negres; el sinople, per línies diagonals que baixen d\_'esquerra a dreta; la porpra, per línies diagonals que baixen de dreta a esquerra. Els folres es representen pels traçats o punts corresponents als esmalts que els componen. Al segle XIX, hom inventà nous traçats per als altres esmalts més moderns: l\_'ataronjat, per un ratllat molt fi de línies diagonals que s\_'entrecreuen perpendicularment.


Suport Vital BàsicDesfibril·lador ExternAutomàticEuropean Resucitation CouncilRevisió 2010 2.\nSVB EPIDEMOLOGIA Entre 50% i 66% per cada 100.000 habitants fora de l’àmbit hospitalari. Iniciar el RCP i/o DEA abans de 1’-2’ pot millorar un 60% les possibilitats de supervivivència. 3.\n% SUPERVIVIÈNCIA100% 0’-3’80% 3’-4’75% 4’-5’50% 5’-6’25% 6’-7’10% 7’-8’5% 8’-9’1% 9’- endevant 4.\nSIMPTOMATOLOGIA Dolor de pit Dolor irradiant al coll i braços Alteració consciència 5.\nACTUACIÓ Si està conscient:  Trucar 112 en posició còmode i esperar Si està inconscient:  RCP el més aviat possible. Demanar un DEA 6.\nCADENA DE SUPERVIVÈNCIA 7.\nALGORITME D’ACTAUCIÓ 8.\nALGORITMTE ACTUACÓ Aproximació segura: Assegurar el socorrista, victima i entorn Comprovar respots: 10’’ estimulació verbal, tàctil. Mirar mans, cames, etc… Cridar ajuda: Fer un crit. Captar algú de forma específica. 9.\nALGORITME D’ACTUACIÓ  Obrir via aèria: Maniobra Front –Mentó 10.\nALGORITME D’ACTUACIÓ Comprovar si respira: Veure-Escoltar-SentirContraindicacions: Rotacions i inclinacions cervicals.Mínim 10” 11.\nALGORITME D’ACTUACIÓ Trucar 112: Què tinc davant? Com es troba la vícitma, inconscient? Respira? On estic el més detallat possible? 12.\nALGORITME D’ACTUACIÓ Començar 30 compressions:  Superfície ferma  Mig pit, taló de la mà damunt esternum  Compressió vertical. Tòrax lliure de roba  Entrecreuar dits  Depressió de 5-6 cm 13.\nALGORITME D’ACTUACIÓ 14.\nALGORITME D’ACTUACIÓ 2 Insuflacions:  Maniobra front-mentó  Pinçar el nas  Llavis sobre boca  Bufar fins que pit s’aixeca. 1”  Permetre que baixi el pit. Depen de la situació es poden obviar. 15.\nALGORITME D’ACTUACIÓMantenir la freqüència de 30:2 fins: Arribi personal sanitari Esgotament Victima respira 16.


Inici > Agenda\t> REBUILD 2020\nData: Del 29-09-2020 al 01-10-2020\nDel 29 de setembre a l'1 d'octubre tindrà lloc REBUILD, l'esdeveniment d'innovació per impulsar l'edificació. La cita acull també el Congrés Nacional d'Arquitectura Avançada i Construcció 4.0, un espai on descobrir nous materials, les últimes tecnologies emergents i els sistemes constructius més innovadors.\nAlumnes i directors dels programes de formació de la UPC School obtindran un paquet d’invitacions Business Pass gratuïtes, amb accés a l'esdeveniment. Informeu-vos-hi a través del tècnic/a del vostre programa!\nEl 30 de setembre, Alexandre Santacana, membre de l'ACFM i professor en el màster en Facility Management, presentarà els resultats de la feina de la Comissió BIM (conjunta entre l'Associació Catalana de Facility Management i Col·legi d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Barcelona) en la ponència "BOOM Digital Twin: Dades per Gestionar Construccions".\nD'altra banda, Eloi Coloma, director acadèmic del màster en Open BIM en Desenvolupament i Gestió de Projectes, hi participarà també com a moderador de la sessió "BAM Models Constructius: Dades per a Preconstrucció i Constructibilitat".


cargador descargador comprar??'\nTema: cargador descargador comprar??'\n15/08/2005, 21:19 #1\nbueno tengo la intencion de coprar uno pero no tengo ni idea de lo que comprar busco algo que me valga para todo y necesito que me digais que comprar gracias....lo busco en los chinos y tampoco quiero gastar un dineral\n16/08/2005, 16:33 #2\nyo te aconsejo el mio x-peak 3 jamara es el mas barato ke encontre ke lo lleva todo, carga,descarga,lipo, ni.cd,ni.hd,plomo...... TODO. una makina y me dice como van las baterias\nchinos, digais, dineral, gastar, intencion, necesito, tampoco


Tornada a les aules amb optimisme | Editorial | El Punt Avui\nTornada a les aules amb optimisme Tornada a les aules amb optimisme Tornada a les aules amb optimisme Tornada a les aules amb optimisme + Tornada a les aules amb optimisme E-mail\nTornada a les aules amb optimisme Tornada a les aules amb optimisme Tornada a les aules amb optimisme Tornada a les aules amb optimisme Tornada a les aules amb optimisme E-mail\nLa comunitat educativa catalana està a punt d’iniciar un nous curs, el tercer en plena pandèmia, que hauria de ser el punt d’inflexió definitiu perquè escoles, instituts i universitats recuperessin gairebé del tot la normalitat perduda el març del 2020, quan l’arribada sobtada de la Covid-19 i el posterior confinament ho van capgirar tot. Un punt d’inflexió que s’hauria de produir després dels bons indicadors sanitaris dels últims dies amb una important baixada dels contagis i, sobretot, gràcies a l’elevat nombre d’alumnes de més de dotze anys –dues terceres parts del total dels nois– que ja començaran el nou curs amb la pauta completa de la vacunació.\nSom, doncs, davant d’un escenari molt més optimista que el del curs passat, en què, malgrat les nombroses dificultats, la comunitat educativa sencera –alumnes, professors, centres, administració– va demostrar que era possible tornar a les aules i desenvolupar les classes i les activitats previstes. A diferència del que va passar en altres països, els centres catalans van obrir portes i els alumnes no van perdre de nou mesos de vida escolar. L’ús obligatori de la mascareta, malgrat els inconvenients, es va demostrar que era un encert, i la demostració més palpable que s’havien fet bé les coses i s’havien pres de les decisions adequades va ser el nombre relativament baix d’alumnes i classes confinades. Un bon balanç que, malgrat les dificultats, va deixar una bona sensació en la ciutadania.\nEn aquest nou escenari que s’obre, la pedagogia hauria de tornar al primer pla de l’escola, tot i les dificultats de continuar impartint classes en pandèmia. És el moment de tornar, més que mai, a prioritzar el mètode, de tenir en compte els nivells i els programes educatius, i a destacar el valor de l’escola i tot allò que significa per a la societat. Alumnes, mestres i centres van demostrar l’any passat que eren uns gegants a l’hora de superar les dificultats. Enguany, si és possible, més.


GOYA TENYEIX DE NEGRE LA TRAGèDIA D'‘IL TROVATORE'\nJoan Anton Rechi s’inspira en ‘Els desastres de la guerra’ per a l’escenografia de l’òpera de Verdi al Liceu\n651x366\tUna escena de l’assaig d’Il trovatore, amb una posada en escena de Joan Anton Rechi inspirada en Goya. / A. BOFILL / GRAN TEATRE DEL LICEU\tUna escena de l’assaig d’Il trovatore, amb una posada en escena de Joan Anton Rechi inspirada en Goya. / A. BOFILL / GRAN TEATRE DEL LICEU\nUna escena de l’assaig d’Il trovatore, amb una posada en escena de Joan Anton Rechi inspirada en Goya. / A. BOFILL / GRAN TEATRE DEL LICEU\nEls gravats de la sèrie Els desastres de la guerra de Goya presideixen la posada en escena de l’òpera Il trovatore de Verdi que es representarà al Liceu des de dilluns fins al 29 de juliol. “Tota l’escenografia és un gran llenç de Goya”, diu Joan Anton Rechi, director d’escena d’una producció que inicialment havia de ser una reposició i que ha acabat sent un muntatge nou. “Vam agafar elements de la producció del 2009 per capgirar-la”, recorda Rechi. N’aprofiten peces de vestuari i la caixa escènica de fusta, però “l’enfocament és totalment diferent” i a més hi incorporen un personatge, el mateix Francisco de Goya interpretat per l’actor Carles Canut. “En algunes escenes hi participa de forma activa, però sense cantar. No hem fet modificacions en el llibret”, explica Rechi, que quan va imaginar la posada en escena va pensar “què passaria si Goya fos un espectador excepcional d’aquesta història, si fos el trobador que amb els seus pinzells anés desgranant aquesta tragèdia d’amor, venjança, guerra i mort”.\nLa clau d’aquesta producció està precisament en el llibret, o en el que el llibret deixa fora de camp. Il trovatore és una història rocambolesca d’amors impossibles i malediccions, un drama de capa i espasa ambientat al segle XV durant la revolta de Jaume d’Urgell contra Ferran d’Antequera. És a dir, just després del Compromís de Casp. “A l’obra no hi ha escenes de guerra, però el conflicte hi és i em semblava que si mostrava el context bèl·lic tot tenia més sentit. Hem intentat que es vegin coses que s’expliquen però que no es veuen”, diu el director d’escena. I com que una part de l’òpera transcorre a Saragossa, Rechi va pensar en Els desastres de la guerra de Goya, la qual cosa el va dur a traslladar l’acció a la Guerra del Francès, si més no pel que fa a la imatge.\n"Goya ens ho posa molt fàcil"\n“ Il trovatore és una història que si l’acostes molt en el temps no funciona”, adverteix Rechi, que per bastir la posada en escena compta amb la figurinista Mercè Paloma, que ha treballat sovint al Liceu i que té dos premis Gaudí al millor vestuari (per Pa negre i Stella Cadente ), i el videocreador Sergio García, responsable del tractament escènic de les pintures de Goya. “Però ens estalviem efectes i floritures perquè les obres són prou potents. Goya ens ho posa molt fàcil”, diu García. A més d’ Els desastres de la guerra, que es projecten en uns tuls verticals, també es fan servir peces de Les pintures negres per als fons escènics. “Jugant amb els tuls aconseguim l’efecte d’una gran pantalla, i en algun moment és com si els gravats prenguessin vida”, explica Rechi.\nEn aquesta escenografia treballarà en nou funcions un repartiment doble amb els barítons Artur Ruciński i George Petean (Comte de Luna), les sopranos Kristin Lewis i Tamara Wilson (Leonora), els tenors Marco Berti i Piero Pretti (Manrico) i les mezzos Marianne Cornetti i Larisa Kostyuk (Azucena). La direcció musical és de Daniele Callegari, que torna al Liceu quatre anys després de dirigir-hi Madama Butterfly.\n‘Liceu a la fresca’ dedicat a Joaquim Molins\nCom a senyal de condol per la mort de l’expresident del Liceu, Joaquim Molins, el teatre li dedicarà l’estrena i totes les funcions d’ Il trovatore a partir del 17 de juliol, així com la tercera edició del Liceu a la fresca, que se celebrarà el 21 de juliol i que portarà la retransmissió en directe de l’òpera de Verdi a 166 municipis d’arreu de l’Estat, 149 dels quals a Catalunya. És la primera vegada que s’expandeix aquest projecte a tot l’Estat, amb la qual cosa incrementa en un 37,1% la participació de municipis respecte a l’edició anterior. Il trovatore es podrà veure a través d’una pantalla en llocs com l’Arc de Triomf, la plaça Major de Nou Barris, l’esplanada del Museu Guggenheim de Bilbao, la plaça dels Jurats de Girona, el CaixaForum de Sevilla, la Plaza Mayor de Madrid i el Parc del Mar de Palma.


Obres de Martorell, Joanot, 1413-1465 - Pag. 1\nObres de Martorell, Joanot, 1413-1465 ( 30 ) Es llisten totes les obres d'aquest autor a la Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes\nConcordances de Correspondència entre Joanot Martorell i Gonçalvo d'Híjar conservada al Ms. 7811. Lletres de Batalla, de la Biblioteca Nacional de Madrid / edició, transcripció i notes de Stefano M. Cingolani\nConcordances de Correspondència entre Joanot Martorell i Joan de Monpalau\nConcordances de Correspondència entre Joanot Martorell i Perot Mercader conservada al Ms. 7811. Lletres de Batalla, de la Biblioteca Nacional de Madrid


Un «Trencadís Literari» distòpic i en format virtual | NacióDigital\nEl «Trencadís Literari, enguany per Facebook Live | Adrià Costa\nUn «Trencadís Literari» distòpic i en format virtual\nTorna el cicle literari al Museu Etnològic i de Cultures del Món conduït per l'escriptor Martí Gironell i centrat en novel·les de mons distòpics\nEn aquest any de pandèmia hem viscut algunes escenes més pròpies de pel·lícules de ciència ficció que no pas de la “vella normalitat”. En aquest context quasi distòpic arriba una nova edició del cicle “Trencadís literari”, organitzat pel Museu Etnològic i de Cultures del Món, i que enguany serà 100% virtual.\nEl fil conductor del “Trencadís literari” 2021, que arriba a la sisena edició, seran precisament les novel·les distòpiques. Com en altres ocasions, l'escriptor i periodista Martí Gironell farà de mestre de cerimònies per conduir les cinc sessions en línia que giraran entorn al gran vincle entre l’antropologia i la literatura.\nOn? En format en línia al canal Facebook del Museu Etnològic i de Cultures del Món.\nQuan? Del 4 de març al 21 d'abril.\nHora? Sempre a les 19.00.\nInformació i reserves: no és necessari reservar prèviament.\nSerà en un ambient distès i virtual a través de Facebook Live per poder conèixer conèixer el pensament i les idees sorgides de les novel·les de mons distòpics d’autors com Salvador Macip –un científic molt mediàtic el darrer any pandèmic-, Pablo Martín Sánchez, Carme Torras, Jaume C. Pons Alorda o Francesc Miralles. Una bona manera d'acostar-nos al vessant més antropològic d’aquest gènere literari.\n4 de març: Fills de la Setena Onada de Salvador Macip\n18 de març: Diario de un viejo cabezota (Reus, 2066) de Pablo Martín Sánchez\n31 de març: Enxarxats de Carme Torras\n14 d'abril: Ciutat de Mal de Jaume C. Pons Alorda\n21 d'abril: La biblioteca de la luna de Francesc Miralles\n1. Fills de la Setena Onada de Salvador Macip\nQuan? Dijous 4 de març a les 19 h.\nDe què va? L’Abigail i en Wilbur, de setze anys, són dos adolescents que viuen a Brownytown, un poble de Winconsin, a la segona meitat del segle XXI. Les seves vides canvien de cop quan apareixen al poble uns personatges misteriosos, els Guardians, que afirmen que en Wilbur és un ésser especial, un dels fills de la Segona Onada, modificats genèticament per una organització secreta anomenada Corporació.\nOn? Al Facebook del Museu Etnològic i les Cultures del Món.\n2. Diario de un viejo cabezota (Reus, 2066) de Pablo Martín Sánchez\nQuan? Dijous 18 de març a les 19 h\nDe què va? Reus, sud de Catalunya, estiu del 2066. Por motius geoestratègics, la Península Ibèrica està essent desallotjada, però un petit grup de resistents, en la seva majoria gent gran i mutilats de guerra, viuen entre els murs de l'Institut Pere Mata, antic manicomi modernista de la ciutat, sense llum, ni aigua, ni subministres. Entre ells, un vell escriptor que porta dècades sense escriure comença a redactar un diari en unes fulles de cortesia dels llibres que es troben a la biblioteca abandonada de la institució. Les autoritats han decretat una data límit per abandonar el territori: no queda pràcticament ningú al país i els que resten estan desesperats. Aquesta història amb matisos distòpics i apocalíptics, Pablo Martín Sánchez torna a transitar per marges ambigus que separen la realitat i la ficció, i conclou la seva particular trilogia novel·lesca abocant-se al futur per plasmar les pors del present.\n3. Enxarxats de Carme Torras\nQuan? Dimecres 31 de març a les 19 h\nDe què va? Després d’haver passat uns anys en una universitat americana, la Júlia torna a Barcelona i li assignen el despatx d’una catedràtica que s’acaba de jubilar. S’endú una sorpresa majúscula quan a l’ordinador, que han reformatat, hi troba la correspondència i les contrasenyes de la professora. La temptació d’aprofitar-se’n és massa gran, i, a mesura que s’endinsa en webs exclusius i projectes secrets, se li obre un món que l’enlluerna i l’angunieja alhora. Més quan una icona en forma d’aranya se li instal·la a la pantalla i la bombardeja amb missatges que l’animen a resoldre dilemes morals i a documentar-se sobre tècniques d’influència en les xarxes socials. Fins i tot, aplicacions quotidianes, com l’horòscop del mòbil i els aforismes del salvapantalles, ara li sembla que intenten manipular-la. Carme Torras, doctora en informàtica i professora d’investigació a l’Institut de Robòtica, ens planteja una novel·la d’anticipació ambientada en el nostre present, una història inquietant sobre les possibilitats d’internet i sobre les responsabilitats i implicacions que comporta la nostra constant interacció dins la xarxa.\n4. Ciutat de Mal de Jaume C. Pons Alorda\nQuan? Dimecres 14 d’abril a les 19 h\nDe què va? En una ciutat futura i inhumana dirigida per un misteriós Constructor, un jove aspirant a escriptor de trenta anys, encara verge, emprèn un viatge. El seu propòsit és visitar un artista mític, en Iannis de Corfú, i arribar a conèixer- se plenament a si mateix. Les aventures d’aquest escriptor es van trenant amb dues històries més: la d’una jove embarassada, que vol escapar als estrictes controls de natalitat, i la de la serventa major de la mansió dels Fulkna, una de les famílies principals de la Ciutat. Al final, en un extraordinari gir narratiu, les tres històries acabaran convergint en una sorprenent línia argumental. La veu torrencial i vibrant de Pons Alorda imposa un ritme trepidant a les tres històries d’una novel·la que aborda conflictes d’identitat i de gènere, que estripa els destins preestablerts i la salvació dels personatges, que dinamita qualsevol signe de convencionalitat, que hibrida gèneres literaris i que s’enlaira sobre una llengua original, exuberant i festiva. Per al lector, una experiència intensa, totalment inoblidable.\n5. La biblioteca de la luna de Francesc Miralles\nQuan? Dimecres 21 dʼabril a les 19 h\nDe què va? Mentre segueix amb el seu treball com a tarostista en línia, Verne viu amb la pena de no haver declarat mai els seus sentiments vers la Moira, la seva millor amiga. Contractada com a enginyera al primer complex hoteler de la Lluna, els 384.000 quilòmetres de que els separen ho fan realment impossible... fins que un cop de fortuna li obre un camí per incorporar-se a la colònia lunar. Tot i així, una vegada hi arriba, descobreix que res no és el que imaginava i, a la vegada, s'enfronta a un repte que li farà descobrir aspectes ocults de sí mateix i de la Moira. Una novel·la reveladora, amb ecos de Bradbury, Huxley o Rampa, sobre el futur de la humanitat en una colònia espacial.


Anuari de l’orgue (Llibre) - Tritó Edicions\nAnuari de l’orgue 4.0/5 (2 opinions) Ens fan un 40% de descompte. Material en depòsit que s’hauría de pagar al dessembre. > Vull comprar aquest article (des de 10,40 €)> Més informació sobre aquest producte Opinió d'altres usuaris Ivan MitjàAdrián Llimona\nIniciPublicacionsLlibresAnuari de l’orgue


Gran èxit en el sopar a benefici de la Fundació *Maides organitzada pel Gremi Artesà de Sastres i Modistes CV – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n5 abril, 2017 vlcseo 288 Views 0 Comments\nEl sopar benèfic organitzat pel Gremi Artesà de Sastres i Modistes de la Comunitat Valenciana en l’Hotel *Ayre *Astoria *Palace de València, ha gaudit d’un notable èxit de convocatòria.\nAquesta iniciativa ha sigut creada per la Junta Honorífica de la institució, presidida per Fran *Tochena, nomenada per a la festivitat del seu patró Sant Vicent Màrtir en 2016, composta per Manuel Camarasa Navalón, Consuelo Isabel Pons Catalá, Maria Rosa *Fenollar i Raúl Mora, amb l’objectiu de recaptar fons per a *Maides (Fundació *Mare de *Déu *dels *Inocents i *Desamparats).\nA més de la ‘Fila 0’ i la recaptació del sopar, es va organitzar una divertida *rifa en la terrassa de l’hotel on es va celebrar l’esdeveniment, en la qual multitud d’empreses com *Espolín, Artesania Viana, Amparo Fabra, *Ambient *Faller, Carlos Salvador, Flor d´*aigua i flor de *cotó, *Mavimar, Restaurant la Murciana, Pilar *Capsir, *Brotoco *Atelier, Nits de Bohèmia, *Nederland, *Ayre *Astoria *Palace, Impremta Romeu, *Chelo *Manteletas, *Rin Mar, L’*Atelier de la Seda, Estimat Pelleter, L´*Ú i Dues, Alfredo Esteve, Coses *Cucas, Antiguitats M’Encanta i Artesania *Bertomeu van donar un article per a ajudar a *Maides en la seua labor d’atenció integral a persones amb malaltia mental greu i crònica, pobresa i exclusió social.\nEl cantant i presentador *Donís Salvador va amenitzar la nit on vam poder veure a cares conegudes de la societat valenciana com els *indumentaristasEnrique Marzal, la *FMV 2016 Alicia Moreno que va realitzar el lliurament dels articles, la Cort d’Honor de la Verge dels Desemparats, estudiants, professors i membres del Gremi.\nUna vetlada solidària amb la qual el Gremi de Sastres i Modistes inicia una nova temporada de convocatòries que ja prepara com les noves edicions dels seus premis ‘’Agulla Brillant’’ per a noms clau de la costura i ‘’*Joia de *Diamants’’ per a personalitats de la indumentària valenciana.\nFotos: Artur *Part\n← El Conservatori de Música de Bunyol organitza la seua II Setmana Cultural oferint altres alternatives a la *empleabilidad del músic\nCultura acorda amb l’IVAC la projecció de pel·lícules de la Filmoteca Valenciana en el Teatre del Raval →\n- Tecnologia musical, taller de jazz i el paper de la dona en la música són els temes que es


La nova oferta de Formació Ocupacional aprovada pel Servei d’Ocupació de Catalunya que s’impartirà en aquest equipament municipal és: Activitats auxiliars de comerç, Alemany (A1) , Anglès (A1), Anglès (A2), Anglès (B1), Confecció i publicació de pàgines web, Desenvolupament d'aplicacions amb tecnologia web, Gestió administrativa i financera del comerç internacional, Gestió comptable i auditoria, Gestió integrada de recursos humans, Manteniment de sistemes elèctrics i electrònics de vehicles, Operacions auxiliars de manteniment de carrosseries de vehicles, Operacions auxiliars de serveis administratius generals, Operacions de muntatge d'instal·lacions electrotècniques i de telecomunicacions en edificis i Organització i gestió de magatzems. Tota la programació dels cursos es pot consultar a l'apartat de Formació Ocupacional.\nAquestes accions formatives tenen la finalitat de millorar la qualificació professional i la capacitat d’inserció laboral de les persones. De fet, la programació dels cursos de Formació Ocupacional inclou en la majoria de casos un període de pràctiques en una empresa per a que l’alumne es familiaritzi amb un entorn de treball propi de l’ocupació o sector triat i augmenti les seves possibilitats de trobar una feina.\nEls principals requisits per participar-hi és tenir edat laboral i estar prioritàriament a l’atur. En funció de cada curs també és necessari disposar d’un nivell d’estudis específic. La Formació Ocupacional és totalment subvencionada, pot tenir caràcter teòric i pràctic, de curta o de llarga durada i pot incloure pràctiques en empreses. En cas de superar-la, s'expedeix un Certificat de Professionalitat de l'especialitat cursada.\nPer a més informació cal trucar al 93 745 32 23 o adreçar-se al Centre de Formació Cal Molins.\nCal Molins. Centre de referència\nEl Centre de Formació Cal Molins és un espai de referència per a les persones que volen millorar la seva qualificació professional. Per aquesta instal·lació municipal cada any es formen més de 1.000 persones. La forma presencial es complementa amb l’oferta de formació e-learning. Segons els últims resultats registrats el grau de satisfacció de l’alumnat és del 90% i la mitjana d’inserció laboral de l’alumnat que va assistir a alguna activitat formativa supera el 60%. El percentatge d’inserció fa referència només als programes que es gestionen directament des del Centre de Formació Cal Molins, no es comptabilitza la inserció de programes en els quals s’actua com a proveïdors de formació ni, per exemple, tampoc es comptabilitza el grau d’inserció d’accions de curta durada.


Tot Montbau: 1 - ¿ Donde está Montbau ?\n1 - ¿ Donde está Montbau ?\nMontbau dins del districte HORTA - GUINARDÓ\nEl districte d'Horta-Guinardó està situat al sector nord-oest de la ciutat, entre els districtes de Gràcia i Nou Barris. Limita també per l'est amb l'Eixample i Sant Martí, i pel nord amb Sant Andreu. Per l'oest, a través de la serra de Collserola, connecta amb els municipis de Sant Cugat i Cerdanyola del Vallès.\nLa història de l'actual districte d'Horta- Guinardó comença a l'antiga vall d'Horta, coneguda ara com a vall d'Hebron, que és on es va desenvolupar el municipi del mateix nom abans d'agregar-se a Barcelona l'any 1904. Aquest origen marca encara amb força la realitat del districte i així ho reflecteix la seva divisió en onze barris, tot seguint criteris històrics. Al nord, sota Collserola, hi ha els nuclis que formen actualment la vall, com ara Sant Genís dels Agudells, Montbau, la Vall d'Hebron, la Teixonera, la Clota, el Carmel, la Font d'en Fargues i el casc antic d'Horta, que inclou el veïnat de la Font del Gos, un conjunt d'habitatges amb 500 residents que hi ha dins el parc natural de Collserola.\nSuperfície per barris\nDistrictes / Barris\n33. el Baix Guinardó\nDepartament d'Estadística. Ajuntament de Barcelona.\nFuente: lectura del Padrón Municipal de Habitantes a 30 de junio 2009. Ajuntament de Barcelona\n3 - LA POBLACIÓ DE MONTBAU\nL’Ajuntament de Barcelona defineix l’àrea estadística 169 amb el nom de Montbau i amb els següents límits: a l’est amb el Passeig de la Vall d'Hebron (Ronda de dalt des del Velòdrom fins al carrer arquitectura), al sud amb el carrer Arquitectura (límit amb l’Hospital de la Vall d’Hebron), a l’oest amb els carrers Vayreda, Cerámica (les casetes blanques), novament Vayreda, Harmonia, i al nord amb el Parc de les Heures, el Parc del Laberint, al carrer Germans Desvalls (final del Velòdrom). Segons les dades del departament d’estadística de l’Ajuntament de Barcelona descarregades de la plana: http://www.bcn.es/estadistica/catala/index.htm podem observar dos tipus de dades diferents: • Les que fan referència a l’evolució de la Població\n• Les que fan referència a la situació actual de la població de Montbau\n3.1. Evolució de la població de Montbau\n3.1.1. Natalitat i mortalitat\nAmb les dades que disposem podem concloure que Montbau ha patit una forta pèrdua de població en la dècada dels noranta. L’any 1991 la població total de Montbau era de 6313 habitants, una xifra força semblant a la de la població d’origen. Cinc anys més tard, el 1996, havia perdut prop d’un miler (5360).\nEncara cinc anys més tard, el 2001 i malgrat haver fet una nova promoció de 75 habitatges entre el 1999 i el 2000 es va perdre més població fins arribar al límit de 5045 habitants.\nEn el període del 2001 al 2003 (darreres dades de que es disposen) la població s’ha recuperat d’una forma bastant espectacular augmentant 250 habitants en només dos anys fins arribar als 5304.\nÉs fàcil esbrinar les causes de la pèrdua demogràfica i de la darrera recuperació. La población originària de Montbau era tota de la mateixa edat, parelles joves, alguns amb els pares ja grans. A la dècada dels noranta la mort dels avis i especialment, l’emancipació dels fills i l’espectacular caiguda de la natalitat a conseqüència de l’edat de les dones del barri, van provocar la forta caiguda demogràfica. Cap a finals de la dècada a Montbau comença un canvi de generacions, moltes parelles joves s’instal·len al barri i la natalitat comença a recuperar-se lentament, però aquest fet coincideix amb l’augment de la mortalitat donat que molts dels habitants que van arribar a finals dels cinquanta ja s’apropen als 70. Així la nova promoció d’habitatges dels anys 99-00, 75 habitatges protegits, van a mans de parelles joves, la major part de les quals van néixer a Montbau. Tot i no tenir dades de la natalitat i la mortalitat dels darrers tres anys sí que sabem que la població s’ha recuperat demogràficament i aquesta recuperació es deguda a la pujada de la natalitat i al fenomen creixent de la immigració estrangera.\n3.1.2. Capacitat econòmica familiar\nLes dades que tenim des de l’any 1988 demostren que la capacitat econòmica familiar ha millorat molt al barri els darrers 10 anys. Així si ens fixem en les dades de l’índex ICEF podem veure com des de l’any 88 la zona de la Vall d’Hebron ha estat la que més ha millorat la seva situació en relació al districte d’Horta Guinardó retallant en sis punts la distància amb la mitjana de Barcelona ciutat.\n3.1.3. Evolució del preu dels habitatges\nEl preu de l’habitatge de segona mà a la Zona Vall d’Hebron, com a qualsevol barri de Barcelona, ha pujat de forma desorbitada els darrers anys, però per ser un barri perifèric ha pujat molt més que d’altres per la influencia de l’Hospital de la Vall d’Hebron i la Universitat de Barcelona. Així si el 1992 (recordem que això era zona olímpica) el preu del metre quadrat era de 1102€ , onze anys més tard és de 2753€. Així un pis de 60m2, majoritari a Montbau, l’any 92 tenia un preu de 66120€, és a dir 11 milions de pessetes, i ara val 165180€, és a dir, 27.5 milions de pessetes. Una pujada del 181%.\n3.1.4. Evolució del perfil sociopolític\nEl barri de Montbau no ha variat massa la seva tendència històrica excepte en el darrer cicle electoral, en una forma molt semblant a com a passat a d’altres barris de Barcelona. Sí que és significativa la variació de l’abstenció en les diferents eleccions des de l’any 1991. Ens trobem que el cicle electoral del 1999-2000 és quan el percentatge d’abstencionisme és més elevat coincidint amb l’envelliment i reducció de la població del barri. Es nota en canvi una certa recuperació en la participació en el darrer cicle electoral. A part dels fets estructurals, no podem oblidar la recuperació demogràfica al barri.\n3.2. La població actual de Montbau\n3.2.1. Piràmide de la población\nLes Xifres oficials de població de Montbau a 1 de gener de 2003 és de 5304 habitants, del quals 2430 són homes (45,8%) i 2874 dones (54,2%). Aquesta població està repartida en 72,7 ha (dades de l’any 2001), amb una densitat de població de 73 persones per ha. Aquesta baixa densitat de població d’una zona de Barcelona es deu a dos factors: per un costat una población per se baixa, i per altra a les condicions urbanístiques diferencials del barri amb moltes zones verdes i espais públics (recinte Mundet, Laberint, Palau de les Heures, El velòdrom...).\nRespecte a la piràmide de població, podem comprovar que aquesta té una forma serrada força diferent de la que podem trobar a la major part dels barris de Barcelona. Pel fet de néixer el barri en pràcticament 8 anys i per l’especial forma en la que es van adjudicar els pisos a les cooperatives (amb l’obligatorietat de la joventut dels compradors) al barri ha crescut en tres onades diferents. La primera generació la de les persones entre 60 i 70 anys que van ser els primers ciutadans del barri. Tots aquests van arribar al barri quan el polígon va néixer amb una edat aproximada al voltant dels 30 anys. La segona generació és la dels seus fills que ara están al voltant dels 35 anys, nascuts ells durant el baby boom de finals dels 60 i començament dels 70. I finalment la tercera generació, ja que ara es comença a apreciar una pujada de la natalitat /que encara s’ha fet més palesa els darrers tres anys, són els fills de la segona generació que d’una forma molt representativa s’han quedat a viure al barri.\nAixí doncs, el barri té tres generacions molt diferenciades, amb pràcticament pocs representants de les generacions d’entremig, i amb 30 anys de diferència entre una generació i la següent.\n3.2.2. Origen de la població\nL’any 2000 el 54,3% de la població resident a Montbau provenia de Barcelona ciutat, el 8% de la resta de Catalunya, el 4,3% de l’estranger, i el 33,4% de la resta de l’estat espanyol (el 8,6% d’Andalusia, el 5,6% de Castella Lleó, el 5,3% de l’Aragó, el 2,9% de Galícia, el 2,4% de Castella - la Manxa, el 2,1% de la comunitat Valenciana, l’1,4% d’Extremadura, el 0,8% de Múrcia i el 4,3% de la resta).\nL’any 2000 els grups d’immigrants estrangers eren minoritaris excepte els procedents del Perú 0,7% de la població, Colòmbia 0,6%, l’Argentina amb 0,3%, Xile 0,1% i Mèxic 0,1%, la resta eren d’Europa i Amèrica llatina fonamentalment però de nacionalitats molt diverses.\nCom veiem als gràfics anteriors més de la meitat de la població de Montbau és originària de Barcelona. Respecte als immigrants procedents de la resta de l’estat espanyol podem observar que a part dels andalusos (grup majoritari a tota la ciutat ) trobem una important quantitat de castellans i aragonesos.\nRespecte als immigrants estrangers les dades de les que disposa l’Ajuntament són de fa 4 anys i la realitat ha canviat bastant en els darrers tres anys. Tot i així ja es pot veure que peruans i colombians i en general persones procedents de l’Amèrica llatina són les que s’han quedat al barri. També és significativa la presència en augment de ciutadans de la Unió\nEuropea, que podem entendre per la proximitat de Universitat de Barcelona.\n3.2.3. Nivell d’estudis\nEl nivell d’estudis de la població adulta de Montbau (any 2000) era el següent:\nestudis superiors finalitzats el 13,1% de la població, amb estudis secundaris acabats el 23,8% i amb estudis primaris el 62,8%, i un 0,3% que no consta.\nEn general les dades són força semblants a altres barris de Barcelona.\n3.2.4. Capacitat econòmica\nLa capacitat econòmica de les famílies està actualment un 7,2% per sota de la mitjana de Barcelona ciutat, i un 1,8% per sota de la mitjana del districte.\nTot i que les distàncies s’han retallat de forma força significativa en els darrers 10 anys, la mitjana actual del barri encara està per sota de la mitjana de Barcelona i del districte. També hi ha una explicació molt clara que podem entendre observant la piràmide de població.\nTot i que el nivell socioeconòmic dels ciutadans de la segona generació és força més alt, el gran grup de jubilats sobreviu amb unes condicions econòmiques força difícils.\n2 - Las calles y jardines de Montbau\n8 - PLANO DE MONTBAU\n9 - Historia de Montbau\n13 - ELS SENGLARS I MONTBAU - LOS JAVALIES Y MONTBAU\n15 - ESPAI GINESTA


El racó dels lletraferits: Les històries naturals\nTítol: Les històries naturals\nPrimera edició: 1960\nCategoria: Vampirs, Aventures, Històrica\nNovel·la fantàstica, novel·la històrica, novel·la d'aventures, Les històries naturals (1960) és tot això i molt més. Considerada una de les obres clàssiques de la literatura catalana de tots els temps i un punt àlgid de la narrativa fantàstica, amb aquesta novel·la Joan Perucho va recuperar l'esperit de les lectures juvenils.\nLa seva intenció era escriure una paròdia dels clàssics de la literatura fantàstica i del cinema de terror. El resultat: una original i divertida reconstrucció, irònica i erudita, de la Catalunya del segle XIX protagonitzada per un naturalista escèptic, Antoni de Montpalau, que s'inicia en el misteri d'un cavaller de Jaume I convertit en vampir. A la recerca de noves víctimes, Onofre de Dip recorre el Maestrat i el Berguedà, un territori que Perucho converteix en escenari d'aventures meravelloses.\nPassats cinquanta anys de la seva publicació, Les històries naturals manté plenament avui dia la seva vigència.\nTot i que als inicis em va semblar feixuc pel llenguatge (al que t'acostumes ràpidament) i els fragments en català i castellà antic i, fins i tot, en llatí... l'he trobat una història molt divertida i interessant. Explica el final d'Onofre de Dip (l'unic vampir català documentat de la història) en una persecució plena d'aventures i, a sobre, en plena guerra. M'ha agradat molt i li poso un 8/10\nEtiquetes de comentaris: Aventures, Històrica, Vampirs


Nike Gorra de pescador reversible - Infant. Nike.com ES\nGorra de pescador reversible - Infant\nLa gorra de pescador Nike proporciona protecció UV i presenta un disseny reversible per gaudir de diferents looks.\nProtecció UVA i UVB a les parts cobertes per la gorra (UPF 50+).\nCinta regulable que ajuda a mantenir la gorra al seu lloc i proporciona un ajust personalitzable.


Desarticulada a Figueres i a la Jonquera una organització criminal que feia estafes per Internet - El Gerió Digital\nDesarticulada a Figueres i a la Jonquera una organització criminal que feia estafes per Internet\nLa Guàrdia Civil ha detingut tres homes\nDivendres, 25 d'agost de 2017 15:00h\nUn dels escorcolls durant el registre efectuat ahir al matí a Figueres © Tramuntana TV\nLa Guàrdia Civil ha desarticulat a Figueres i a la Jonquera (Alt Empordà) una organització criminal que feia compres utilitzant comptes de pagament per Internet a nom d'altres persones. Concretament, ahir van detenir tres homes, dos de nacionalitat marroquina i un de nacionalitat romanesa, pels presumptes delictes d'estafa continuada, revelació de secrets i danys informàtics. Durant l'operatiu es van fer sis registres, dos en domicilis de la capital de l'Alt Empordà i un en un habitatge de la Jonquera. A més, també va inspeccionar un locutori i un bar a Figueres. El dispositiu va acabar amb la intervenció de 13 telèfons de gamma alta, 11 ordinadors, 3.500 euros en efectiu i diverses joies.\nL'operatiu policial es va posar en marxa el maig del 2016, quan la Guàrdia Civil va rebre la denúncia d'una empresa de distribució de telefonia mòbil i altres tipus de mercaderies adquirides per internet, que havia detectat diverses compres enviades a Figueres que s'havien fet amb comptes 'online' sense el consentiment dels legítims titulars de les targetes de crèdit utilitzades, i que en altres ocasions els noms i les direccions eren falsos.Arran d'això es va posar en marxa l'operació batejada com a 'Campus-xat'.\nEls agents van comprovar que les compres fraudulentes s'havien fet des de diversos domicilis de la Jonquera i Figueres i des d'un locutori i un bar de la capital de l'Alt Empordà. Els falsos compradors donaven adreces inexistents, per dirigir-se posteriorment a l'empresa de repartiment amb documentació falsificada per apoderar-se dels objectes comprats, o bé esperaven a peu del carrer al repartidor per rebre els enviaments. Per tot plegat, la Guàrdia Civil va posar en marxa ahir un operatiu policial que va acabar amb la detenció de tres persones, dues a Figueres i una a la Jonquera. El dispositiu va comptar amb la col·laboració de la Policia Local de Figueres i la Jonquera. L'operació, però, continua oberta i no es descarten més arrestos.


Responsabilitat Global: Qui s'han cregut que són?\nForma part de les males pràctiques comercials i fins i tot legals quan dues empreses pacten preus i quan condicionen la compra d'uns productes a canvi d'uns altres (barter). També seria mal vist i indici de delicte el fet que una empresa d'un sector amagués possibles males pràctiques en una altra. Si aquesta altra fos de la mateixa cadena de valor es podria pensar que hi ha interessos comuns. Si fos una empresa de la competència es podria pensar que no els interessa que es mostrin públicament males pràctiques en el sector perquè potser qui més qui menys les porta a terme.\nFaig aquestes consideracions prèvies per a formular una pregunta. Imaginem dues empreses que operin en un mateix territori i tinguin pràctiques col·laboratives. Imagineu que es produeix un conflicte entre totes dues amb possibles implicacions legals. Imagineu que la que es troba sota sospita de ser culpable de l'incident elabora un informe raonat aportant proves per a demostrar que les sospites haurien de recaure en l'altra part i no en ells. Imagineu que l'empresa cap a la qual es tornen ara les sospites no rebat les proves sinó que es limita a afirmar que l'elaboració de l'informe és una infidelitat.\n¿Com actuaria l'opinió pública i com actuaria l'autoritat pública si aquesta empresa donés a entendre de manera prou explícita que el millor seria matar el tema, que no s'investigués més, que quedés ocult?\nDoncs, bé, es tracta del que ha succeït (està succeint) amb el cas Vilaró, cap de la Guàrdia Urbana de Barcelona, que segons la seva versió va ser ferit pels Mossos d'Esquadra ara fa un any. El missatge que s'ha llançat des de l'Ajuntament de Barcelona com a reacció a l'informe tècnic elaborat pels Mossos ha estat senzillament acusatori contra el cos policial català per deslleialtat.\nDeslleialtat per haver fet un informe?? La ciutadania demana transparència. O si no la demana explícitament, en tot cas se la mereix. I el sector públic hauria de ser exemplar en la gestió de la seva responsabilitat social, la seva transparència i el seu bon govern. Davant la llei no haurien de ser diferents de qualsevol altra empresa: qui s'han cregut que són per demanar-se lleialtat per a no mostrar els indicis sospitosos en les actuacions respectives?\nL'informe dels Mossos


Jornada tècnica Els valors diferencials de l’Oli d’Oliva Verge Extra i la seva nova comercialització\nEn el marc del Fòrum Verge Extra: oli i territori, hem organitzat aquesta jornada entorn de la nova comercialització de l’Oli d’Oliva Verge Extra. La nova realitat sorgida de la pandèmia de la Covid19 ens porta a una profunda revisió dels nostres canals de comercialització, en especial en relació a la venda on-line i la incorporació de nous valors afegits que ens permetin diferenciar-nos i superar la competència.\nToni Massanès (director de Fundació Alícia): Oli d’Oliva Verge Extra i nous hàbits de consum\nJoan Morales (director de Descobrir.cat): La venda directa, els canals curts i el comerç de proximitat\nManuel Parras (catedràtic en comercialització d'oli d'oliva, Universidad de Jaén): Els valors i el posicionament comercial de l’Oli d’Oliva Verge Extra\nLa jornada es realitzarà on-line i serà gratuïta, però requereix inscripció prèvia a www.forumvergeextra.cat\n11:00 – Benvinguda a càrrec de Carmel Mòdol, Director general d’Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries.\n11:10 – La venda directa, els canals curts i la noció de comerç de proximitat, a càrrec de Joan Morales, director de DESCOBRIR.\n11:30 – Oli d’Oliva Verge Extra i nous hàbits de consum, a càrrec de Toni Massanés, director de la Fundació ALICIA.\n11:50 – Els valors i el posicionament comercial de l’Oli d’Oliva Verge Extra, a càrrec del Dr. Manuel Parras, catedràtic en comercialització i investigació de mercats de l’oli d’oliva de la Universitat de Jaén.\n12:10 – Fòrum amb lliure intervenció de les persones assistents\n12:50 – Cloenda a càrrec de Mario Urrea, president de la Comunitat de Municipis del Segrià Sec\nAjuntament de Torrebesses;\nAjuntament de la Granadella;\nPla anual de transferència tecnològica (PATT);\nDepartament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació;\nAssociació LEADER de Ponent;\nEscola Agrària de les Borges Blanques.\nAjuntament de Torrebesses; Ajuntament de la Granadella; Pla anual de transferència tecnològica (PATT); Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació; Associació LEADER de Ponent; Escola Agrària de les Borges Blanques


Canto de noche de llovizna de Astor Piazzolla (Partitura) - Tritó Edicions\nInicioTiendaPartituraCanto de noche de llovizna\tLlámanos 933 426 175\t\nCanto de noche de llovizna\nCanto de noche de llovizna\tAstor Piazzolla (1921 - 1992) No hay ninguna opinión. Sé el primero.\nInstrumentos:Piano soloFormación:Instrumento a soloGéneros:TangoFormato:PartituraNivel:IntermedioÉpoca:Música del Siglo XX----Compositor:Astor Piazzolla (1921 - 1992) Instrumentación:pfEditorial:TonosISBN:M-2015-7304-5Ref:DP03526\tOpinión de otros usuarios\nDos motetes a solo (Nocturna procella Plaudite populi)Domènec Terradellas(1)Precio: 41,18 €Poner en la CestaPassacaglia, para orquestaLeonardo Balada(2)Precio: 30,68 €Poner en la CestaGoyescas, ópera en tres cuadros-Enrique GranadosGoyescas, ópera en tres cuadrosEnrique Granados(1)Precio: 20,80 €Poner en la CestaEufoniaXavier Montsalvatge(1)Precio: 30,00 €Poner en la Cesta


Petita suite catalana by David Esterri (Score) - Tritó Edicions\nPetita suite catalana David Esterri No customer reviews yet. Be the first.\nPrice: 21.68 € Availability:\nInstruments:Instruments, Piano, Accordion, Double BassGenres:Classical MusicFormats:Score and PartsPeriod:20th Century Music----Composer:David Esterri Instrumentation:Acordió diatònic, piano, contrabaixPublisher:La mà de GuidoPages:22ISBN:9790692083917ISMN:M-69208-391-7Ref:DP10081Content:Preludi; Valls; Ball de bastons; Interludi i balada; Giga; Passacarrer Customer reviews\nPetita suite catalana\nPrice: 21.68 € Add to basket\nEl violí de Rotschild. Un conte d’Anton Chejov\tPrice for both:\t42.48 €\nAdd to cart\tPetita suite catalana\tby David Esterri 21.68 €\nEl violí de Rotschild. Un conte d’Anton Chejov\tby David Esterri 20.80 €\nEl violí de Rotschild. Un conte d’Anton Chejov-David EsterriEl violí de Rotschild. Un conte d’Anton ChejovDavid EsterriPrice: 20.80 €Add to basketAutoexercisme: quartet de corda en sol mDavid EsterriPrice: 15.60 €Add to basketHiparxiologi. Una introducció a la religió de Francesc Pujols.David EsterriPrice: 15.60 €Add to basketCançó esperadaDavid EsterriPrice: 10.59 €Add to basket\nPedrellianaRobert GerhardPrice: 26.99 €Add to basket10 Bicinien des 16. JahrhundertsHeinrich IsaacThomas StoltzerWolfgang GrefingerPaul HofhaymerErasmus LapicidaPrice: 6.24 €Add to basketEscolania de Montserrat. Música coral sacra referencia duplicada DD0609-Escolania de Montserrat. Música coral sacra referencia duplicada DD0609Price: 15.73 €Add to basketEl solfeo en TebeoMaria VaccaPrice: 17.00 €Add to basket\nHomeShopScorePetita suite catalana Call (+34) 933 426 175 News & Blog


Receptes nadalenques - NicoNews\n23/12/2016 NicoNews I tu, què saps fer? 0\nS’acosta el Nadal, i no poden faltar bones receptes inspirades en aquesta festa, aqui us deixem una recepta dolça i una altra salada per compartir amb el vostres éssers estimats aquestes festes.\n- 2-3 cullerades de sucre per empolvorar\n- 1 cullerada de sucre glas per decorar\n- 20 lacasitos\n1.Preescalfem el forn a 180º. Folrem amb paper d’enfornar una safata de forn i reservem.\n2. Estenem una làmina de pasta de full, la untem amb Nutella i la cobrim amb l’altra làmina de pasta de full.\n3. Amb un ganivet ben esmolat fem la forma de l’arbre i amb un talla-pastes fem estrelles de la massa sobrant. Retirem la massa sobrant (jo no llenço res i aquestes retallades també les poso al forn perquè estan igual de gustoses). Mullem amb una mica d’aigua la copa de l’arbre i col·loquem una de les estrelles a sobre.\n4. Als laterals de l’arbre, fem talls amb el ganivet, sense arribar al centre, formant tires de la mateixa amplada (9 tires a cada costat). Hem de deixar un tronc més ample a la base i que es vagi estrenyent fins arribar a la copa.\n5. Dobleguem cada tira de massa fent una espiral. Les tires més properes a la copa de l’arbre només les girem una vegada. Anem afegint girs a mesura que les tires són més llargues.\n6. Col·loquem sobre la safata de forn i pinzellem amb ou batut. També pinzellem amb ou totes les estrelles.\n7. Empolvorem amb sucre l’arbre i les estrelles.\n8. Posem al forn durant 15-20 minuts, a 180º o fins que la pasta de full es dauri.\n9. Retirem del forn i deixem refredar completament.\n10. Decorem empolvorant sucre glacé i col·locant lacasitos (els enganxem amb una mica de Nutella) en els extrems de les branques.\nPalmeretes de pasta de full salades amb gust de Pizza\n-1 planxa de pasta de full\n1.- Cobrim la planxa de pasta de full amb tomàquet fregit.\n2.- Continuem amb formatge ratllat, pernil dolç i orenga.\n3.- Enrotllem cap al centre les dues parts llargues de la planxa.\n4.- Tallem a làmines de mig centímetre i posem al forn fins que estiguin daurades durant uns 10 minuts a 200 º.\nExcursió MNAC i Parc Güell (alumnes 1r d’ESO)\nLes bromes dels youtubers haurien de ser sempre lícites?


NW La Revista de Reus - El CF Reus Deportiu guanya el Badalona i torna als llocs de playoff\nEl CF Reus Deportiu guanya el Badalona i torna als llocs de playoff\nUn gol de penal al minut 84 permet als reusencs endur-se els tres punts\n04/04/2015 | Per Carles Rull\nAl final del partit, els jugadors han celebrat la victòria amb el públic (Foto: Xavi Guix/CF Reus Deportiu)\nEl Reus Deportiu estarà fins diumenge als llocs de play-off d'ascens a Segona A després del triomf, de nou treballat, per 1 a 0, davant del Badalona. Un gol de penal al minut 84 transformat per Óscar Rico ha permès sumar tres punts d'or i refer-se del la dolorosa derrota de la darrera jornada.\nLa primera part no ha respost gaire a la classificació dels dos equips, que estan immersos en la lluita per la quarta plaça. El domini, però, ha estat del conjunt local. El primer avís ha arribat al minut 5 mitjançant Edgar Hernández que s'ha plantat sol dins de l'àrea visitant, però ha trigat massa a prepar el xut i ha donat temps a Lulu per enviar la pilota a córner. Tres minuts més tard, l'ocasió ha estat a peus d'Álex Colorado, però el seu xut ha sortit desviat. El primer xut entre els tres pals, però, no ha arribat fins al minut 20 a càrrec de Jaume Delgado. Marcos ha aturat bé.\nLa primera aproximació badalonina no ha arribat fins al minut 34 amb una pilota centrada per la dreta, però Moyano s'ha avançat a Abraham impedint la rematada. Al darrer minut Edgar Hernández ha gaudit d'una nova ocasió a centrada de Cassamá, però a l'igual que al minut 5, Lulu se li ha avançat i ha impedit la rematada del davanter roig-i-negre.\nA la represa ha semblat haver donat una miqueta més de xispa els dos conjunts, sobretot als escapulats, que han fet una passa endavant en defensa. Malgrat això, al minut tres, el Reus ha avisat amb un remat d'Edgar Hernández que ha sortit desviat. La resposta badalonina ha arribat al minut 55 amb una pilota a la contra llarga a Abraham, que Edgar Badia ha ressolt bé sortint fins a la frontal de l'àrea. En la jugada següent ha arribat la primera jugada polèmica del partit. Un xut d'Óscar Rico ha estat desviat per Edgar Hernández i el col·legiat, molt protestat, a instàncies del seu auxiliar, l'ha anulat.\nAl minut 67 ha arribat una nova gran ocasió pels reusencs mitjançant Óscar Rico, que s'ha trobat al segon pal sol, però no ha controlat i davant la pressió d'un defensa badaloní ha xutat a fóra. Al minut 75 ha arribat una nova gran ocasió del Reus. Óscar Rico ha executat magistralment una falta força centrada, però s'ha trobat amb la resposta del porter Marcos que s'ha estirat molt bé a la base del seu pal dret. Vuit minuts més tard ha arribat la segona jugada polèmica a l'àrea visitant quan l'àrbitre ha assenyalat penal per una empenta sobre Edgar Hernández. Oscar Rico ha estat l'encarregat del seu llençament i de transformar-lo en l'únic gol del partit. Al temps de descompte, de nou Rico, ha estat a punt de marcar, de nou de falta. Però la pilota s'ha estavellat al trevesser de Marcos. Fins al final del partit, el Badalona ha intentat a la desesperada el gol de l'empat, però no ha pogut.\nCF REUS DEPORTIU: Edgar Badia, Cassamá, Marín, Dinis, Moyano, Jaume Delgado, Vitor, Ramo Folch, Edgar Hernández, Óscar Rico (Fran Càrbia, min. 90) i Álex Colorado (Marc Sellarés, min. 64).\nCF BADALONA: Marcos, Lulu, Óscar Sierra (Torres, min. 69), Amantini, Grima, Prior (Ponzio, min. 86), Lao, Álvaro Vega, Marc Mas, Bermudo (Ferrón, min. 44) i Abraham.\nGOLS: 1-0, Óscar Rico (min. 84)\nÀRBITRE: Navarro Fuentes, assistit per Sánchez Sánchez i Ros Gómez (col·legi de Múrcia). Targeta groga als jugadors locals Jaume (min.13), Cassamá (min.33), Álex Colorado (min. 58), i als visitants Oscar Sierra (min.12), Xavi Ferrón (min. 83), Amantini (min. 85), Abraham (min.45) i Grima (min. 90+3)\nINCIDÈNCIES: Uns 1600 espectadors han assistit al partit.


Darrin Niday (nirrad) | LibraryThing en català\nCerca en els llibres de nirrad\nTotes les col·leccions-----------La teva bibliotecaLoaned outPer llegir\nSelecció a l'atzar de la biblioteca de nirrad\nFamily and Friends. Messages of Love, Loyalty and Friendship for Children (That Will Make You Smile) (Animals Like Us) de James Mayrose\nIntense Moments with the Savior: Learning to Feel de Ken Gire\nThe Heart Of A Father de Ph.D. Ken Canfield\nAround the World In a Hundred Years de Jean Fritz\nFamily Driven Faith (Paperback Edition with Study Questions): Doing What It Takes to Raise Sons and Daughters Who Walk with God de Voddie Baucham Jr.\nMembres amb els llibres de nirrad\nAmics: bodyandsoul, DubiousDisciple, JoeHilley, johncstark, mcbrainder, mrjbrown, Randyflycaster, TerryStark, under-shepherd\nBiblioteca interessant: bodyandsoul, chaucer9, flysguys, mrjbrown, Randyflycaster, SportsmenforChrist\nContactes: bodyandsoul, johncstark, lightfoot, mrjbrown, TerryStark, under-shepherd\nCol·leccionsLa teva biblioteca (1,577), Loaned out (1), Per llegir (178), Totes les col·leccions (1,577)\nEtiquetesChristian (994), Study (205), E-Book (182), Men (150), Children (150), Outdoors (144), Fishing (105), Fiction (93), Fly Fishing (85), Spiritual Growth (66) — mostra totes les etiquetes\nSuportSense marcar (35), Llibre (1,538), Llibre en paper (1,400), Audiollibre (5), Llibre electrònic (102), Enregistrament de vídeo (2), DVD (1), Vídeo en temps real (1), Altres (2)\nQuant a mimarried with a wonderful wife and 2 great kids\nla meva bibliotecamostly Christian and fishing, with some Sci Fi. through in.\nGrupsBookMooching, Christian Living Books, Christianity, Church Libraries, Comics, Doctor Who, PaperBackSwap\nAutors preferitsPhil Callaway, Tom Clegg, Robert Leon Davis, Tony Dungy, Michael Jan Friedman, James E. Grassi, Patrick F. McManus, Troy Meeder, Patrick Morley, John Ortberg, John Piper, Kevin Gerald Rau, Charles R. Swindoll, J. R. R. Tolkien (Preferits compartits)\nTambé aBookMooch, Comic Book Realm, delicious, Facebook, Google, LinkedIn, PaperBackSwap, Twitter, Yahoo Messenger, YouTube\nNom realDarrin Niday\nURL /profile/nirrad (perfil)\nnirrad ha valorat i afegit:\nThe Fire That Once Was: Those Who Turned the World Upside Down de Frank Pietro\nThe Insanity of Sacrifice: A 90 Day Devotional de Nik Ripken\nThe Case for Church Safety & Security: A Biblical Foundation For A Church Safety & Security Ministry de James P McGarvey\nFiberglass Rod Making de Dale P. Clemens\nnirrad ha afegit:\nThe Wiersbe Bible Study Series: Nehemiah: Standing Firm in the Face of Opposition de Warren W. Wiersbe\nChrist in my Life de Samuel E. Kidd\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 157,892,913 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Bicicletes del Bicing amb publicitat de la companyia sueca Oatly, participada per Blackstone / Twitter\nEl que sembla un anunci inofensiu de beguda de civada pot acabar fent esclatar una nova polèmica a Barcelona. Oatly, companyia sueca líder al món en aquesta mena de begudes i que actualment s’està anunciant al Bicing, està participada pel fons voltor Blackstone, que va entrar al seu capital a l’estiu del 2020 després d’invertir 200 milions de dòlars juntament amb altres grans inversors per fer-se amb un 10% de la companyia.\nUn usuari de Twitter ha denunciat la campanya, ja que el fons Blackstone és molt conegut entre els moviments prohabitatge de la ciutat perquè és el responsable de centenars de desnonaments a la ciutat. De fet, els regidors de BComú acostumen a posar-lo d’exemple de males pràctiques quan reclamen al govern espanyol i la Generalitat que aprovin lleis d’habitatge més dures contra l’especulació i els desnonaments.\nBlackstone és propietària de Oatly. Oatly publicita al bicing. Bicing és propietat de BSM. BSM és l’empresa municipal de l’Ajuntament de Barcelona.\nSembla que Ja no importa que Blackstone desnoni Barcelonins si ens ajuda amb les bicis… pic.twitter.com/PqeDlVRWYe\n— Albert G. Folguera (@afoase) November 15, 2021\nUna agència gestiona la publicitat\nB:SM, empresa responsable del Bicing, ha explicat al TOT Barcelona que la publicitat del servei de bicicletes es va licitar a principis d’any i que des de fa uns mesos és gestionada per una agència independent que funciona com a intermediària. Fonts de l’empresa municipal han explicat que a les bases del concurs es van establir uns criteris clars sobre el tipus de publicitat que es podia contractar –com per exemple la prohibició de posar anuncis de begudes alcohòliques–, però que “no estava previst” a les clàusules que un fons d’inversió participés d’una empresa de productes naturals com les begudes vegetals.\nSegons el plec de prescripcions tècniques del concurs, “no resultaran admeses” les campanyes publicitàries d’empreses d’alcohol, tabac, apostes o pornografia, així com de partits polítics, sindicats, entitats socials o associacions. Tampoc es poden anunciar aquelles empreses que “emparin un il·lícit”. En cap cas hi ha alguna salvaguarda que afecti empreses participades de fons d’inversió, ja que seria una clàusula massa oberta i gairebé impossible de fer complir perquè són conglomerats que manegen centenars de milers de milions amb accions a mig món.\nAjuntament de Barcelona Bicing BSM\nAmb els comuns no podem Novembre 15, 2021 | 15:45\nCap sorpresa, la frau kolau, acceptan els vots gratuïts del manuel vals, fons voltors, aquesta publicitat, estava inclosa\nMireia Novembre 15, 2021 | 16:55\nColau, okupes, droga i voltors. Pobre Barcelona amb aquesta tontorrona de nivell okupa, amb gos i iphone


Tanca amb èxit de públic la campanya de Nadal conjunta dels museus gironins - Diari de Girona\nTanca amb èxit de públic la campanya de Nadal conjunta dels museus gironins\nLa web de la campanya ha rebut més d'1,5 milions d'impactes i s'ha notat un augment de visites de públic familiar\ngirona | acn/ddg 14.01.2016 | 07:18\nImatge promocional de la campanya que han dut a terme 27 museus de les comarques gironines. acn\nMés de 1.553.000 impressions i 14.000 clics al web de la campanya "nadalalmuseu.com", la pàgina conjunta que han creat els 27 museus integrats a la Xarxa de Museus de les comarques de Girona per aquestes festes nadalenques.\nAquestes són només algunes de les grans xifres d'aquesta iniciativa cultural que va arrencar per primer cop el passat mes de desembre i s'ha mantingut fins al passat diumenge, 10 de gener.\nEl projecte tenia com objectiu motivar i incentivar que petits i grans coneguessin els museus gironins i el patrimoni local i històric que contenen, com també l'àmplia oferta d'activitats i tallers que s'havien programat per aquests dies de Nadal. Només al Museu d'Arqueologia de Catalunya (MAC) de Girona han registrat un augment del 13% en comparació amb les mateixes dates de l'any passat.\nLa campanya va arrencar el passat 15 de desembre i s'ha allargat fins aquest cap de setmana passat. Es tracta d'una iniciativa inèdita que s'ha fet per primer cop a les comarques gironines.\nEn total, 27 museus -integrats a la Xarxa de Museus de les comarques de Girona- s'hi han sumat amb l'objectiu de motivar les visites del públic familiar aprofitant les vacances escolars per les festes de Nadal.\n"Aquest Nadal, la teva aventura comença al museu" és el nom que es va escollir per visualitzar aquesta campanya que volia apropar l'ampli patrimoni local, gironí i cultural a la població en general.\nAl mateix temps, volia visualitzar l'oferta d'activitats familiars que es van programar amb motiu de les vacances de Nadal tals com tallers infantils, casals, pessebres vivents, audicions de música o espectacles.\nPer incentivar la participació i atreure més gent, es va crear un sorteig de tres obsequis: una panera amb objectes dels 27 museus participants, un Ipad amb l'aplicació "Visitmuseum" i un cap de setmana gratuït a Vall de Núria, amb una nit d'hotel a pensió completa per a quatre persones (dos adults i dos infants), els tiquets per agafar el tren cremallera per a tota la família i una visita al Museu Etnogràfic de Ripoll.\nPer participar-hi només calia accedir a algun dels museus integrants de la campanya del 15 de desembre fins al 10 de gener i inserir el codi que obtingués del centre a la web "www.nadalalmuseu.com". D'aquí a cinc dies, el proper 15 de gener, es donaran a conèixer els afortunats en aquesta mateixa pàgina web.\nA grans trets, s'han registrat més de 1,5 milions d'impactes o impressions a la web de la campanya i, entre Google i Facebook, s'ha arribat a superar els 14.000 clics a la pàgina web d'aquesta iniciativa. Els anuncis s'han mostrat a 91.177 persones i fins al passat dijous, 7 de gener, 221 persones havien participat en el concurs per adquirir algun dels objectes que es sortejaven.\nMés públic familiar\nParal·lelament, des de l'organització, assenyalen que la campanya "ha estat molt bona", ja que ha fet que els museus hagin rebut més visites de públic familiar. A més, ha servit per visibilitzar museus no tan turístics amb continguts diversos i, sobretot, les seves col·leccions permanents.\nEn el cas del Museu d'Arqueologia de Girona (MAC-Girona), al barri vell de la ciutat, han registrat un 13% més de visitants en comparació amb el mateix període de l'any passat. "Els tallers han anat molt bé, 49 nens hi han participat amb les seves respectives famílies", va detallar la guia d'informació i membre de la secció d'atenció al públic del MAC-Girona, Maria Àngels Huerga.\nSegons va comentar Huerga, enguany han notat un augment i una diversificació del públic que ha visitat el museu. "Ha vingut molta gent procedent de França, sud-americans i la resta d'arreu de Catalunya, principalment de la demarcació de Tarragona i del Barcelonès, i de l'Estat", va explicar. Segons la treballadora, gran part dels visitants havien conegut la campanya a través d'internet o de les xarxes socials i van reservar un lloc en els tallers amb antelació.


Espanya va rebre 8,8 milions de turistes el juny, un 3,2% més, però les Canàries i les Balears van perdre visitants\nLa despesa suma onze mesos de creixement i arriba als 40.380 milions d'euros en els primers sis mesos\nMadrid - Dijous, 01/08/2019 | Actualitzada 02/08/2019 - 10:18\nEl turisme agafa impuls a les portes dels mesos clau de l’estiu. Després d’un mal mes de maig, el turisme recupera el seu lloc el juny amb la visita de 8,8 milions de turistes internacionals, un 3,2% més que el mateix mes del 2018, mentre que la despesa va ser de 9.696 milions d’euros (3,5% més). La destinació preferida dels estrangers va ser Catalunya que, per primera vegada des de l’any 2008, va desbancar el juny les Balears al sumar 2,1 milions de turistes, un 2,2% més que fa un any.\nAquest elevat volum d’arribades es va fer notar als hotels catalans que van obtenir un històric rècord d’ocupació des que es tenen dades (1999) amb 2,3 milions de visites (un 5,1% més que l’any passat), i de pernoctacions, amb 6,8 milions (6,2% més) en tot el mes.\nPer la seva banda, les Balears van ser, al costat de les Canàries, l’única comunitat que va veure disminuir el nombre de turistes al juny, potser per la caiguda de britànics i nòrdics. A les Balears van arribar “només” 2 milions d’estrangers (un 2,6% menys que el 2018). Els hotels van mantenir estabilitat en l’ocupació amb 1,6 milions de viatgers, però van reduir les pernoctacions (9,2 milions) en més de 100.000, una dada que preocupa els hotelers que adverteixen sobre una caiguda dels ingressos a final de temporada.\nA Menorca comptabilitzen aquesta caiguda en l’entorn del 10%. "El mes de maig va ser bastant dolent en ocupació, al juny va remuntar una miqueta, però sempre per sota del 2018, i juliol i agost esperem mantenir les xifres de l’any passat (85% d’ocupació) però no farà que la temporada remunti", explica la gerent de l’Associació Hotelera de Menorca, Azucena Jiménez. A Eivissa i Formentera, no obstant, asseguren que l’ocupació ha sigut molt similar a la de l’any anterior, tant al juny com al juliol i no esperen grans canvis, tot i que "sí que és possible que alguns preus s’hagin ajustat una mica", apunta el gerent de la Federació Empresarial Hotelera d’Eivissa i Formentera, Manuel Sendino.\nLa gran perjudicada d’aquest mes de juny, i gairebé amb tota probabilitat de l’estiu, són les Canàries. Aquestes illes van registrar una caiguda de les arribades del 7%, fins als 931.810 turistes, de manera que sembla que torna l’estacionalitat. A les Canàries la temporada alta és a l’hivern, no obstant, amb els desastres de Turquia i Egipte, van començar a despuntar a l’estiu, però no ho han sabut mantenir: "Els estius en el futur seran més complicats a partir d’ara", explica el president de la Federació d’Empresaris d’Hostaleria i Turisme de Las Palmas, José María Mañaricua.\nDe fet, a l’observar el conjunt dels sis primers mesos de l’any, les Canàries és l’única comunitat que perd visitants estrangers (2,8%) amb un total de 6,8 milions d’arribades, mentre que la resta creixen, inclosa Balears (un 1,9%, fins als 5,5 milions de turistes). Catalunya s’eleva un 2,5%, fins als 8,8 milions de turistes; Andalusia un 6,3%, fins als 5,6 milions i Madrid un 10,9%, fins als 3,8 milions. En total, el nombre de turistes que van visitar Espanya va augmentar un 2,8% el primer semestre i va fregar els 38,2 milions. La despesa porta 11 mesos de creixement i suma 40.380 milions d’euros fins al juny.\nCaiguda dels britànics\nBritànics, francesos i alemanys tenen Espanya com una de les seves destinacions preferides. No obstant, des de l’any passat, per diferents motius, com el bon temps a Europa, la incertesa del ‘Brexit’, l’alentiment alemany o la recuperació dels competidors han variat la realitat. I, si al maig van ser els francesos i alemanys, al juny han sigut els britànics que minven les seves visites amb una caiguda del 5,3% (2,1 milions de turistes). Els nòrdics van caure un 9,2% (491.650).\nDes de començament d’any, França (-2,2%) i el Regne Unit (-1,4%) mantenen taxes negatives respecte al 2018, mentre que Alemanya millora lleugerament després d’un molt dolent 2018. Els alemanys creixen un 3,4%, respecte a l’any passat, i sumen 5,3 milions d’arribades. Els nòrdics cauen un 6,6% fins als 2,6 milions de turistes.\nArriben menys turistes, però gasten una mica més\nEl Govern espanyol preveu un rècord de turistes estrangers i ingressos aquest estiu\nTemes: Madrid Turisme Catalunya


Russafi: L'AVL RENEGA DE MOSATROS\nCom de (mala) costum, la catalanista Academia Valenciana de la Llengua (AVL) aprofita l'inici de qualsevol periodo vacacional per a oferir al poble valencià els seus treballs pseudocientifics en favor de la "llengua comuna" (segons la terminologia pancatalanista, lliggas "llengua catalana"). "Regals" edulcorats en molt d'eufemisme rimbombant i embolicaor en una suposta defensa de la "seua llengua" (la d'ells, la catalana). Son, com en l'historia de "Blancaneus", lluentes pomes reblides de veri catalaniste que se li donen al poble valencià, desinformat i manipulat a consciencia pel lobby catalaniste i eixos politics venuts que no mos representen, per a que, mosset a mosset els valencians siguen cada volta mes "convergents", o lo que es lo mateix: mes catalans. L'ultima "poma" de l'AVL es el DOPV (Diccionari Ortografic i de Pronunciacio del Valencià) que mes que "poma" pareix ser una "castanya" al servici de la catalanisacio i desnaturalisacio de la llengua Valenciana ("convergencia" que li diuen els colaboracionistes de l'AVL). Com sempre, seguint el "modus operandi" catalaniste, l'AVL ha fet una introduccio per al DOPV reblida de morralla eufemistica de defensa "nostrellengüera", per al remat, fer tot lo contrari de lo que pregona ("dime de que presumes y te dire de que careces"). Com a mostra uns botons: Si busquem en el DOPV els pronoms genuinament valencians "mosatros" i "vosatros" usats per la major part de valenciaparlants d'Alacant, Castello o Valencia, no els trobarem. No apareixen. Absent de tota llogica i rigor cientific, l'AVL deixa fora del seu diccionari, (censura, ignora, prohibix), les genuines formes propies valencianes "mosatros" i "vosatros", ben actuals i vives desde fa centuries, mentres que, per contra, si que incorpora les forasteres formes catalanes "nosaltres" i "vosaltres", arcaismes desapareguts i morts en llengua Valenciana moderna, que cap valenciaparlant gasta, emplea o utilisa en cap lloc del Reine de Valencia (excepte els quatre colaboracionistes catalanistes que fan apologia de la llengua catalana en terres valencianes - entre ells els academics de l'AVL- que volen fer engolir al poble valencià la llengua "comuna" catalana per a gloria i enaltiment d'uns ficticis "països catalans" en els que anexionen en total desvergonya al sempre independent i sobira Reine de Valencia). Resulta prou curios que els membres de la seccio de lexicografia de l'AVL "s'obliden" dels genuins pronoms valencians "mosatros" i "vosatros" (per lo vist no han trobat encara a cap valenciaparlant que els use) i per contra claven en el diccionari (en calçaor) paraules inventaes com: "amb"; mortes com: "nosaltres, vosaltres"; o d'un us minoritari (gens representatiu) en llengua Valenciana com: "sota (baix), aquest o maccarthisme" - per posar uns eixemples. Per cert, esta ultima paraula, "maccarthisme", estic per saber si es d'arraïl mossarap, arap o celtibera, encara que molt possiblement si els "cientifics" lexicografs de l'AVL l'han clavat en el DOPV sera perque l'hauran vist usar a algun dels nostres classics del sigle XV ¿Joanot Martorell, Roiç de Corella, McCarthur, MacDonalds..? Macoques... No està de mes que sapiam qui son els "cientifics" lexicografs de l'AVL als qui deuriem donar les gracies per la catalanisacio convergent de la "nostra llengua", o en atres paraules, per la destruccio del genui valencià per una absurda incorporacio de paraules i construccions llingüistiques catalanes, en substitucio, censura o negacio de les valencianes propies:- JORDI COLOMINA CASTANYER: Catedratic de Filologia Catalana.- RAFAEL ALEMANY FERRER: Catedratic de Filologia Catalana.- ANTONI FERRANDO FRANCES: Filolec. Membre de la Seccio Filologica de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC).- MANUEL PEREZ SALDANYA: Filolec. Membre de la Seccio Filologica de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC).- EMILI CASANOVA HERRERO: Doctor en Filologia Hispanica, IIFV (Institucio pro-llengua catalana).- VERONICA CANTO DOMENECH: Llicencià en Filosofia i Lletres (Seccio Filologia Catalana).- ARTUR AHUIR LOPEZ: Filolec (sense especificar). Expulsat de la RACV.- RAMON ARNAU GARCIA: Retor- ANGEL VICENT CALPE CLIMENT: Mege. Expulsat de la seccio de llengua de la RACV.- JOSEP LLUIS DOMENECH ZORNOZA: Psicolec.- HONORAT ROS PARDO: Llicenciat en Filosofia i Lletres.- RAMON FERRER NAVARRO: Historiaor.- ALFONS VILA MORENO: Historiaor.- PERE MARIA ORTS BOSCH: Abogat. ¿ Entre tanta "filologia catalana" (i lo que no ve al cas) encara mos estranyem de que en el diccionari "convergent" de la catalanista AVL reneguen de "mosatros"? De tots mosatros els valencians i de nostra genuina llengua materna Valenciana.


La por a l'extrema dreta aboca a Sánchez i Iglesias a un govern de coalició - El triangle\nLa por a l’extrema dreta aboca a Sánchez i Iglesias a un govern de coalició\nAmb poc més de 24 hores de negociació, i poc menys de dos dies des que es van conèixer els resultats electorals del 10-N, el PSOE i Unides Podem han signat un preacord per formar un govern de coalició que governi Espanya durant els pròxims quatre anys.\nSobre dos quarts de tres de la tarda, el líder socialista Pedro Sánchez i el d'Unides Podem, Pablo Iglesias, han escenificat la signatura d'un preacord amb el que les dues formacions concretaran en les pròximes setmanes el nou "govern progressista" de l'Estat.\nA l'acord han arribat les dues formacions d'esquerres amb la intenció que sigui una "vacuna contra l'extrema dreta", segons paraules textuals de Pablo Iglesias, un acord que en paraules de Sánchez ha de servir per als pròxims quatre anys de legislatura.\nTant Sánchez com Iglesias han insistit que la distribució de càrrecs pel pròxim govern no se sabrà fins més endavant, com a mínim fins després del debat d'investidura.\nAl llarg de la compareixença que no ha durat gairebé ni deu minuts, han sovintejat les mostres de complicitat entre els dos líders polítics, veient-se un bon nombre d'encaixades de mans i fins i tot una abraçada.\nEl preacord contempla diferents línies de treball prioritàries, entre les quals hi ha la lluita contra el canvi climàtic i la transició energètica, polítiques feministes, ampliació dels drets social, combatre la precarietat i la desocupació, els serveis públics i el sistema de pensions, o el dret a l'habitatge.\nPel que fa al conflicte polític entre l'administració de l'Estat i l'administració catalana, amb el preacord entre socialistes i morats es busca garantir la convivència a Catalunya i la normalització de la vida política treballant pel diàleg i enfortir l'Estat de les autonomies.\nPrevQuerella de la Fiscalía contra Buch por el escolta de Puigdemont


Videoblog. Les dones a la mitología | www.escoladelesser.com\nA totes les cultures hi ha històries que són experiències de saviesa dels que ens han precedit. Aquestes experiències estan recollides normalment en forma de contes que es transmeten oralment i després es van registrant de forma escrita. En aquesta transició les històries es magnifiquen com sol passar amb les experiències passades que amb el temps idealitzem. Això converteix aquestes experiències en models que volem repetir o evitar segons el que ens hagin aportat. Així és com la nostra psique evoluciona i aprèn.\nEls mites són aquestes històries que, amb una perspectiva dramàtica i exagerada i de vegades de forma irónica, ens fan veure fins on podem arribar amb la nostra gelosia, amb la nostra seducció, amb la nostra por… en definitiva, amb les nostres emocions.\nUna de les funcions bàsiques de la teràpia és veure l’ombra, és a dir els aspectes negats que uns altres veuen però que és difícil que un vegi en si mateix. Els mites ens descriuen aquests aspectes interiors, tant el personatge adorat al qual envegem com el que no suportem i rebutgem i voldríem destruir o que desaparegués de la nostra vida.\nEls mites mes coneguts de la nostra civilització patriarcal són els masculins, habitualment heroics i guerrers però es coneixen poc els mites femenins mes emocionals i quotidians.\nEn aquesta sèrie de vídeos podrem veure experiències mítiques de dones, que no estan tan allunyades del que vivim en el segle XXI i ens poden donar pistes per al nostre treball personal.\nHESTIA. La guardiana del fuego\nvideos de mitologia