Círcol Catòlic de Badalona - Secretariat d'Apostolat Seglar\nDes del Círcol de Badalona us enviem la programació pel cap de setmana del 26-28 abril\nUs enviem la programació dle Círcol per aquesta Setmana Santa. Aprofitem per dir-vos que el dia de Sant Jordi estarem instal·lats amb altres entitats a Francesc Layret venent roses i fent una sèrie d’actes per celebrar la Diada\nPer a més informació podreu respondre el correu trucar al 93 384 45 56 i consultar la nostra pàgina web www.elcircol.cat\nAdjunt us fem arribar convocatòria i nota de premsa per a l’Acte Inaugural del 1r Cicle Sobre Migració de El Círcol de Badalona el proper dia 6 d’abril a les 19h al qual hi haurà representació de la Generalitat, Diputació, Ajuntament de Badalona i algunes de les entitats vinculades al projecte.\nEstem segurs que el seu contingut serà del vostre interès.\nQualsevol cosa no dubteu a contactar amb mi.\nDes del Círcol de Badalona us enviem la programació del cap de setmana del 5 d’abril. Us adjuntem també la programació del 1er cicle sobre Migració que arrenquem al Círcol del 6 al 14 d’abril\nPer a més informació consulteu aquest enllaç https://elcircol.cat/socmigrant/socmigrant.html o responeu el correu\n19:00 INSTITUCIÓ TERESIANA – PASQUA 2019 @ Llibreria Claret - Sala Pere Casaldàliga\nINSTITUCIÓ TERESIANA – PASQUA 2019 @ Llibreria Claret - Sala Pere Casaldàliga\nAbr 17 @ 19:00 – Abr 28 @ 20:00\nContinuem amb la celebració del Centenari de la Institució Teresiana a Catalunya amb una EXPOSICIÓ FOTOGRÀFICA que recull la nostra vida i missió en aquests 100 anys de presència i ens esperona a afrontar[...]\n19:00 Eucaristia a la Parròquia Santa ... @ Parròquia Santa Madrona\nEucaristia a la Parròquia Santa ... @ Parròquia Santa Madrona\n10:57 Reunió Comissió 21 maig 2019\nReunió Comissió 21 maig 2019\nMai 21 @ 10:57 – 11:57\n9:00 DIADA fi de curs AS\nDIADA fi de curs AS\nJun 1 @ 9:00 – 14:00\nEL CORREDOR DEL MEDITERRANI V – Justícia i Pau\nEL CORREDOR MEDITERRANI V De la incidència de l’estructura del corredor ferroviari mediterrani i el creixement del PIB i …\nDIUMENGE 28 D’ABRIL, II DE PASQUA / Cicle C 25 d'Abril de 2019 10:00\nDIUMENGE II DE PASQUA: OCTAVA DE PASQUA / Cicle C Lectura primera Fets 5,12-16 Llegir més\nDIUMENGE 21 D’ABRIL – DIUMENGE DE PASQUA – LA RESURRECCIÓ DEL SENYOR 20 d'Abril de 2019 8:59\nDIUMENGE DE PASQUA LA RESURRECCIÓ DEL SENYOR Solemnitat amb Octava MISSA DEL DIA Llegir més\nCEE – Comisión Congreso Laicos “Laicos en acción” 31 enero 2019


FLAUTA MAGICA,LA. MOZART. Llibre en paper. 9788495601063 Vaporvell Llibres\nCARTAS W.AMADEUS MOZART\nFLAUTA MAGICA + CD\nFLAUTA MAGICA LA + CD\nGUPPYS MANUALES DEL ACUARIO\nVista previa: FLAUTA MAGICA,LA


Joaquim de Laplana i de Natota - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJoaquim de Laplana i de Natota\n1r novembre 1740\nPui de Cinca (província d'Osca)\n26 agost 1809 (68 anys)\n1r maig 1804 – 26 agost 1809\nAbat Monestir de Sant Esteve de Banyoles\nJoaquim de Laplana i de Natota també conegut amb els cognoms la Plana o Natola (Pui de Cinca, 1 de novembre de 1740 - Girona, 26 d'agost de 1809) fou l'abat de Sant Esteve de Banyoles entre 1792 i 1804 i de Santa Maria d'Amer i Santa Maria de Roses entre 1804 i 1809, any en què va morir.\n2 Abadia de Sant Esteve de Banyoles\n3 Abadia de Santa Maria d'Amer i Santa Maria de Roses\nVa néixer a Pui de Cinca l'1 de novembre de 1740, fill de Juan de Laplana Naya i de Teresa Natota. Al cap d'uns anys va ingressar en el monestir benedictí de Sant Victorià.\nAbadia de Sant Esteve de Banyoles[modifica]\nL'inici de la seva etapa com abat de Sant Esteve de Banyoles es veié afectada per la Guerra Gran. El monestir, convertit en un hospital militar, estava ple de soldats ferits que eren socorreguts pels monjos del monestir i per l'abat; tot i que el 1794, amb l'enemic ja molt a prop, l'abat es refugià a Barcelona.\nFinalitzada la guerra, l'abat tornà al monestir i començà la restauració de l'església. Va fer encarregar l'altar de Nostra Senyora de la Mercè, on a la seva base hi figura el símbol del Sagrat Cor i l'escut nobiliari de la seva família.\nAbadia de Santa Maria d'Amer i Santa Maria de Roses[modifica]\nL'any 1803 fou elegit com abat de Santa Maria d'Amer i Santa Maria de Roses i prengué el càrrec l'1 de maig de 1804. Aquell mateix any tingué un plet amb els monjos per les porcions que s'havien de repartir, perquè es negava a pagar el que aquests li demanaven. Finalment, es va resoldre el 1805 a l'intercedir els visitadors claustrals, obligant a l'abat a pagar un màxim de 60 lliures anuals repartides en 3 terminis de 20 lliures als monjos del capítol.\nEl 26 d'agost de 1809 morí en el setge de Girona deixant l'abadia vacant fins el 1815, quan el substituí Jaume de Llançà i de Valls, l'últim abat del monestir.\n↑ Barraquer i Roviralta, Cayetano. Las casas de religiosos en Cataluña durante el primer tercio del siglo XIX. Barcelona: Impr. de F.J. Altés y Alabart, 1906, p. 59 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ Catalonia Monastica. Recull de documents i estudis referents a monestirs catalans. Monestir de Montserrat, 1927, p. 285 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ 3,0 3,1 Monsalvatje i Fossas, Francesc. Los monasterios de la diócesis gerundense, vol. XIV. Olot: Imprenta y librería de Juan Bonet, 1904, p. 371 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ 4,0 4,1 Alsius i Torrent, Pere. Ensaig historich sobre la vila de Banyolas. Barcelona: Estampa de L. Obradors y R. Sulé, 1872, p. 359-360 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ Villanueva, Jaime. Viage literario á las iglesias de España, vol. XIII-XIV. Fortanet: Joaquín Lorenzo Villanueva, 1850, p. 216-233 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ Guia del estado eclesiastico seglar y regular, de España en particular, y de toda la iglesia catolica en general, para el año de 1796.. Madrid: Imprenta Real, 1796, p. 283 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ Merino, Antolín. España Sagrada, vol. XLIII. Madrid: Imprenta de Don José del Collado, 1819, p. 340 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ de la Canal, José. España Sagrada, vol. XLV. Madrid: Imprenta de Don José del Collado, 1832, p. 169 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ Broto Aparicio, Santiago. «Laplana, apellido noble altoaragonés». Diario del Alto Aragón. [Consulta: 14 setembre 2020].\n↑ Broto Aparicio, Santiago. «Liri, un lugar ribagorzano. Sus infanzones (y 2)». Diario del Alto Aragón. [Consulta: 14 setembre 2020].\n↑ Palmada i Auguet, Guerau «La muralla de Banyoles». Quaderns de Banyoles, 2009, pàg. 89 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ Solà i Colomer, Xavier. El monestir de Santa Maria d'Amer a l'època moderna: religió, cultura i poder. De la reforma benedictina a la vigília de les desamortitzacions (1592-1835), vol. I. Barcelona: Pagès Editors S.L., 2010 [Consulta: 8 setembre 2020].\n↑ Solà i Colomer, Xavier. El monestir de Santa Maria d'Amer a l'època moderna: religió, cultura i poder. De la reforma benedictina a la vigília de les desamortitzacions (1592-1835), vol. II. Barcelona: Pagès Editors S.L., 2010, p. 598 [Consulta: 8 setembre 2020].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joaquim_de_Laplana_i_de_Natota&oldid=26150501»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 gen 2021 a les 15:14.


“Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” | Jordi Camps i Linnell | girona | Comunicació | El Punt Avui\n“Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” “Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” “Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” “Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” + “Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” E-mail\nCarles Porta, posant llum a la foscor, en un dels carrers del Barri Vell de Girona, ciutat on viu ara “feliç” i lluitant per passar desapercebut QUIM PUIG.\n“Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” “Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” “Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” “Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” “Transparència policial i judicial? Aquí els fa nosa” E-mail\nEl gabinet de premsa del Tribunal Superior de Justícia és magnífic, amb ganes de transparència, però topa amb l’estament\nNo només cal que hi hagi un cas, cal que hi hagi material del cas i que hi puguis dedicar temps. I això no és tan freqüent\nA Carles Porta (Vila-sana, 1963) la majoria el vam descobrir donant-nos a conèixer el cas de la maledicció de Tor, demostrant que un cas criminal de la Catalunya rural podia ser un fenomen de masses, primer amb un reportatge del 30 minuts i després amb un llibre. El 2018 en va elaborar un podcast, de gran èxit també, que va ser l’embrió del programa radiofònic Crims de Catalunya Ràdio, en què relatava més històries del true crime nostrat. Ara, després de l’èxit expandit del Crims televisiu (TV3), ha tornat al format de podcast seriat amb El segrest, que recull en 25 episodis –que es clouen aquesta setmana– la història del captiveri de la farmacèutica d’Olot Maria Àngels Feliu “com mai l’has sentit”.\nMai? Què hi aporta de singular?\nÉs una gran història que no s’havia explicat mai completa des del punt de vista de la víctima. Fins ara, ho estava des del punt de vista dels periodistes, com va fer aquest diari quan va cobrir la notícia als anys noranta, o la versió del secretari judicial d’Olot Jacinto Vicente en un llibre, fins i tot des del policial... En tots els casos, la víctima com a molt només donava la seva versió de la investigació, però no del que havia viscut. Aquesta història, la de Maria Àngels Feliu, que és tremenda i un gran relat per ser narrat, no s’havia explicat. Fer-ho mitjançant un podcast permet crear un fil directe amb l’oient, sense interferències. Ofereix una llibertat molt gran de poder-ho escoltar on vols i quan vols.\nCertament, és un dels casos de la crònica negra més comentats i tractats.\nHi ha moltes hores i hores gravades de la seva veu. Les entrevistes i declaracions quan va sortir del zulo i del judici. El seu testimoni és molt present i no he trobat que mai s’hagi explicat el seu testimoni. Hi ha tant d’àudio! Recordem que és el primer judici que es va retransmetre en directe a l’Estat espanyol. Crèiem que podíem narrar-ho tot fent pivotar el relat del que va passar des de dins del forat.\nLa víctima no ha volgut saber res del projecte. Això us ha ajudat o ho ha complicat tot, a l’hora de treballar?\nEns hauria ajudat molt que ella hagués volgut col·laborar. Però ella ha explicat tantes vegades el que va passar, que això es podia explicar perfectament sense ella. L’inconvenient més important d’això, per mi, és de tipus moral. A mi em sap greu que ella se senti incòmoda i que deixi constància que no ha volgut participar en aquest projecte. Fa dos anys i mig es va mostrar una mica més laxa, perquè devia entendre que jo volgués explicar el seu cas, i em va dir: “Mira, mentre no em facis mal, fes el que vulguis...”, però últimament, crec que influïda per algú del seu entorn i amb alguna visita a la farmàcia, s’ha sentit més incomoda i m’ha fet fer que consti que ella no hi participa. Tampoc m’ha expressat un rebuig radical, perquè deu entendre que és la feina d’un periodista explicar una història que dona per a molt. Segur que no se sent còmoda i no li agrada que remogui el passat, i això em sap greu [se li escapa un renec] perquè estàs marejant innecessàriament aquesta persona que ja va patir molt. Si fa dos anys i mig hagués percebut una voluntat tan contrària, no sé si ho hauria fet. També és cert que hi havia més gent rere aquesta història i tenien tractes amb Telecinco. Fer el pas va fer desistir que competissin amb nosaltres. La complicitat hauria estat un plus. No és la visió de la víctima, és la perspectiva de la víctima narrada des del forat i de manera completa, cosa que fins ara, insisteixo, no s’havia fet.\nOn era el 1992, quan va esclatar el cas?\nJo era a la delegació de TV3 a Lleida i ho vaig viure des d’una certa distància, amb curiositat. Em sorprenia l’interès i la impotència que envoltava aquella situació. També em feia la sensació d’un excés d’informació. Es deia i es publicava massa coses i estava convençut que hi hauria sorpreses. I mira!\nTura Soler, la periodista d’aquest diari que va cobrir el cas, considera que és el cas judicial amb “l’error més flagrant”.\nL’error flagrant a què es refereix és perquè es va declarar morta una persona que no ho estava. El fiscal i el jutge Santiago Pinsach, de l’Audiència Provincial de Girona, no tenien cap pressa a declarar i ratificar que Feliu era morta, podien haver esperat tranquil·lament, però per acusar Casals i Bassa els calia aquesta declaració de defunció. Una autèntica barbaritat que ho va complicar tot després, perquè va costar mesos revocar que fos morta. Això va fer que estant Feliu al carrer, anant a comprar al supermercat, legalment no fos viva. Creien allò que la justícia no s’equivoca mai, i no sabien com rectificar-ho.\nI ella ho sabia, que la creien ‘morta’?\nEl càstig, o més aviat la tortura, crec que inconscient perquè eren tan rucs, és que tenia la ràdio i sentia les notícies cada hora. Sabia que la declaraven morta i que buscaven el seu cadàver a Albacete!\nEl seu advocat, Carles Monguilod, comenta que encara avui dia hi ha gent que creu que Feliu es va autosegrestar, com van vendre els programes teleporqueria. ‘El segrest’ és una manera de contribuir a posar les coses a lloc?\nHi va haver un moment que vaig dubtar. Però com que vaig començar la investigació i vaig veure que molta gent encara tenia les idees confuses, això em va ajudar a fer el pas. Això de l’autosegrest, que si havia cobrat ella mateixa la recompensa, que si havia tingut una relació amb un dels segrestadors..., calia explicar la realitat oficial, i per fer-ho m’he esforçat a contrarestar tota la contrainformació. I no n’hi ha cap que s’aguanti per enlloc.\nUs agradaria que els segrestadors escoltessin el podcast?\nI tant. I m’agradaria haver parlat amb ells amb tranquil·litat, però no han volgut fer-ho. En fi. I saber què els sembla. Amb ells m’he pres més la llicència, he hagut de fer un pèl de reconstrucció literària –un pèl només– perquè ells van confessar quan van ser detinguts, però després en altres declaracions als mitjans van canviar. Després vaig reflexionar: “Si jo m’escolto aquestes persones, ara voldran dir la veritat? Voldran justificar allò que van fer? Hi haurà honestedat en les seves paraules?” Hi ha un d’ells que volia cobrar 300.000 euros. Em sembla desmesurat, fora de lloc, ridícul i poca-solta!\nUs heu documentat molt, però suposo que la dificultat més gran era narrar els moments ficcionats amb actors i que no grinyolés la història.\nCert, ens ha portat quasi tres anys de feina, dels quals n’ha sortit un guió de 337 planes. A mi m’agrada més utilitzar el terme dramatitzacions: no és ben bé ficció, sinó un pas entre la realitat i la ficció. Com a Crims, utilitzem actors o figurants per posar veu a una situació que sabem al cent per cent que es va produir i que sigui exacta o molt semblant. És un recurs narratiu, estilístic, però no és la construcció d’una seqüència que ens hàgim inventat. Una actriu encarna Maria Àngels Feliu, perquè sabem el que va dir, on ho va dir i què pensava.\nAl podcast hi ha efectes sonors realment impressionants. És una manera efectiva o efectista de posar-se en la pell de la víctima?\nL’objectiu és arribar al màxim nombre de gent. Posem la tecnologia al servei del relat per apropar l’oient a la història. La tecnologia immersiva –binaural o de 3D– fa que ho sentis tridimensionalment, talment com si fossis al lloc.\nVint-i-cinc episodis: si que dona per a molt, la cosa... Algun de destacable?\nL’últim, segurament. Per mi té una força narrativa i de resolució molt potent. Tot flueix allà. La gent ens diu que queden impressionats.\n“Avui posarem llum a la foscor” és el lema de ‘Crims’ que s’ha popularitzat. En té la culpa el seu personatge a ‘Polònia’ o podem parlar d’un ‘estil Carles Porta’?\n[Riu] Sí, però jo faig el que crec que haig de fer. I jo això ho estic fent des de fa molt temps, quasi tota la vida. Si ara han confluït tots els astres i el resultat és que surtin imitadors a Polònia, l’APM..., això no és cosa meva, és de qui ho mira i creu que això fa gràcia. I benvingut sigui. A mi em fa gràcia, i prou.\nPerò sí que la veu és reconeixible i hi ha un cert estil a l’hora de narrar. La connexió amb el lector i l’oient creu que és clau a l’hora de comunicar?\nNo em sento gens autoritzat a dir que he creat un estil. I jo què sé! Suposo que sí, que és significatiu que hagi de contestar un centenar de treballs de recerca encara que no doni l’abast, però el que em fa és il·lusió. També hi fa que el true crime està de moda, però Tor el vaig fer el 1997 al 30 minuts i si mires allò digue’m si allò no era true crime. El llibre el vaig publicar el 2005 i ningú no en parlava, de true crime. A vegades t’acaben etiquetant en un corrent creatiu segons el context. Si ara té més ressò, me n’alegro.\nEsperàveu l’èxit de ‘Crims’ quan es va adaptar al format televisiu?\nNo, ni el ressò. Ni les xifres ni, sobretot, la transversalitat. Per a mi el més important és que li agradi tant a gent de 12 anys com a gent de 70. Això és molt difícil, sobretot pels joves, que són un públic que ha marxat de la tele. Ens consumeixen a la carta com a molt. I per internet ja tenim 3 milions i mig de reproduccions entre ràdio i tele, que és una animalada, xifres estratosfèriques. I en català! Quan ho feia no n’era conscient, l’únic que em preocupava era la qualitat. Com deia, si els astres t’acompanyen... Potser això fet fa cinc anys no hauria funcionat...\nLi agrada el gènere del ‘true crime’?\nQuan està ben fet, i tant. Crims, estrictament, no ho és. Seria el germà petit del gènere. Uns dels primers que es van fer i m’encanten són Making a murderer (Netflix) i The Jinx (HBO); també Paradise lost (HBO) i The staircase (Netflix). Però, potser per les presses, la qualitat ha baixat. Per fer un true crime necessites molt temps. I avui dia hi ha molta pressa i això no acaba de ser bo.\nDona per a tant la criminologia d’aquí comparada amb l’americana? En què es diferencia?\nHome, som molt més petits. Tot i així, anem a pams, de casos n’hi ha molts. A Catalunya hi ha uns quaranta crims l’any. N’hi ha molts, doncs, i n’hi haurà molts, de crims per tractar en un programa d’una hora de durada. Per a sèries llargues la cosa canvia. No només cal que hi hagi un cas, cal que hi hagi material del cas i que t’hi puguis haver dedicat molt temps. I això no és tan freqüent. Als EUA tenen més de 300 milions d’habitants i, a més, encara que no ho sembli, gaudeixen d’una enorme transparència policial i judicial. Allà ho graven tot, només cal veure el cas Floyd. Aquí quasi no es grava res i encara que hi hagi un judici gravat el primer que fan és posar-te problemes.\nNo hi ha tanta transparència...\nLa transparència aquí els fa nosa i això és un problema a l’hora de treballar i voler relatar. Bé, no tothom: el gabinet de premsa del Tribunal Superior de Justícia a Catalunya és magnífic, amb ganes de transparència, però topen amb les estructures internes de l’estament judicial. Imaginat’t com arribaríem a créixer i la seguretat jurídica que ens donaria que es gravessin totes les declaracions. Mira, en tot això del procés i els Tácitos i De los Cobos de torn, les gravacions s’han esborrat i les ordres de control es van fer amb mòbils particulars perquè no en quedés cap constància. I no passa res! Això als Estats Units és molt difícil que passi.\nD’entrevistador a entrevistat\nA Lleida no pot anar tranquil pel carrer i a Girona ja el comencen a reconèixer arreu. No s’hi acaba d’acostumar, no per falsa modèstia, sinó perquè no se sent còmode en aquest paper. Ell és un periodista normal i corrent que l’única cosa que fa és el que li agrada: explicar històries. I, com a tal, prefereix entrevistar i no pas ser entrevistat, perquè, com insisteix sempre, el que ha de dir ho diu treballant i a través dels seus reportatges (a la ràdio i la televisió). Al cinema (va dirigir Segon origen) no descarta tornar-hi, quan tingui temps, perquè de feina i projectes en té per a dos anys, assegura. Malgrat l’èxit, tampoc no pot parar, perquè ara per ara “èxit” no es tradueix en un gran retorn econòmic. Que no sigui per això que, quan li pregunto si té un costat fosc, contesti: “Com tothom, la qüestió és controlar-lo i canalitzar-ho positivament.” Per afegir a continuació: “Això sí, no me’l busquis, que poder me’l trobes.” Ho dubto.\nEl Punt Avui. Girona 19-11-2020, Pàgina 18\nEl Punt Avui. Nacional 19-11-2020, Pàgina 18


L'escriptor i lingüista barceloní s'emporta un dels Premis Literaris Ciutat de Tarragona amb el projecte de l'obra 'Els virreis', de Federico de Roberto\nACN Tarragona Actualitzada el 19/04/2012 14:55\n"Una versió totalment professional, àgil i vivent, que s'adiu amb la vivacitat de l'original i que aprofita al màxim els recursos del català" de l'obra 'I viceré' -Els virreis-, la més coneguda de l'escriptor napolità Federico de Roberto, ha fet l'escriptor i lingüista barceloní Pau Vidal mereixedor del premi Vidal Alcover de traducció, un dels Premis Literaris Ciutat de Tarragona.\nEl guardó, dotat amb 12.000 euros, serà lliurat aquest dissabte en la jornada literària Ciutat de Tarragona que se celebrarà a partir de les sis de la tarda a l'Ajuntament. A l'edició d'enguany del Vidal Alcover s'hi ha presentat sis propostes, i el guanyador té un termini d'un any, prorrogable, per fer la traducció. Actualment, les obres guanyadores s'editen a Edicions 1984. La novel·la 'I viceré', publicada el 1894, repassa la història d'una família noble de Catània, descendents de virreis espanyols de l'època de Carles V.\nEl jurat d'enguany va estar integrat per Jordi Jané, Jaume Medina, Joaquim Sala-Sanahuja, Monika Zgustova i Rosa M. Ibarz com a secretària. Entre els projectes guanyadors d'altres edicions hi ha obres de Petrarca, Rabelais, Corneille, Goethe, Zola, George Sand, Lautréamont, Pirandello, Yeats o Primo Levi. I entre els traductors que han obtingut el guardó hi ha Miquel Desclot, Ricard Ripoll, Núria Mirabel o Anna Casassas.


Posted by Daniel on nov 14, 2011 in Apunts Màgics, Diari d'un mag, Pelis i Màgia | Comentaris tancats a Georges Méliès i un autòmat a “Hugo”…\nPosted by Daniel on nov 11, 2011 in Apunts Màgics, Diari d'un mag | Comentaris tancats a Vídeo de Museu…\nUn vídeo que complementa l’article del “Diari d’un Mag”, sobre una exposició que va haver-hi al Museu de Ciències Naturals de Houston… Mira aquí l’article en qüestió…\nMagic! The Restaurant Tip Illusion from HMNS on Vimeo.\nPosted by Daniel on nov 8, 2011 in Apunts Màgics, Diari d'un mag | Comentaris tancats a Còmic Escapista


POSA'T LA GORRA A MONTBLANC - Sortir amb nens\nAgenda » Activitats familiars » POSA’T LA GORRA A MONTBLANC\nEn solidaritat amb els infants i adolescents amb càncer\nA la Plaça de Sant Francesc de Montblanc\nDiumenge 1 de setembre de 2019 de 9 a 20.30 hores\nLa campanya del “Posa’t la gorra!” llença un missatge molt potent: una gorra que ens fa iguals.\nAquest any la gorra ha estat dissenyada per Agatha Ruiz de la Prada, que ens ha ofert un disseny amb un gran impacte visual gràcies a la vivacitat dels seus colors.\nEls fons aconseguits amb la campanya serviran per millorar la qualitat de vida dels infants i adolescents amb càncer i les seves famílies. Millorant les seves condicions a l’hospital, donant suport psicosocial i mantenint la Casa dels Xuklis, una casa d’acollida temporal per a famílies que s’han de desplaçar dels seus llocs d’origen per a què els seus fills i filles rebin tractament als hospitals de referència.\nmontblanc activitats familiars Conca de Barberà


2n Curs 2018-19 | Benvinguts al nou curs !\n2n Curs 2018-19\nSortida parcs de Martorell\nDesprés d’un mes de curs i d’acostumar-se al ritme de 2n el passat dimarts 16 d’octubre vam fer la primera sortida de l’any.\nEnguany la primera sortida va ser als parcs de Martorell. El matí va començar visitant el nou Parc d’Europa que va encantar a tots els alumnes gràcies als incontables gronxadors i tobogans. Més tard vam visitar el parc del Centre Cultural on vam aprofitar l’ombra per poder dinar i recuperar forces. Finalment vam fer la darrera parada al parc de l’esglèsia on els alumnes van gaudir de les construccions abans de tornar a l’escola.\nA continuació us deixem les fotos de la sortida:\nPublicat a 22 d'octubre de 2018 per Escola José Echegaray\t• Leave a comment\nVisitem i coneixem la Biblioteca Municipal\nFa uns dies els nens i nenes de les classes de primer, vam anar a conèixer la Biblioteca del poble d’una forma molt divertida.\nEns han explicat el seu funcionament i hem realitzat activitats molt divertides. Hem hagut de buscar uns petits dimonis de colors, per tal d’esbrinar missatges ocults i així aprendre com trobar un llibre i el seu autor i il·lustrador.\nPublicat a 31 de maig de 2018 per ELIDIA CUADRADO CRESPO\t• Leave a comment\nLes classes de la Pedrera i el Parc Güell hem anat al CRAM, Centre de Recuperació d’Animals Marins.\nEn arribar al Prat de Llobregat hem gaudit d’una estona d’aigua i jocs a la sorra que han servit d’escalfament per l’estiu que ja s’acosta. Un cop esmorzats ha tocat fer la visita on han fet un taller molt dinàmic que ens ha encantat, i també una visita a les tortugues marines en les diferents fases de recuperació per poder tornar a la natura.\nPer acabar, una mica més de platja i jocs al parc infantil per acabar de tancar una fantàstica sortida.\nCompartim amb vosaltres totes les fotos que hem fet al següent enllaç:\nPublicat a 25 de maig de 2018 per MARCOS CARRERA FERNANDEZ\t• Leave a comment\nEls infants de 1r de primària treballem la plàstica per racons.\nPintem, modelem, gaudim, dibuixem, estampem… i ens divertim aprenent.\nCom podeu veure s’ho passen molt bé!\nPublicat a 18 d'abril de 2018 per ELIDIA CUADRADO CRESPO\t• Leave a comment\nExcursió a La Pedrera\nAl març els nens i nenes de 1r vam anar d’excursió a la Pedrera. Hem començat el projecte de Gaudí, que està relacionat amb el nom de les nostres classes: La Pedrera (1rA), El Park Güell (1rB).\nDesprés d’investigar i aprendre moltes coses d’Antoni Gaudí, aquesta excursió ens ha ajudat a entendre-ho millor i ens ha agradat molt conèixer una de les seves obres!\nPublicat a 5 d'abril de 2018 per LAURA COLLADO TEMPRADO\t• Leave a comment\nA Valors treballem l’emoció de l’Amor\nHem parlat de les diferents maneres d’estimar-nos. L’amor de la família, dels amics, de gent especial…\nHem llegit un conte molt maco titulat “No saps com t’estimo”. A partir d’aquest conte, on una mare conilleta i la seva filla s’expliquem com s’estimen. Els vostres fills i filles han dit coses tan boniques com:\n“Estimo a la meva mare d’aquí al cel”, “Estimo a la meva família fins al Marroc”, “Estimo al meu pare fins als Aliens”, “estimo als meus pares com dos voltes a la Terra”…\nPublicat a 16 de març de 2018 per LAURA COLLADO TEMPRADO\t• Leave a comment\nEns hem disfressat de Minions!\nEl dia de Carnestoltes, els nens i nenes de 1r A i 1r B, ens hem disfressat de Minions. Hem estat treballant de valent per elaborar les nostres disfresses, amb l’ajuda d’alguna mare. Gràcies per ajudar-nos!!\nPublicat a 13 de febrer de 2018 per PAULA PUJOL JUSCAFRESA\t• Leave a comment\nEls nens i nenes de 1r, quan tornem del pati, ens agrada relaxar-nos per poder tornar a la calma i posar-nos a treballar.\nEn aquests vídeos podeu veure com ho fem. Sempre acompanyats de música relaxant!\nEstem treballant l’equilibri\nEls nens de 1r A porten uns dies treballant l’equilibri a Educació Física mitjançant tasques variades. Us deixem una petita mostra.\nPublicat a 17 de gener de 2018 per MARCOS CARRERA FERNANDEZ\t• Leave a comment\nAquest trimestre hem treballat per racons!\nAquest trimestre, els nens i nenes de primer hem treballat per racons a matemàtiques i a català. Treballem amb grups cooperatius i, a través de jocs, feines, activitats interactives… aprenem! Ens agrada molt treballar així, perquè ens ho passem molt bé.\nMireu com treballem els nens i nenes de 1r!\nPublicat a 19 de desembre de 2017 per PAULA PUJOL JUSCAFRESA\t• Leave a comment


notícies\tCol·lecció Baròmetre\nPublicacions\tregistre registre registre\tcontacte\tGirona, 22 de març de 2017\nLes Beques Educar Menjant, obertes a projectes orientats a la creació d'espais per compartir i valorar bones pràctiques alimentàries, la reflexió sobre els grups d'aliments i les seves característiques o receptes.\nLes Beques Actívica, obertes a projectes orientats a la promoció de la pràctica regular de l'activitat física entre els infants i els joves amb l'objectiu de fomentar una despesa calòrica que reverteixi en una millora de la salut.\nLes Beques Educar Creant, obertes a projectes que reflecteixin amb tota la fidelitat possible el gran potencial de les arts en la formació dels infants, perquè esdevinguin un factor de canvi i transformació social.\nLes Beques Joves 10 tenen per objectiu el foment de l'excel·lència, l'emprenedoria i el lideratge dels estudiants de Batxillerat i Cicles Formatius de Grau Superior de tots els centres educatius de parla catalana. La Butaca Jaume Casademont és una iniciativa de la Fundació Jaume Casademont, la Universitat de Girona i l'Ajuntament de Girona, a través de l'Escola Municipal d'Humanitats (EMHU).\nPropera butaca en preparació\nInscripció a la Butaca\nNom Email Professió Escola/Empresa Vull rebre més informació sobre la Butaca, Fundació Jaume Casademont i Centre cultural La Mercè.\tInscriure'm »\nRibes de Freser també aposta pel turisme inclusiu amb la posada en marxa de dues rutes. Divendres, 25.11.2016 07:30h Arreu. ripollèsdigital .cat\nRibes de Freser i la Vall en general vol ser una destinació per al turisme de natura inclusiu. Aques...\tLA MANDUCA NO CADUCA. Beca Jaume Casademont 2015\nL’ANG presenta el recurs educatiu “La Manduca No Caduca a l’escola” i aposta per l’aprofitament alim...\tGuanyadors de les Beques Jaume Casademont 2016\nEl passat 3 de juny a l’Auditori de Girona – Palau de Congressos s’ha celebrat l’acte d’Entrega de ...\tEntrega de les Beques Jaume Casademont 2016\nEl divendres 3 de juny de 2016, a les 7 de la tarda a l’Auditori de Girona, tindrà lloc l’acte d’ent...\tGrans Espectacles del Cel: eclipsis, aurores i pluges d’estels\nGrans Espectacles del Cel: eclipsis, aurores i pluges d’estels\nUna conferència de la Butaca Jaume C...\t"Comunicar és transformar" Mohamed El Amrani a la Butaca Jove\n“La Butaca Jove Jaume Casademont se suma a l’oferta de beques que presenta la Fundació, que són el n...\tVeure totes les notícies»\nEntrega Beques Jaume Casademont 2016\nButaca Jaume Casademont amb Miquel Serra-Ricart\nButaca Jove Jaume Casademont amb Mohamed El Amrani\nButaca Jaume Casademont, amb Ignacio Morgado\nLliurament Beques Jaume Casademont 2015\nButaca Jaume Casademont amb Carles Capdevila\nButaca Jaume Casademont amb Dolors Bramon\nButaca Jaume Casademont amb Manel Esteller Presentació Beques 2015 a Empordàlia\nEntrega Beques Jaume Casademont 2014\nPresentació Beques 2014 al Celler de Can Roca\nFundació Jaume Casademont al TEDxUDG\nVeure tots els vídeos»


Jornada de pregària, dejuni i caritat - Bisbat de Sant Feliu de Llobregat\nJornada de pregària, dejuni i caritat\nPer demanar a Déu que ajudi la humanitat a superar la pandèmia.\nEl papa Francesc es va fer ressò el passat 3 de maig de la iniciativa de l’Alt Comitè per a la Fraternitat Humana, en la qual es convidava els creients de totes les religions i les persones de bona voluntat, a unir-se espiritualment en una Jornada de pregària , dejuni i caritat, per implorar a Déu que ajudi la humanitat a superar la pandèmia causada pel coronavirus.\nAquesta Jornada, fixada per demà 14 de maig, no preveu cap manifestació comú pública, com és comprensible per prevenir els riscos de contagi. La invitació és a viure-la cada persona en la seva pròpia interioritat, posant-davant Déu i la seva pròpia consciència. De totes maneres, és una ocasió de viure units els valors universals de l’oració, del dejuni i de les obres de caritat.\nL’Alt Comitè per a la Fraternitat Humana va néixer a l’agost de 2019 amb la finalitat d’assolir els objectius del Document sobre la Fraternitat Humana, signat el 4 de febrer de 2019 pel papa Francesc i el gran Iman d’Al-Azhar, Ahmed al-Tayyeb .


A 2nB de Primària coneixem una mica més sobre les papallones | Escola Montagut\nA 2nB de Primària coneixem una mica més sobre les papallones\n14 de juny de 2016 | Educació Primària\nEl passat dilluns 13/06/2016 l’Octavi Borruel, pare de la classe, va venir a fer-nos una exposició molt interessant sobre les papallones i la tasca que s’està duent a terme en diferents ciutats per atreure-hi diversos animals.\nVan aprendre molt i estan molt contents que vingués a ajudar-los a conèixer una mica més sobre l’impressionant tema dels animals que estan treballant.\nA 2n s’envien cartesUna experiència de realitat virtual a 2n


3542 E. Spring Wheat Ln. - Phoenix Homes For Sale | Phoenix Real Estate | Phoenix MLS | azcentral.com\nStreetScout / SEARCH: 3542 E. Spring Wheat Ln. Gilbert, AZ 85296\nSave this listing Unsave this listing 3542 E. Spring Wheat Ln., Gilbert, AZ\n1568495 listing id\n3 beds, 2 baths, 1,703 sqft, $389,112


La Caixa pide formalmente instalarse en el Ágora de Valencia\nLa Caixa demana formalment instal·lar-se en l’Àgora de la Ciutat de les Arts i les Ciències de València\nLa seua construcció costarà uns 18 milions d'euros i el seu compromís d'inversió és de 5 milions d'euros anual.\nLa Fundació La Caixa ja ha demanat formalment a la Ciutat de les Arts i les Ciències construir el seu pròxim Caixaforum en l’edifici Àgora del recinte. La seua instal·lació està valorada en uns 18 milions d’euros i un compromís d’inversió anual de 5 milions, i Cacsa ha obert el termini d’un mes per a altres empreses interessades. Així l’específica el Diari Oficial de la Generalitat.\nCacsa, amb la finalitat de garantir el principi de lliure concurrència, atorga el termini d’un mes perquè qualsevol entitat interessada puga manifestar la seua voluntat d’accedir al dret de superfície amb la intenció d’invertir en la construcció i gestió d’un immoble per a albergar exposicions i activitats culturals.\nLa societat aclareix que la inversió en l’immoble i en els continguts culturals serà exclusivament a càrrec de l’entitat superficiària, i d’altra banda, que en una hipotètica licitació, el disseny arquitectònic de la construcció interior i la seua integració dins de l’edifici principal sempre es ponderarà com un aspecte rellevant a tenir en compte en la valoració de les propostes i que han d’anar dirigides al director general de Cacsa, Enrique Vidal Pérez.\nLa proposta de la Caixa comporta la constitució d’un dret de superfície en honor de procedir a la construcció, instal·lació i explotació del centre cultural per un període de 50 anys, amb la posterior reversió a Cacsa una vegada expirat el termini.\nSegons la proposta, no s’ofereix cànon addicional als 18 milions d’inversió en infraestructures i els cinc milions de compromís d’inversió anual.\nCacsa assegura que és la seua voluntat dedicar l’edifici de l’Àgora a la difusió cultural cercant que el conjunt de la Ciutat de les Arts i les Ciències s’erigisca “en un referent cultural i turístic” de primer ordre “per l’excel·lència dels seus continguts”.\nAssegura que la proposta de la Fundació la Caixa “podria encaixar” en aqueix plantejament, per aglutinar “una indubtable garantia de qualitat” en els seus continguts i una àmplia projecció nacional i internacional. EFE


HA PLEGAT CRISTINA CIFUENTES, JA PODEM RESPIRAR TRANQUILS (O NO?)\ndissabte 28/abril/2018 - 09:02 640 0\nSi atenem al número d’imputats que té el PP crec que el podríem anomenar “organització criminal” perquè costa creure que sigui casual que una organització tingui tants i tants investigats ( i condemnats, també ). Això no vol pas dir que entre els militants del PP no hi hagi, aquí i arreu, gent honrada que defensa unes idees i uns sentiments i que no se’n vol aprofitar personalment ( una altra cosa és que aquesta gent sigui neofranquista i això a espanya, al contrari del que passa a Alemanya, no sigui delicte ). I aquesta honradesa que prediquem de molts militants, encara més l’hem de predicar de la majoria de votants, que, més enllà del neofranquisme esplícitit del partit, difícilment fotran mà al calaix ( una altra cosa seria preguntar-se perquè tanta gent vota a espanya un partit essencialment corrupte, els hi és indiferent als espanyols la corrupció? ).\nEn aquest marc organitzatiu i polític, la dimissió de la Cristina Cifuentes només és una anècdota. Perquè si una persona ha de dimitir per haver falsejat presumptament un màster i per haver intentat furtar – també presumptament – unes cremes de no sé què, imagineu-vos on haurien de ser tots aquells que han fotut la mà sense manies al calaix i han fet desaparèixer milions d’euros sense manies. On hauria de ser un tal M.Rajoy, posem per cas, que no sabem si és o no el mateix que animava a Bárcenas quan havia d’anar a declarar.\nO sigui: que la Cristina Cifuentes no ha plegat per corrupta – que també presumptament ho és -, perquè si fos la corrupció el que de debò preocupés al PP, juntament amb Cifuentes haurien de plegar pràcticament tota la seva cúpula i bona part dels seus càrrecs institucionals. Però els peixos més grossos no han plegat. Ha plegat un peix mitjà – la Cifuentes – que aspirava a ser peix gran i que, pel camí, també ha devorat uns quants peixos mitjans i petits del PP sense gaires manies. Santa no és.\nSent tot això així, la dimissió de Cifuentes és irrellevant per a la salut moral d’espanya perquè els capitostos de les corrupció – de la corrupció essencial- continuen comandant l’organització criminal. A qui li ha tocat el rebre simplement és a una persona que els de dalt han considerat que no era del seu bàndol i que era massa ambiciosa. Que era un perill i els destorbava.\nPerò hem vist una cosa que posa en clar allò que dèiem de l’organització criminal i la mala hòstia de la mateixa. Que hagi sortit un vídeo de seguretat del 2011d’EROSKI d’uns productes que la Cristina Cifuentes no va pagar, és impressionant ( a banda d’il.legal ). Demostracom són de llargues les urpes d’aquesta gentussa i les poques manies que tenen. Estic segur que això només va ser un botó de mostra i li van dir: o plegues o això de l’expedient i les cremes serà una broma comparat amb la merda que et caurà a sobre. I Cristina Cifuentes, acollonida, ha plegat. Ja està. Teniu el meu cap polític, que a partir d’ara viuré d’un altre mòmio.\nNaturalment, el que ens hem de preguntar és qui governa espanya. Que és una organització que delinqueix ho testimonien els propis jutjats espanyols (tots els tresorers del PP han estat imputats). Però és que van més enllà: hi ha gent que es dedica a espiar i a preparar dossiers per tal d’atacar sense miraments qui convingui, de dins o de fora. Tal com vàrem veure en el documental “Les clavegueres d’interior”, probablement amb fons públics. D’això jo en dic també terrorisme d’estat, màfia, feixisme, el que vulgueu. Podritud institucionalitzada en definitiva.\nI per a una persona d’ordre, filla d’un flequer barceloní i advocat com jo, tot això crea una societat injusta i desordenada és la que viure-hi és complicadíssim. I fa por. I fot una catipent insuportable. Adéu espanya!


Política de privacitat - Taller Sant Feliu\nAuto Taller CRT, S.C. es compromet a protegir la privacitat dels usuaris que accedeixin a aquesta web i/o qualsevol dels seus serveis.\nLa utilització de la web i/o de qualsevol dels serveis oferts per Auto Taller CRT, S.C., implica l’acceptació per l’usuari de les disposicions contingudes en la present Política de Privacitat i que les seves dades personals siguin tractades segons s’estipula en ella.\nCal tenir en compte que tot i que hi pugui haver enllaços de la nostra web a d’altres webs, aquesta Política de Privacitat no s’aplica a les webs d’altres companyies o organitzacions a les que la web estigui redirigida. Auto Taller CRT, S.C. no controla el contingut de les webs de tercers ni accepta qualsevol responsabilitat pel contingut o les polítiques de privacitat d’aquestes webs.\nResponsable del tractament Auto Taller CRT, S.C.\nCarretera de Girona, 264, 17220 Sant Feliu de Guíxols (Girona)


Les nits de La Maleta a La Perla\n26, 27 i 28 d'octubre de 2017, de 18:30h a 00:00h Biblioteca de Catalunya\nUn esdeveniment organitzat per la revista La Maleta de Portbou i la companyia teatral LaPerla29.\nLes jornades tindran lloc a Barcelona, al Teatre de la Biblioteca de Catalunya i als Jardins de Rubió i Lluch (carrer de l’Hospital, 56). Un projecte dirigit per Oriol Broggi i Josep Ramoneda i comissariat per Enric Puig Punyet, amb el suport de la Fundació Banc Sabadell.\nUs hi esperem amb una selecció de llibres especial per a l'ocasió!\nPrimer Acte | Dijous 26 d’octubre\nConferència inaugural de Jean Guy Lecat, escenògraf de Peter Brook, sobre el teatre i la transformació de l’espai públic. Espectacle Un obús al cor, de Wajdi Mouawad, que plantejarà en termes generals la relació entre teatre i pensament, relació que s’aprofundirà finalment amb una conversa entre Óscar Cornago i Victoria Szpunberg.\nSegon Acte | Divendres 27 d’octubre\nComençarà amb una escena sobre la creació de la ficció escènica, a càrrec d’Oriol Broggi, a la que seguirà una conversa entre Félix Duque i Miguel Morey sobre representació, veritat i mentida. Una segona escena, a càrrec de Ferran Utzet, es centrarà en la creació del personatge, i es complementarà amb una conversa entre Jose Luís Moreno Pestaña i Remedios Zafra sobre l’escenografia del subjecte.\nTercer Acte | Dissabte 28 d’octubre\nEs tancarà el festival amb una primera escena que abordarà la dimensió corporal de l’actor. A l’escena, a càrrec de Xavi Ricart, li seguirà una conversa entre Andrés Barba i Antonio Monegal sobre la transformació del cos. Una segona escena complementària recollirà la dimensió més social i política del teatre, preguntant-se de nou sobre el caràcter fictici del teatre i la seva relació amb el món. Finalment, una conferència de Jose María Ridao sobre el teatre com a mirall de la societat tancarà l’acte.\nEn paral·lel, un cafè filosòfic en constant funcionament acompanyarà els diversos actes. Inclourà tertúlies i xerrades informals amb alguns dels autors que conformen la programació. A més, hi haurà una conversa complementària entre Josep Ramoneda i Oriol Broggi sobre la dimensió pública del teatre, i una altra entre Francesc Orella i Enric Puig Punyet sobre l’actor i la divulgació del pensament.


Col·lecció Nature, la decoració de dormitori més natural\nPer a aquesta tardor-hivern a La Mallorquina proposem una llar relaxada i envoltada de tons de la naturalesa. Gamma de grisos que va des de l’antracita al color pedra, tons blaus, blancs, nudes… Una paleta tranquil·la i espiritual a la roba de la llar per aconseguir una decoració càlida, confortable i relaxada. Espais que inciten al descans i aposten por la tradició. Fusta, verd pi, tons terrosos, tots els elements respiren l’harmonia de la naturalesa. Un saló elegant, una decoració de dormitori natural i diferent, una taula chic. Vesteix casa teva amb la nova col·lecció Nature.\nHarmonia al dormitori\nEn la decoració de dormitori es porta l’estil natural. El dormitori es vesteix amb fundes nòrdiques i cobrellits de cotó, amb delicades fulles de tons verds i beix com el model VALS. Suaus mantes i plaids de colors terra acompanyen la decoració i aporten calidesa creant moments únics en sofà o cama. L’estil natural pot anar acompanyat de teixits que fan guanyar al dormitori en elegància i serenitat. Els colors pedra en edredons i llençols del model BADEN aporten un toc personal i sofisticat.\nEn la col·lecció Nature també es poden trobar teixits per al dormitori i saló en tons grisos i negres que combinen perfectament amb la fusta i el verd de les plantes. El gris en totes les seves varietats (perla, plom, antracita) és sempre sinònim d’elegància. Ho trobem també al model POEMA. Tons naturals i desgastats per a una decoració que transporta l’essència d’una casa de camp a un entorn més urbà.\nTransforma la decoració i aposta per un estil natural amb els bàsics de llit de la Mallorquina de color verd pi combinats con blanc i gris. Són de cotó 100% i extra suaus. Combina’ls amb coixins de delicats estampats de les mateixes tonalitats i aconsegueix un estil senzill i harmònic.\nTroba tot tipus de complements com a estovalles, individuals, davantals, paneras en color negre i beix que combinen a la perfecció amb acabats fusta. Els models GEO i MIU donaran un toc informal i campestre a la taula i la cuina.


Una benzinera de Can Vallhonrat acull la primera instal·lació d'autoconsum solar de Rubí en una coberta privada - Economia - Rubí TV\nUna benzinera de Can Vallhonrat acull la primera instal·lació d'autoconsum solar de Rubí en una coberta privada\nEl govern està treballant una nova proposta de fiscalitat verda\nAquest dijous s'ha inaugurat la primera instal·lació d'autoconsum solar en una coberta privada de Rubí, una instal·lació ubicada al sostre d'una benzinera de Can Vallhonrat. Els 87 mòduls fotovoltaics ubicats a la coberta permetran estalviar un 26% de la tarifa elèctrica de l'empresa, segons dades facilitades per l'empresa instal·ladora, que assegura que en menys de cinc anys s'hauran amortitzat els 30.000 euros d'inversió inicial.\nAprofitant aquesta inauguració, el govern local ha informat que la seva intenció és ampliar les bonificacions per tal que les empreses que vulguin instal·lar sistemes d'autoconsum energètic puguin mantenir-les durant tot el període d'amortització. Recordem que un dels objectius del Rubí Brilla és, precisament, promoure instal·lacions d'autoconsum fotovoltaic a cobertes de naus industrais i edificis privats.\nTots els edificis municipals, els parcs, les zones de parking..... qualsevol coberta municipal (i si no tenen és creen estructures) haurien de tenir aquestes plaques fotovoltaiques. Seria un gran estalvi per la ciutat i farem un món més net!!!!!\nEtiquetes: Rubí Brilla, benzinera, autoconsum


Direct Bus reprèn a partir de dilluns el transport amb Barcelona Sants i l'aeroport del Prat - Poble Andorrà\nDirect Bus reprèn a partir de dilluns el transport amb Barcelona Sants i l’aeroport del Prat\nDirect Bus reprèn a partir de dilluns el servei de transport que connecta Andorra amb Barcelona, tant amb l’estació de Sants com amb l’aeroport. Ho fa d’acord amb l’aixecament de les restriccions de mobilitat entre Andorra i Espanya a causa de la crisi sanitària generada per la Covid-19.\nL’empresa de transport internacional de passatgers reprén els viatges amb un total de quatre serveis diaris de dilluns a diumenge. Pel trajecte Andorra-Barcelona, els horaris previstos són a les 6.15 i a les 15.15 hores. Pel que fa al trajecte Barcelona-Andorra, els horaris són a les onze i a les vuit del vespre, des de l’aeroport, i des de l’Estació de Sants, 45 minuts més tard.\nEn aquest sentit, el director general de Autocars Nadal-Grup Julià Delegació Andorra, Bartumeu Gabriel, ha expressat que “recuperar el servei és símptoma que hem superat un gran repte entre tots i l’esforç realitzat ha valgut la pena. A Direct Bus, així com a totes les línies que gestiona el grup, tant a nivell nacional com internacional, hem establert un protocol sanitari per tal d’oferir el servei en les millors condicions per a cadascun dels passatgers. Entre altres coses, cadascun dels busos és netejat després de cada trajecte i en finalitzar la jornada, se sotmet a una neteja encara més profunda. Pel que fa a l’ocupació, està limitada al cinquanta per cent i, tret que es tracti de nuclis familiars, els seients es distribueixen amb l’objectiu de respectar la distància social”.\nPel que fa a la compra de bitllets, des de l’empresa recomanen fer-ho a través de la pàgina web de Direct Bus, tot i que els viatgers també podran comprar els bitllets a l’Estació Nacional d’Autobusos.\nLa banca reafirma el "compromís" per ajudar a mantenir els llocs de treball i el suport a les famílies


Beach Paradise Room Olbia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Barcellona 179, Centre d'Olbia, Olbia, Itàlia, 07026 - Veure al mapa\nMés informació sobre Beach Paradise Room\nBeach Paradise Room, ubicat a Centre d'Olbia, Olbia, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nBeach Paradise Room ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Beach Paradise Room és una elecció inteligents per a viatgers a Olbia, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Deu ferits en un incendi en un edifici ocupat a Sagrera\nDeu persones afectades pel l'incendi de la Torre del Fang de Sagrera | Europa Press\nDeu afectats en un incendi en un edifici ocupat a Sagrera\nEls Bombers de Barcelona han rescatat tres ocupants que s’havien refugiat a la teulada i un que hi havia a l’interior de l’edifici\nper Laia Molné 08/01/2019 15:06h | Actualitzat a 2019-01-08 15:42h\nUn incendi ha afectat la planta baixa de la Torre del Fang, al carrer del Clot amb Espronceda, al barri de la Sagrera. L’edifici, de caràcter medieval, estava ocupat des de feia mesos. El SEM ha hagut d’atendre deu persones, set de les quals amb ferides lleus que han estat traslladades a l’hospital, i les altres tres han rebut l’alta «in situ».\nEls Bombers de Barcelona han rescatat tres dels ocupants, que s’havien refugiat al terrat. Una altra persona, que es trobava a l’interior de l’edifici, ha estat rescatat pels Bombers, que ‘han vist obligats a tallar una reixa per accedir-hi.\nFins al lloc dels fets s’hi ha desplaçat deu dotacions dels Bombers de Barcelona i deu ambulàncies del Servei d’Emergències Mèdiques. La Guàrdia Urbana ha hagut de fer talls de trànsit puntuals per facilitar les feines d’extinció de l’incendi.\nACTUALITZACIÓ. L'incendi ja està extingit. L'edifici no té cap afectació estructural.\n- 10 persones ateses per @semgencat.\n- 7 persones amb ferides lleus traslladades a centres hospitalaris.#BombersBCNhttps://t.co/nx9RI2yacT — Bombers Barcelona (@BCN_Bombers) 8 de enero de 2019\nLa Torre del Fang és un edifici d’origen medieval, de propietat municipal que fa anys que està abandonat. Els veïns fa mesos que denuncies que hi ha persones que l’ocupen i que s’està degradant. Un dels veïns de la zona ha confirmat al mitjà digital ‘betevé’ que «fa temps que la gent ve a dormir a l’edifici durant la nit i inclús hi fan fogueres».\nEl president de l’Associació de Veïns de Sant Martí Toni Santo, assegura que l’edifici no és estable, ja que es troba col·locat, per una part, sobre el túnel de l’AVE i per una altra sobre terra fixa, el que fa que la Torre del Fang sigui estructuralment perillosa. A més, aquestes mateixes obres van estar a punt de fer desaparèixer l’edifici, que es va salvar gràcies a la pressió veïnal.\nInterior de la Torre del Fang que porta mesos ocupada | ACN\nA l’espera de ser desallotjat\nQuan es va conèixer l’ocupació, a la primavera, es va demanar a les persones que hi vivien que desallotgessin l’edifici. Davant de la negativa dels ocupants l’octubre del 2018 se’ls va lliurar la notificació administrativa del desnonament de la finca. Aquest pas tampoc va tenir cap efecte, i el consistori va iniciar la via judicial per desallotjar-lo.\nFa escassos dies el consistori va rebre l’ordre judicial i ja s’ha notificat als ocupants la recuperació de la Torre del Fang per part de l’Ajuntament. Segons ha confirmat la regidora del districte, Laia Ortiz, estava previst fer el desnonament a principis de la setmana vinent.\nFuturs usos per l’edifici\nOrtiz ha explicat que al novembre es va iniciar una taula de treball amb els representants dels diferents grups municipals de districtes i amb veïns per tractar els usos de futur de l’edifici. Es preveu que la taula s’allargui fins al mes de març, moment en què es decidirà que fer amb la Torre del Fang.\nLa regidora del districte reconeix que la singularitat de l’edifici dificulta la realització de certes activitats. Es tracta d’un immoble protegit com a Bé Cultural d’Interès Local i per tant les obres que s’hi poden fer «estan limitades per llei».\nUna família intenta matar-ne una altra al Maresme


El festival 'Serenates' sonarà a García Lorca amb el recital del cantautor Amancio Prada - Cultur Plaza\nEl festival 'Serenates' sonarà a García Lorca amb el recital del cantautor Amancio Prada\nVALÈNCIA. El cantautor i compositor Amancio Prada actuarà el divendres, 30 de juny, a les 22:30 hores, al Claustre del Centre Cultural de la Nau, en el marc del festival 'Serenata' on oferirà el recital 'Sonetos del amor oscuro, canciones y gacelas de Federico García Lorca'. Aquest cicle està organitzat conjuntament per la Universitat de València i l’Institut Valencià de Cultura. Prada .\nEn l’aniversari de la mort de Lorca al 1986, Amancio Prada va cantar per primera vegada la seua versió dels 'Sonetos del amor oscuro'. “Sólo Amancio Prada podía cantar el Federico tardío del Amor oscuro”, va escriure llavors Francisco Umbral amb motiu del aniversari lorquià per part de Prada.c"Solo Amancio Prada porque es un cantor de postrimerías, un cantor de los tiempos míseros del corazón, de los tiempos ya sin apenas tiempo para vivir ni para morir".\nPrada torna a interpretar aquests sonets en un programa que combina altres cançons i gacelas del mateix autor. "Una poesia sincera, una passió incontenible i al mateix temps continguda en un model tan estricte d’arquitectura poètica. Sonets de l’amor fosc? Per a mi, sonets d’amor, a seques", diu el cantautor i compositor lleonès.\nÉs la segona ocasió que Amancio Prada actua en aquest festival. Ja ho va fer fa tres anys amb 'Inèdits i clàssics', un recital que va repassar els quaranta anys del seu primer disc.\nMés 'Serenates' pel juliol\nDel 6 i al 9 de juliol hi haurà la programació de 'Serenates' amb la 'Gran Fira de València' de caire més popular i folk. El primer concert, al claustre de la Universitat, serà el del Grup de Danses del Corpus de València, que constitueixen un extraordinari llegat tradicional i popular; la resta es donaran a la plaça del Patriarca. L’entrada a tots els concerts és lliure. El dia 7 hi actuaran les colles de dolçaines i percussió La Socarrà de Xàtiva i de la Universitat de València, dirigides per Pere Molina i Gonzàlez.\nEl dia 8 de juliol, serà el torn de la Sociedad Musical Santa María Magdalena de Novelda, dirigida per Juan José Cuenca, amb un programa de música festera. El cantautor de l’Alcúdia Jonatan Penalba tancarà el festival el diumenge dia 9 amb 'De so ca-rel`.


Inici / Conèixer Bigues i Riells del Fai / Esdeveniments esportius / Rural Trail\nEn els últims anys, s’ha instaurat a Bigues i Riells la Rural Trail, una cursa de muntanya que es caracteritza per no tenir cronometratge ni guanyadors, la qual cosa la fa més festiva que competitiva. El recorregut és aproximadament d’uns 12km, amb uns 700m de desnivell, i combina seccions de pista amb corriols tècnics. A més a més, al llarg del camí els participants han d’afrontar diferents obstacles i proves, com ara bales de palla i neumàtics, que infereixen a la cursa el seu caràcter lúdic i social.\nL’entorn en el qual es desenvolupa la cursa, permet als corredors gaudir dels magnífics paisatges naturals dels Cingles del Bertí i la Vall del Tenes.\nAnima’t a participar en la pròxima edició! S'organitza al setembre i les places són limitades! En aquest vídeo podràs veure divertides imatges de l’edició 2018, en la qual hi van participar 242 persones.\nRural Trail BiR 2018 from


Capítol 8. METODOLOGIA – COOPERATIVES DE CONSUM AGROECOLÒGIC DE PLATAFORMA\nHome Tesi doctoral Capítol 8. METODOLOGIA\nCapítol 8. METODOLOGIA\nEl cooperativisme de plataforma, l’àmbit d’investigació d’aquest projecte, a cavall entre el cooperativisme i l’ús de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC), és força nou. A més, el cooperativisme s’articula amb elements diferencials propis segons cada territori. Les xarxes locals defineixen les seves pròpies eines per identificar i promoure iniciatives en el marc de l’Economia Social i Solidària (ESS). En el nostre cas, en capítols previs, hem estudiat el Pam a Pam i el Balanç Social com a instruments d’avaluació de l’expansió de l’ESS a Catalunya. Així mateix, si, com és el cas de la nostra investigació, ens centrem en l’àmbit de l’agroecologia, les referències són encara més escasses. De totes maneres, hem identificat investigacions que se situen en l’encreuament entre cooperatives i TIC i, a partir del seu exemple, ens permeten dissenyar una metodologia pròpia.\nLes metodologies utilitzades pels estudis «Understanding the situation and factors of ICT adoption in agricultural cooperatives» (Montegut et al. 2013) i «El E-Business en el cooperativismo agrario: El caso del sector oleícola» (Mozas i Bernal, 2008), basades en l’impacte de les TIC en l’àmbit del cooperativisme agrari de Lleida i Jaén —respectivament—, ens mostren les possibilitats d’utilitzar qüestionaris —completats a través d’entrevistes— i analitzar les dades amb tècniques i instruments d’estadística descriptiva.\nL’estudi «Equipamiento y gestión de las tecnologías de la información en la cooperativas agroalimentarias» (Meroño i Arcas, 2006), seguint una metodologia similar a les investigacions de Montegut et al. (2013) i Mozas i Bernal (2008), incorpora una observació dels continguts dels webs de les cooperatives per identificar l’orientació (informatius, relacionals, transaccionals), l’àmbit (intern, extern) i la tecnologia utilitzada. En aquest mateix sentit, l’estudi «Internet, Cooperativismo Agrario y Desarrollo Rural. El caso de las Cooperativas de la Comunidad Valenciana» (Juliá et al., 2006) se serveix d’una recerca a través de cercadors web per identificar l’ús d’Internet en les cooperatives de la Comunitat Valenciana.\nMalgrat que aquest conjunt de referències estan ubicades en l’àmbit del cooperativisme agrari —amb trets distintius rellevants vers el cooperativisme de consum— mostren, per una banda, la importància de combinar metodologies quantitatives que permeten obtenir dades que són analitzades amb tècniques i instruments d’estadística descriptiva i metodologies qualitatives que ens permeten obtenir dades de detall per argumentar els resultats estadístics. D’altra banda, en les referències esmentades, les dades s’obtenen en entrevistes semiestructurades i a partir d’un qüestionari i de l’observació web. La representació de resultats es realitza a través de diagrames de barres i diagrames de sectors.\nEl disseny de la metodologia de la nostra investigació —d’acord amb les referències esmentades— utilitza mètodes quantitatius, com l’ús d’estadístics descriptius que ens ajuden a resumir i descriure les dades obtingudes a través de qüestionaris i entrevistes semiestructurades, anàlisi de variància (ANOVA) per analitzar les mitjanes de grups i els seus procediments associats, anàlisi de correlacions de Pearson per indicar la força i la direcció de les relacions lineals entre variables aleatòries, anàlisi factorial per explicar les correlacions entre les variables observades, mètodes qualitatius que, a través d’entrevistes semiestructurades, observació directa de l’objecte d’estudi i observació de l’espai web (netnografia), ens permeten realitzar una anàlisi amb més profunditat de la població d’estudi. Com descriurem posteriorment, per a la representació de resultats, utilitzem diagrames de barres, diagrames de sectors, eines de representació de xarxes i sistemes d’informació geogràfica.\n8.1 Les Tecnologies de la Informació i la Comunicació com a facilitadores de la intercooperació agroecològica de plataforma\nPer caracteritzar la relació de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC), a través del cooperativisme de plataforma, en el funcionament dels grups i cooperatives i la seva articulació amb els proveïdors, per promoure el consum cooperatiu de productes agroecològics, considerem dos espais de treball. Per una banda, els aspectes que caracteritzen la digitalització de les cooperatives i, d’altra banda, els aspectes claus que determinen la intercooperació agroecològica de plataforma.\nRespecte a la definició de la digitalització de les cooperatives, considerem dos blocs d’indicadors: aquells que es refereixen a l’ús de les TIC per a la logística de consum de productes agroecològics (que contemplen la gestió d’estocs, la facturació, la comptabilitat…) i aquells que es refereixen a l’ús de les TIC per a la difusió de l’activitat del grup i altres activitats o continguts d’interès (Taula 3).\nEl bloc d’indicadors centrat en la gestió de la comanda té en compte el nombre de cooperatives que utilitzen les TIC per a aquesta tasca, l’eina tecnològica utilitzada i la seva llicència d’ús. El bloc d’indicadors que avaluen l’impacte de les TIC en la comunicació de l’organització inclou el nombre de cooperatives que disposen d’un portal web, l’eina utilitzada, la llicència dels continguts publicats i el nivell d’actualització.\nL’obtenció de les dades es fa a partir d’una entrevista semiestructurada i seguint el guió d’un qüestionari (veure addenda 2: Qüestionari TIC cooperatives de l’annex A.3) a un o varis membres de l’organització (generalment de l’àrea de comunicació externa). Al mateix temps duem a terme una observació dels portals web de les cooperatives, a través d’una recerca netnogràfica (veure annex A.7) que ens permet avaluar com s’utilitzen les plataformes digitals per a la difusió de continguts, el tipus de llicència utilitzada i el nivell d’actualització.\nCaracterització de la digitalització de les cooperatives\nVariable Indicador Font\nImpacte de les TIC en la gestió de la comanda Nombre de cooperatives que utilitzen les TIC en la gestió de la comanda Qüestionari TIC cooperatives\nEina tecnològica utilitzada per a la gestió de la comanda Qüestionari TIC cooperatives\nLlicència del programari utilitzat Qüestionari TIC cooperatives\nImpacte de les TIC en la comunicació de l’organització Nombre de cooperatives que disposen d’un portal web Observació web\nEina tecnològica per implantar el portal web Observació web\nLlicència dels continguts publicats Observació web\nFreqüència de l’actualització dels continguts web Observació web\nTaula 3. Variables i indicadors per avaluar la caracterització de la digitalització de les cooperatives. Font: autor.\nPer a l’anàlisi es realitzen estadístics descriptius de les mitjanes aritmètiques i dels percentatges resultants que ens ajuden a resumir i descriure les dades obtingudes a través d’un qüestionari realitzat en una entrevista estructurada i l’observació de la pàgina web de les cooperatives i/o les plataformes de xarxes socials (Twitter i Facebook). La representació de resultats es fa en diagrames de sectors.\nEn relació a l’impacte de les TIC en la intercooperació agroecològica de plataforma, considerem vuit variables claus: la dimensió de la cooperativa o grup de consum, el vincle amb els circuits de proximitat, la relació justa entre productors i consumidors, la capacitat d’intercooperació de l’organització, l’impacte global de l’ús de les TIC, la dimensió de les cooperatives, el grau de professionalització de les cooperatives i la digitalització de les relacions en xarxa (Taula 4).\nIntercooperació agroecològica de plataforma\nDimensió de la cooperativa o grup de consum Xifra d’unitats familiars Qüestionari ESS Pam a Pam\nVincle amb els circuits de proximitat Nivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador circuits de proximitat (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nRelació justa entre productors i consumidors Nivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Justícia social (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nCapacitat d’intercooperació de l’organització Nivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Intercooperació (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nImpacte global de l’ús de les TIC Valoració (del 0 al 10) de l’ús de les TIC en l’operativa diària Qüestionari ESS Pam a Pam\nGrau de professionalització de les cooperatives Nombre de cooperatives que disposen de persones alliberades Qüestionari ESS Pam a Pam\nDigitalització de les relacions en xarxa Nombre de cooperatives, intermediaris i productors que participen en plataformes de xarxes socials (Facebook, Twitter, Instagram) Observació web\nTaula 4. Variables i indicadors per avaluar l’impacte de les TIC en la intercooperació agroecològica de plataforma. Font: autor.\nLa dimensió de la cooperativa ens permet valorar la capacitat d’impacte en el Mercat Social; l’indicador de valoració dels circuits de proximitat ens determina el vincle de les cooperatives i grups amb els CCC; l’indicador de valoració de la justícia social és clau en la connexió entre l’ESS i l’agroecologia, ja que permet avaluar —en termes de justícia— la relació entre productor i consumidor; l’indicador que determina el nivell d’intercooperació permet mesurar el potencial impacte de la tasca de la cooperativa o grup de consum en el reforç del Mercat Social; l’indicador que avalua la valoració global de les TIC permet tenir una dimensió de conjunt de la rellevància de les eines digitals en l’operativa diària; la dimensió de les cooperatives determina el potencial impacte de l’organització en termes de nombre de persones vinculades a aquest model de consum; el grau de professionalització de les cooperatives permet valorar el grau d’impacte de les cooperatives professionalitzades versus les que són gestionades únicament per persones voluntàries i la digitalització de les relacions en xarxa permet avaluar el potencial relacional de les organitzacions a través de les plataformes de xarxes socials.\nDe la mateixa manera que a l’anterior bloc de variables, les dades s’obtenen a partir del qüestionari Pam a Pam (veure Annex A.3), que es realitza en entrevistes semiestructurades, i l’observació de les plataformes de xarxes socials que els agents de la intercooperació agroecològica (cooperatives, intermediaris i productors) utilitzen.\nDe cara a obtenir informació relativa a la presència de cooperatives, productors i intermediaris a les plataformes de xarxes socials, s’ha realitzat una investigació netnogràfica a partir de l’observació dels enllaços que apareixen als webs i blogs oficials. D’aquesta forma, s’ha procedit, en primer lloc, a l’anàlisi documental dels perfils socials visibles des dels espais en línia de referència, per, a continuació, en cas de no estar enllaçades les xarxes socials des d’aquests webs oficials, corroborar la seva presència en cadascuna de les plataformes estudiades (en el nostre cas, Facebook i Twitter). La revisió independent de la presència de cooperatives, intermediaris i productors en aquestes dues plataformes, permet alhora analitzar el conjunt de la mostra, incorporant també aquelles cooperatives, intermediaris i productors que estan a les plataformes de xarxes socials però no tenen un blog o web de referència.\nPer valorar la relació entre A) el nombre d’Unitats Familiars, B) els circuits de proximitat, C) el comerç just, D) la intercooperació, E) la valoració global de les TIC, F) la presència de persones alliberades, G) la participació d’intermediaris i H) la presència a les xarxes socials, fem una anàlisi de correlacions entre aquestes variables, permeten, així, identificar el nivell de relació que tenen els elements que configuren la intercooperació agroecològica de plataforma. Per representar els resultats estadístics s’utilitzen diagrames de barres i diagrames de sectors.\n8.2 Impacte en el vincle amb els Circuits Curts de Comercialització, l’Economia Social i Solidària i els Moviments Socials\nPer corroborar que la relació entre el cooperativisme agroecològic i el cooperati- visme de plataforma és un element essencial per a la reformulació de les tres dimensions que defineixen la intercooperació agroecològica —la pertinença als Circuits Curts de Comercialització (CCC), sota els valors de l’Economia Social i Solidària i la participació en els Moviments Socials (MMSS)— identifiquem tres grups de variables corresponents a cada un dels eixos a analitzar:\nA. Circuits Curts de Comercialització: Per verificar la relació entre el cooperati- visme agroecològic i els CCC, per una banda, preguntem a les cooperatives quins són els seus productors i/o proveïdors no directes (intermediaris). Aquestes dades ens permeten determinar el nombre de productors i intermediaris de cada cooperativa, la seva tipologia i la distància geogràfica que recorren els aliments des de la seva producció. Per l’altra banda, verifiquem la importància que les cooperatives donen als CCC a través de la valoració que les organitzacions fan del consum de proximitat (Taula 5).\nLa recollida de dades per obtenir la xarxa de productors i intermediaris (veure addenda 1 Annex A.3) i les variables d’impacte social, impacte ambiental i impacte organitzatiu i de treball (veure Annex A.3) es realitzen a partir d’un qüestionari en entrevistes semiestructurades. En les mateixes entrevistes se sol·licita la llista de productors per tal de realitzar la relació de productors i cooperatives. La representació de la xarxa de productors i cooperatives ens ajuda a determinar quins són els nodes (agents) més rellevants. Per tant, podem veure quins són els productors que proveeixen a més cooperatives, les cooperatives amb més productors associats i les relacions que es produeixen entre tots els productors i totes les cooperatives.\nXarxa de productors i cooperatives de consum Nombre i llista de productors i intermediaris Qüestionari cooperatives\nTipologia de productors i intermediaris Qüestionari cooperatives\nDistància quilomètrica entre productors/intermediaris i cooperatives Qüestionari cooperatives\nValoració dels consum de proximitat Nivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador circuits de proximitat (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nTaula 5. Variables i indicadors per avaluar l’impacte del vincle de les cooperatives i grups de consum amb els Circuits Curts de Comercialització. Font: autor.\nPer analitzar el vincle de les cooperatives de consum amb els Circuits Curts de Comercialització, per una banda, ens fixem en el comportament de la mitjana aritmètica de la variable circuits de proximitat (amb una gradació de 0 a 5) en les respostes de cada una de les organitzacions participants. L’estudi d’aquesta variable ens permet determinar el pes global dels Circuits Curts de Comercialització en cada grup de consum, així com aquelles organitzacions amb una valoració més rellevant. D’altra banda, per representar el vincle de les cooperatives i els grups de consum amb els productors i intermediaris, es realitza una anàlisi de xarxa (a través del programari Gephi) per mostrar el grau de centralitat (el nombre de connexions) de cada organització, ja sigui cooperativa o proveïdora. La mida de cada node depèn del grau de centralitat, així les mesures de centralitat són indicadors essencials per analitzar la posició d’una organització a la xarxa i venen donades per: a) la centralitat de grau, el nombre de connexions; b) la centralitat de proximitat, en relació al conjunt de la xarxa; c) la centralitat d’intermediació, nodes pont i centralitat del vector propi, respecte als nodes ben connectats (Grandjean, 2013).\nB. Economia Social i Solidària: A partir de les dades de les variables d’impacte social, impacte ambiental i impacte organitzatiu i de treball (Pam a Pam) determinem el nivell d’acompliment de cada un dels criteris que defineixen el perímetre que permet considerar una organització part de l’ESS. En aquest cas, per estudiar el paper de la intercooperació, a més de les cooperatives de consum, incorporem a l’observació el comportament d’aquestes variables en les organitzacions intermediàries que actuen com a nodes entre productors i consumidors (Taula 6).\nImpacte social de la cooperativa o grup de consum/Intermediari Nivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador circuits de proximitat (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Justícia social (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Transparència (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Inclusió (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Intercooperació (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Xarxes (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Gestió econòmica (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nImpacte ambiental de la cooperativa o grup de consum / Intermediari Nivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Criteris ecològics (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Gestió dels residus (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Consum energètic (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nImpacte d’organització i treball de la cooperativa o grup de consum / Intermediari Nivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Forquilla salarial (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Desenvolupament personal i professional (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Equitat de gènere (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Aprofundiment democràtic i participació (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nNivell d’acompliment (del 0 al 5) de l’indicador Llicències de programari i continguts (Pam a Pam) Qüestionari ESS Pam a Pam\nTaula 6. Variables i indicadors per avaluar l’impacte del vincle de les cooperatives i grups de consum amb l’Economia Social i Solidària. Font: autor.\nPer avaluar el vincle de les cooperatives i grups de consum agroecològic de la ciutat de Barcelona amb els valors de l’Economia Social i Solidària realitzem una mitjana aritmètica d’acompliment de cada un dels 15 indicadors (que tenen una gradació de 0 a 5). Aquesta anàlisi ens permet avaluar els criteris amb major i menor grau d’acompliment.\nPer finalitzar aquest bloc d’anàlisi es realitza una comparativa —a través de la mitjana aritmètica d’acompliment entre cooperatives de consum i organitzacions intermediàries— de les variables associades a l’impacte de l’Economia Social i Solidària.\nPer a la representació gràfica de l’anàlisi de l’estadístic descriptiu del vincle de l’ESS amb la intercooperació agroecològica, elaborat en aquest apartat, s’utilitzen diagrames de barres.\nC. Moviments Socials: Per valorar el vincle entre el cooperativisme agroecològic i els Moviments Socials i el paper de la tecnopolítica, ens centrem a estudiar el compromís social i polític de la cooperativa, la coincidència ideològica amb el moviment 15M o dels indignats, el tipus de vincle amb el 15M (individual o grupal) i l’ús de les TIC durant el període de temps que va durar el moviment social (Taula 7).\nPer recollir les dades del vincle de les cooperatives i els grups de consum amb els Moviments Socials s’envia un qüestionari en línia (a través d’un formulari realitzat amb Google). Aquest qüestionari (veure Annex A.6) permet obtenir dades sobre el compromís social i polític del grup, la correspondència ideològica amb el 15M, el grau de participació a nivell individual i del grup com a tal i el nivell d’influència de les TIC en el seu funcionament. En el cas que el grup es constitueixi durant o posteriorment al moviment, el qüestionari inclou un ítem per conèixer el grau d’influència del 15M en el compromís social i polític del grup i el nivell d’ús de les TIC en la seva participació.\nCompromís social i polític global del grup Nivell de valoració del grup (del 0 al 10) respecte al nivell de compromís social i polític global Qüestionari en línia\nCoincidència ideològica amb el 15M Nivell de valoració del grup (del 0 al 10) respecte a la coincidència ideològica amb el 15M Qüestionari en línia\nPes del vincle individual amb el 15M Nivell de participació individual (del 0 al 10) amb el 15M Qüestionari en línia\nPes del vincle grupal amb el 15M Nivell de participació grupal (del 0 al 10) amb el 15M Qüestionari en línia\nÚs de les TIC durant el 15M Nivell d’ús de les TIC (del 0 al 10) durant el 15M Qüestionari en línia\nTaula 7. Variables i indicadors per avaluar l’impacte del vincle de les cooperatives i grups de consum amb els Moviments Socials. Font: autor.\nPer avaluar el vincle global de les cooperatives amb els Moviments Socials i el 15M, en particular, apliquem una anàlisi de correlació de Pearson i una anàlisi factorial sobre variables en estudi (Compromís, Ideologia, Tecnologia, Vinculació Grup i Vinculació Individual) per quantificar la relació existent entre variables (correlació). Posteriorment, apliquem una anàlisi factorial de rotació dels components principals a través del mètode Varimax que ens permet minimitzar el nombre de variables, tot creant noves variables (factors) que són combinació lineal de les variables originals i que estan correlacionades entre elles. Seguidament, l’anàlisi clúster jeràrquica ens permet situar els individus del grup a diferents nivells d’agregació o agrupament. Un cop realitzat l’anàlisi de clúster jeràrquica, reduïm la solució a través del mètode de k-mitjanes o mètode basat en centroides, que agrupa els punts de tal manera que es minimitzi la distància de cada punt al centroide del grup de punts, definit per les mitjanes de les diverses variables o, en aquest cas, de les coordenades x i y. El resultat de qualsevol d’aquests mètodes són els grups de punts obtinguts segons la distància entre punts. Un cop obtinguts els grups, avaluem l’existència de diferències significatives entre segments mitjançant una anàlisi de la variància (ANOVA) ja que aquesta permet contrastar la hipòtesi nul·la que les mitjanes de K poblacions (K> 2) són iguals, davant de la hipòtesi alternativa que almenys una de les poblacions difereix de les altres en relació al seu valor esperat.\nA partir d’aquest marc metodològic, en el següent capítol, situem i descrivim el nostre objecte d’estudi, centrat en les 57 cooperatives i grups de consum agroecològics actius identificats a la ciutat de Barcelona en el període 2014-2017.


Refiuts, multes a l'Alguer\nel diari de l'alguer › notícies › l'alguer › CrÃ²nica › CrÃ²nica › Refiuts, multes a l'Alguer\nHigiene urbana, controls i sancions per persones incivilitzades a l’Alguer. Arriben les noves normes per l’ecobox: l’objectiu és identificar els evasors i sancionar els que no separen correctament els refiuts\nL’ALGUER – Los controls dels refiuts urbans continuen amb una freqüència en creixida, amb accions conjuntes entre la Policia Local, l’empresa que realitza el servici i el personal del municipi. Aqueix treball, que està donant resultats, també preveu l’obertura de les bosses o bidons posats a fores de les cases. Operacions que han portat a posar diverses sancions.\nL’objectiu –eviedencien de l’Administració– és identificar els evasors i sancionar els que no separen adequadament els refiuts. Durant les pròximes setmanes, partirà la campanya dedicada a la cura dels ecobox, dedicada a la informació a damunt de les normes del nou regulament aprovat recentment de la Administració.\n«Sem certs que no siguerà necessari fer altres sancions administratives previstes del regulament i dirigides a aquelles activitats que posseeixen ecobox, ja provades dels tancaments a causa de la crisi de la pandèmia, i sem i siguerem sempre disponibles per acompanyar tots al bo manteniment de les estructures», afirma l’assessor a l’ambient, Andrea Montis.


El sector immobiliari de l’Alt Urgell preveu una crescuda del volum de llogaters provinents del país per l’increment del preu de l’habitatge al Principat - GESTORIA ANDORRA Agencia immobiliària a Andorra. La seva sòlida experiència i el seu tracte personalitzat ha permès ser una empresa immobiliaria de prestigi, Oferim una atenció especialitzada per troba la llar dels teus somnis. Gestionem i administrem propietats a Andorra. Ofereix una variada oferta de producte immobiliari en modalitat de venda o de lloguer. Fiscalitat i Comptabilitat Andorra. L’impost sobre societats és un tribut de caràcter directe i naturalesa personal que grava la renda de les persones jurídiques d’acord amb les normes establertes a la Llei reguladora. El període impositiu coincideix amb l’exercici econòmic de l’entitat, i no pot excedir dotze mesos. En el cas que l’exercici social sigui superior, el període finalitza al cap de dotze mesos. La base de tributació es calcula corregint el resultat comptable. El tipus general de gravamen és del 10%. La quota de tributació és la quantitat resultant d’aplicar el tipus de gravamen a la base de tributació. S’aplica una imposició reduïda a les societats que realitzen explotació internacional d’intangibles, les que intervenen en el comerç internacional i les que fan la gestió i inversió financera intragrup. S’elimina la doble imposició interna i internacional sobre participacions en beneficis d’altres entitats i s’estableixen deduccions per doble imposició, per creació de llocs de treball i per inversió. Al setembre els obligats tributaris han d’efectuar un pagament a compte de la liquidació corresponen al període impositiu que estigui en curs l’1 de setembre. Els obligats tributaris de l’impost sobre societats han de disposar d’un número de registre tributari, que han de sol·licitar en el cas que encara no el tinguin com a obligats tributaris dels impostos indirectes. El primer any d’aplicació de l’impost els obligats tributaris gaudeixen d’una reducció del 50% de la quota de liquidació. Per als obligats tributaris d’aquest impost que es constitueixin com a nous empresaris d’una nova activitat empresarial o professional i que tinguin uns ingressos inferiors a 100.000 euros, el tipus de gravamen aplicable durant els tres primers anys d’activitat és el següent: El 5% per a la part de la base de tributació compresa entre 0 i 50.000 euros. El 10% per a la base de tributació restant. Aquesta bonificació fiscal no es podrà aplicar als obligats tributaris que facin o hagin fet algun tipus d’activitat, tant de forma directa com a través d’una societat.\nEl sector immobiliari de l’Alt Urgell preveu una crescuda del volum de llogaters provinents del país per l’increment del preu de l’habitatge al Principat. Avui en dia de cada deu arrendaments dos són per a famílies que treballen a Andorra. I és que els càlculs de diferents immobiliàries andorranes consultades situen l’augment en un 20% de mitjana, tenint en compte que la pujada seria de més d’un 25% a les parròquies centrals, Andorra la Vella i Escaldes-Engordany.\nSi bé la diversitat del preu és molt gran segons la zona o la parròquia on estigui situat l’habitatge, el preu mitjà del lloguer és de prop dels 10 euros per metre quadrat, de manera que una família que hagi de pagar un pis de 90 metres quadrats haurà de destinar 900 euros al mes al lloguer. En canvi, a l’altra banda de la frontera del riu Runer és gairebé la meitat i això, segons el sector de l’Alt Urgell, afavorirà poder llogar pisos a gent provinent del país.\nSegons el representant de la Gestoria Estañol de la Seu d’Urgell, Èric Obiols, el lloguer en aquesta població se situa en 5 euros el mentre quadrat. D’aquesta manera, un pis de 90 metres quadrats es lloga “entre els 400 i els 450 euros” al mes. Obiols va destacar que un cop s’ompli el parc de pisos disponibles a les parròquies més altes “els pisos de la Seu d’Urgell seran la tercera alternativa” per a veïns del Principat.\n← El nation branding o la marca de país és aquella imatge que ofereix una nació a l’estranger i fa que més turistes, més inversors i més clients hi confiïn, i això deriva en noves oportunitats de negoci i de creixement\nEl comú i Saetde signen el conveni per explotar Concòrdia. La concessionària farà una inversió d’uns 6 milions d’euros per ampliar els ginys i posar més cabines al Funicamp →


GEORG FRIEDRICH HAENDEL. CONCERT PER ARPA, CORDES i BAIX CONTINU HWV 294 | La Bellesa Blog Cultural GEORG FRIEDRICH HAENDEL. CONCERT PER ARPA, CORDES i BAIX CONTINU HWV 294 – La Bellesa Blog Cultural\nGEORG FRIEDRICH HAENDEL. CONCERT PER ARPA, CORDES i BAIX CONTINU HWV 294\nGeorg Friedrich Haendel (1685 – 1759), alemany de naixement i anglès de nacionalitat, va ser un dels més grans compositors de l’època barroca i també un dels músics que més han influït en la música que es va fer posteriorment.\nEntre els anys 1735 i 1736, va compondre les obres amb número de catàleg des de la número 289 fins a la 294. Es tracta de sis concerts per orgue que s’interpreten per orquestra de cambra i, en conseqüència, per orgue de cambra. Els va escriure perquè fossin interpretats com interludis d’oratoris.\nDe tots ells, avui escoltem l’últim, el 294, concert per arpa, corda i baix continu en si bemoll major, op. 4 no. 6. I no és un error que no sigui per orgue perquè inicialment Haendel l’havia compost per arpa, però posteriorment el va arreglar per orgue. No obstant, sovint s’interpreta en la composició primigènia, la d’arpa, que és la que aquí escoltem.\nI per interpretar-la, tenim una magnífica arpista, la francesa (encara que nascuda a Grenoble) Marie-Pierre Langlamet qui des de fa anys és l’arpista principal de l’Orquestra Filharmònica de Berlin. Precisament és aquesta orquestra la que l’acompanya en el vídeo.\nMarie-Pierre Langlamet ha rebut diversos reconeixements, entre ells destaca el seu nomenament el 2009 com Chevalier de l’ordre des arts et des lettres per la seva contribució a la música francesa.\nLa seva fitxa a la Filharmònica de Berlin de la que és l’arpista titular és https://www.berliner-philharmoniker.de/en/orchestra/musician/marie-pierre-langlamet/\nAmb una història que ja arriba a les quatre dècades, la Filharmònica de Berlin que ha tingut directors del prestigi de Herbert von Karajan o Claudio Abbado, és una de les orquestres amb més prestigi del món.\nEl seu web és https://www.berliner-philharmoniker.de/en/


Apartment Novi Vinodolski *XV * Novi Vinodolski Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Novi Vinodolski *XV *\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Novi Vinodolski *XV * és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Novi Vinodolski. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Novi Vinodolski *XV * també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Novi Vinodolski. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Novi Vinodolski *XV * és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Novi Vinodolski.


'Joc de Trons' es trasllada a la "Sibèria espanyola" - Diari de Girona\n'Joc de Trons' es trasllada a la "Sibèria espanyola"\nL'equip de la sèrie s'ha instal·lat a Guadalajara per gravar algunes escenes al castell de Zafra\nbeatriz retuerta / guadalajara / efe 29.09.2015 | 18:11\nLa comarca del Senyoriu de Molina, una de les zones més despoblades d'Espanya denominada la "Sibèria espanyola" per la seva climatologia extrema, i que es defineix per la seva calma, té aquests dies més enrenou de l'habitual pel rodatge de la sèrie "Joc de Trons "al castell de Zafra.\nAquesta fortalesa, que s'aixeca en el terme del petit municipi de Campillo de Dueñas, ha estat escollida per rodar una de les sèries televisives més populars i que compta amb més seguidors al món, després que fa més d'any i mig cridés l' atenció de la productora de la sèrie.\nDes d'avui i fins dimecres que ve, l'equip de rodatge treballa en els murs del castell de Zafra, que, segons apunten els experts en la sèrie, possiblement es convertirà en la famosa Torre de l'Alegria, de "Joc de Trons".\nEl castell de Zafra destaca tant per la construcció en si com per l'emplaçament, ja que se situa en una zona d'escarpada orografia, en el qual ressalta la torre de l'homenatge edificada sobre la part alta del faralló rocós.\nAixò sí, aquests dies és una torre blindada a curiosos i periodistes com indicaven a Efe des de la productora espanyola que acompanya el rodatge i que fa impossible apropar-se a aquest impressionant castell, per evitar que es desvetllin els detalls dels propers episodis que s'emetran el any que ve.\nL'elevat secretisme amb què transcorre el rodatge, dins el gran dispositiu de seguretat, camions i tràfec de furgonetes, ha impedit que amb prou feines transcendeixin detalls del mateix.\nSe sap que gairebé no hi ha extres, sí diversos especialistes i un o cap dels populars actors d'aquesta superproducció, a més de cavalls per al rodatge d'algunes escenes.\nEn la jornada d'aquest dilluns, el rodatge ha arrencat les 7,00 del matí i ha conclòs a 19,00 hores per seguir aquesta rutina de treball durant els tres dies, segons ha indicat a Efe un membre de la productora, que ha assenyalat que són prop de 300 persones, quatre vegades la població de Campillo de Dueñas, les que s'han desplaçat a la zona per aquesta colossal producció que no ha passat inadvertida a ningú.\nCarles, el propietari del bar La Alcazaba a Molina d'Aragó, ha comentat que són moltes les persones els que li han preguntat com anar al castell de Zafra, a uns 20 quilòmetres, i altres tants els que s'han allotjat en cases rurals i hotels del municipi.\nDes de dijous treballen, assenyala un dels membres de producció que s'allotja a La Yunta, qui comenta que s'han hagut de repartir per nombrosos allotjaments de la comarca, fins i tot en la propera província de Terol.\nMolts d'aquests establiments estan complets, com la Casa Rural La Propietària de Pobo de Dueñas, els amos reconeixen que de no ser pel rodatge probablement estaria buit aquests dies.\nMés enllà de l'atractiu per a curiosos i amants de la sèrie, "Joc de Trons" s'està deixant notar en l'economia d'aquesta comarca coneguda per L'Altra Guadalajara i que porta anys reivindicant elements que dinamitzen la zona i evitin la seva despoblació.\nLa Serra de Calderers, l'entorn natural en què s'ubica aquest castell de propietat privada, té una orografia singular que pot transportar als televidents a terres perdudes i desconegudes, quan les seves imatges s'emetin a la petita pantalla.\nUna singularitat que tant el propietari del castell, Daniel Sanz, com l'alcalde de Campillo de Dueñas, Francisco García, esperen que es promocioni gràcies a la sèrie i serveixi d'atractiu per a visitants a la comarca. El temps ho dirà.


▷ Classes de Balls Caribenys Barcelona - Bailongu\nVols aprendre 3 dels balls CARIBENYS que més es ballen a les pistes de ball? Salsa, bachata i cha-cha-chá en un sol curs. Et divertiràs! Aquest és un curs en parella, pensat per iniciar-se en tres dels balls caribenys més populars: la SALSA, la BACHATA i el CHA-CHA-CHÁ. Si us agrada el ball en parella i la música caribenya, aquest és el vostre curs!


INSTITUT DEL TEATRE - PQ15-Catalunya - QUI SOM?\nAmb més de cent anys d’història l’Institut del Teatre és una plataforma destinada al conreu i renovació permanents de les arts escèniques i molt especialment de l’escena catalana. Els seus principals àmbits són la docència, la creació, la recerca, la conservació i la difusió del patrimoni, sempre amb una voluntat innovadora.\nConsiderat un referent tant a nivell nacional com internacional en l’ensenyament, la investigació i la difusió de les arts escèniques, la seva estructura la formen quatre escoles, dues companyies pedagògiques i el Museu de les Arts Escèniques:\nEscola Superior d’Art Dramàtic, ESAD.\nConservatori Superior de Dansa, CSD.\nEscola d’Ensenyament Secundari i Artístic - Conservatori Professional de Dansa, EESA-CPD.\nEscola Superior de Tècniques de les Arts de l’Espectacle, ESTAE.\nLes companyies pedagògiques: IT Dansa, disciplina de dansa, i ITNC, disciplina teatre.\nEl Centre de Documentació i Museu de les Arts Escèniques. MAE\nL’Institut del Teatre inicia la seva participació com a únic representant nacional a la Quadriennal de Praga l’any 1987. En el devenir d’aquests 28 anys, l’aportació catalana ha servit per consolidar vincles internacionals a nivell artístic i acadèmic, a més de dispositiu de promoció per a escenògrafs i arquitectes i sobretot de l’Escola Superior d’Art Dramàtic i el seu alumnat i equips docents.\nL’any 1991 la Quadriennal de Praga reconeix l’aportació catalana amb cinc guardons:\nDiploma d’honor a la participació catalana\nMedalla d’or a les cerimònies olímpiques\nMedalles d’or La Fura dels Baus, Joan Guillem i Jon Berrondo\nMedalla d’or al projecte de la nova seu del Teatre Lliure\nDiploma d’honor per a la creació de “ Theatres at Risk”\nA l’edició 2015 de la Quadriennal d’Escenografia de Praga, l’Institut del Teatre hi va participar representant l’àmbit nacional català. La Quadriennal és un espai de primer ordre per mostrar al món la singularitat del model de l’Institut del Teatre. El marc de la PQ representa una excel·lent oportunitat per expressar els trets diferencials de la nostra cultura en les arts escèniques i per promocionar la qualitat professional dels escenògrafs catalans arreu del món.\nEn aquests anys la Quadriennal de Praga ha esdevingut una fita de transcendental importància per a l’escenografia catalana i l’Institut del Teatre la va representar amb orgull.\nGerent i Director general en funcions de l’Institut del Teatre de Barcelona\nPlecs de seda. © Cristina Viñas


Mas de l'Illa - Cuina Energètica, PASTÍS DE CIRERES\nPublicat al Juny, 2, 2013 | 0 comentaris\n1 tassa de farina semi-integral tamisada\nuna mica de sal marina\n¼ de tassa d’oli d’oliva\n1/3 de tassa de concentrat de poma\nuna cullerada petita de ratlladura de llimona.\nUn bol de cireres\n2 cullerades sopers de flocs d’agar agar\n3 cullerades soperes de melassa d’arròs\n- Prepararem la massa, barrejant tots els ingredients secs. Afegirem els ingredients líquids i ho barrejarem amb la farina. Afegirem molt ràpidament l’aigua amb gas, fins formar una massa compacta, però sense amassar. Embolicarem la massa amb una bossa de plàstic i ho reservarem a la nevera durant 30 minuts.\n- Durant aquest temps, netejarem les cireres i traurem l’os.\n- Estirarem la massa amb el corró i ho col•locarem sobre una font per fornejar que prèviament l’haurem pinzellat amb oli. Punxarem la massa amb una forquilla . Escalfarem el forn a temperatura mitjana i fornejarem la massa durant 30 minuts.\n- Col•locarem les cireres en una cassola amb una mica de sal i aigua. Ho courem durant 7 minuts.\n- Farcirem la massa amb les cireres.\n- Bullirem tots els ingredients de la gelatina durant 10 minuts .Afegirem la gelatina damunt de les cireres.\n- Ho deixarem reposar durant una estona. Bon profit.\nEtiquetes: pastís, cireres, postre


Rancho Santa Margarita, CA Private Schools | PrivateSchoolReview.com\nPreschools(6) Public Schools(10)\nPublic Schools(10) There are 9 private schools in Rancho Santa Margarita, CA, serving 3,658 students.Minority enrollment is 18% of the student body, which is less than the CA state average of 44%.The student:teacher ratio of 14:1 is higher than the state private school average of 12:1. Rancho Santa Margarita, California Private Schools School\nRancho Santa MargaritaKingdom Life Academy (Christian)30615 Avenida De Las FloresRancho Santa Margarita, CA 92688(949)273-9607 (Christian)17 students | Gr. K-8 Rancho Santa MargaritaLutheran Saddleback Children's CenterDaycare / Preschool (Lutheran Church -- Missouri Synod)30322 Via Con DiosRancho Santa Margarita, CA 92688(949)858-0646Daycare / Preschool (Lutheran Church -- Missouri Synod)200 students | Gr. NS-PK Rancho Santa MargaritaMission Hills Christian School (Christian)29582 AventuraRancho Santa Margarita, CA 92688(949)589-4504 (Christian)199 students | Gr. NS-8 Rancho Santa MargaritaMontessori at the ParkMontessori School21742 Buena SuerteRancho Santa Margarita, CA 92688(949)635-1220Montessori School120 students | Gr. PK-1 Rancho Santa MargaritaRancho Viejo Montessori SchoolMontessori School29782 Avenida De Las BanderaRancho Santa Margarita, CA 92688(949)459-0199Montessori School110 students | Gr. PK-8 Rancho Santa MargaritaRsm Montessori SchoolMontessori School30075 ComercioRancho Santa Margarita, CA 92688(949)589-6440Montessori School33 students | Gr. PK-1 Rancho Santa MargaritaSanta Margarita Catholic High School (Roman Catholic)22062 Antonio PkwyRancho Santa Margarita, CA 92688(949)766-6000 (Roman Catholic)1591 students | Gr. 9-12 Rancho Santa Margarita Serra Catholic School (Roman Catholic)23652 Antonio ParkwayRancho Santa Margarita, CA 92688(949)888-1990 (Roman Catholic)1008 students | Gr. K-8 Rancho Santa MargaritaSt. John's Episcopal School (Episcopal)30382 Via Con DiosRancho Santa Margarita, CA 92688(949)858-5144 (Episcopal)380 students | Gr. NS-8 Area Statistics\nOpinion, Paying For It, Pre_elementary, Getting into Private School, Elementary Issues Quick Links\tSchool Search Tools: