Procés, processar, processó…\nPosted in Educació i societat, Guerres, Política Nacional on 26 Març 2018| Leave a Comment »\nCosta trobar l’estat d’ànim per poder escriure… la serenor, el cap fred resten amagats per la ràbia, la indignació, la ira, etc.\nOn som? Després de la no-República veiem com l’aparell judicial de l’Estat tergiversa lleis per poder imputar delictes de violència sobre supòsits de no-violència. La fiscalia actua sota el dictat del Gobierno i, per tant, el pes de l’Estat (la llei… com a Antígona) cau de forma inquisitorial sobre els que ideològicament volen trencar l’status quo actual. La desobediència no és rebel·lió… però el cos judicial ho capgira com vol. És en la magistratura on encara perdura amb més força l’herència feixista (emparada per la transición): el percentatge de jutges i fiscals que pertanyen a partits d’extrema dreta és molt més alt que la representació política que tenen (fins l’arribada de Ciudadanos, clar) i el joc de parenteles i familiaritats exerceixen un control poderós de l’administració de l’Estat. Aquest és el veritable nucli dur de l’espanyolisme corporatiu: subsecretaris d’estat per avall, càrrecs triats a dit a organismes clau, el submón judicial, etc. Hi ha dinars de Nadal que deuen ser un veritable “estat major” de la defensa dels privilegis adquirits.\nDavant d’això el nostre procés (amb massa errades i ingenuïtats de tietes) està amenaçat pels processos judicials esbiaixats. Processar vol dir etimològicament “anar/cedir endavant” i ara mateix el que avança no és el procés sinó els processos. Caldrà veure el cas efectiu que en faran els poders judicials europeus (allunyats del feixisme transicional) però tenir la raó en un marc europeu judicial al cap de 7 anys no sembla pas la millor recepta per afrontar els reptes d’avui que tenim com a país.\nÉs temps de processons…i de penitència obligada, de màrtirs, etc. Com deia el general colpista Mola el 1936: “Seran encarcelados todos los directivos de los partidos políticos, sociedades o sindicatos no afectos al Movimiento, aplicándoles castigos ejemplares, a dichos individuos para estrangular los movimientos de rebeldía o huelgas”. I com al 1940 els alemanys ja han detingut un president català… Tot molt democràtic, tot molt actual, no?\nLlibertat, el “leitmotiv” de Catalunya\nPosted in Educació i societat, Guerres, Política Nacional on 20 Octubre 2017| Leave a Comment »\nUn leitmotiv (“motiu conductor” o literalment “guia el tema” en alemany) és una figura artística que es repeteix en una obra d’art. El seu origen és en l’òpera (des del 1871) però ara s’usa en molts més àmbits: es tracta d’introduir colors, melodies, símbols, etc. que acompanyen els moments claus de la pel·lícula (les bandes sonores ho han sabut copsar excelsament), la sèrie de quadres, la peça operística, etc.\nLa nostra història nacional ha estat marcada per l’anhel de llibertat. El 988 es va trencar la relació de vassallatge del comtat de Barcelona amb el regne dels Francs (no tancades fins el 1256 amb el Tractat de Corbeil). Després, els conflictes amb França, Gènova, Venècia, etc. van estimular una llibertat plena i expansiva per la Mediterrània. La unió dinàstica amb Castella buscava la supervivència de la nostra nació amb un aliat ibèric però els recels existien des del primer dia. Cal recordar que el leitmotiv de Castella és esdevenir l’única nació de la península Ibèrica i aculturitzar/anorrerar les altres: la construcció del seu imperi va ajudar a aquesta idea i va ser la causa de la seua ruïna.\nLes guerres d’independència de Portugal i Catalunya (els Segadors) van iniciar-se el 1640 però només els portuguesos se’n van sortir. Amb la crisi successòria del 1705 els catalans (junt amb la resta de la Corona d’Aragó) van optar per un rei compartit amb Castella que garantís les institucions i les llibertats pròpies. La pèrdua va provocar l’eliminació de les institucions pròpies (“por justo derecho de conquista”, Felip V de Castella) i se’ns va fer jurídicament castellans. El canvi del nom Castella a Espanya es consolida al segle XIX i l’anhel ara només d’autogovern dels catalans és bandejat per la monarquia castellana sistemàticament. No serà fins l’adveniment de la Segona República que hi haurà una petita recuperació de la llibertat nacional de la mà de Francesc Macià.\nDels darrers 303 anys, només en 42 hem gaudit d’un autogovern limitat. De fet, recuperant el símil musical, el grup de punk barceloní Desperdicis Clínics als 80 ja cantava allò de “ja ens han donat autonomia, ja ens han robat llibertat”. Ara tornem a ser en una cruïlla històrica on la fermesa ens ha de guiar cap a la normalitat nacional que és el fil conductor de la nostra història col·lectiva. Endavant!\nPosted in Educació i societat, Guerres, Personal, Política Nacional on 4 Octubre 2017| Leave a Comment »\nM’ha costat trobar l’estat d’ànim adequat per poder escriure sobre el que ens està passant a Catalunya. Un escrit ple d’insults no hauria tingut cap sentit malgrat la brutalitat de la policia espanyola contra gent pacífica, la manipulació mediàtica de la premsa espanyola o els disbarats dels polítics del PP.\nAquest dies a classe m’ha tocat explicar el Modernisme, primera unitat de literatura d’aquest segon curs de batxillerat. Una nova oportunitat per redescobrir el valor de la literatura com a instrument d’interpretació del lloc i temps d’on va sorgir.\nAixí el romanç de Els Segadors, del qual sorgirà el nostre himne nacional, conté versos com “Ara el rei Nostre Senyor declarada ens té la guerra […] A les armes catalans, que ens han declarat la guerra!”. La guerra d’independència del 1640 al 1659 es va iniciar amb la rebel·lió dels catalans contra els abusos de les tropes castellanes que lluitaven contra França en el marc de la Guerra dels Trenta Anys.\nLa lectura de l’”Oda a Espanya” de Joan Maragall explica com es veu des de la perifèria estatal la gestió penosa de la fi de l’Imperi Castellà: el 1898 es perden les darreres colònies (Filipines, Cuba i Puerto Rico). Abans s’havien independitzat molts altres països, el primer fou els Països Baixos (1598). La reacció a Castella va ser la de sempre: negar qualsevol gestió autonòmica dels territoris i usar la força. Aquest tic autoritari tant interioritzat es plasma en el poema modernista i abans en una article de Jaume Brossa, “Viure del passat”, de 1893. Es critica que Castella només viu de les glòries passades d’aquí que no pugui-vulgui modernitzar-se: “te satisfeies d’honres mortals / i eren tes festes – els funerals, / oh trista Espanya!” i acaba amb una estrofa que avui, després de les paraules de Felip V d’Aragó (VI de Castella) d’ahir, encara sona més contundent que mai: “On ets, Espanya? – No et veig enlloc. / No sents la meva veu a’tronadora? / No entens aquesta llengua – que et parla entre perills? / Has desaprès d’entendre an els teus fills? /Adéu, Espanya!”.\nAixò, Adéu Espanya.\nLa vella i nova història de Catalunya\nPosted in Educació i societat, Guerres, Política Nacional on 23 Setembre 2017| 1 Comment »\nL’ideal de Castella sempre havia estat que tot els regnes de l’imperi se sotmetessin a les seues lleis i crear un nou regne, Espanya. Des del 1624 el “valido” comte-duc d’Olivares burxava l’orella del rei Felip IV perquè ho fes possible (prova evident que no ho era!). Va aprofitar la invasió francesa de Catalunya -en el marc de la Guerra dels Trenta anys 1618-1648- per obligar a allotjar les tropes castellanes i no fer res davant dels abusos a la població civil catalana. El poble armat esclataria el juny de 1640: la Revolta dels Segadors, i mataria el mateix virrei. Els catalans es van proclamar en República sota l’empara de França. L’excusa per la invasió de les tropes castellanes estava servida i la guerra d’independència va durar fins el 1659. Després de l’assassinat del president de la República Catalana, Pau Claris, el mateix rei Felip IV va abandonar el comte-duc perquè la monarquia no volia un enfrontament permanent amb els catalans. De fet, el rei, després de jurar les Constitucions catalanes el 1626 havia dit que “os propongo el resucitar la gloria de vuestra nación y el nombre que tantos años ha está en olvido y que tanto fue el terror y la opinión común de Europa” (el rei parlant de “nación” catalana!). L’herència confederal dels Àustries era ben forta. Anys després, el 1705-1716- un nou rei -ara Borbó, Felip V- trencaria els acords històrics entre els regnes peninsulars, els acords de la pau d’Utrecht i imposaria les lleis de Castella al regne d’Aragó amb els decrets de Nova Planta (Aragó, València i Catalunya). Les nacions d’Europa, Anglaterra especialment, només van lamentar – sense actuar- la destrucció de les institucions catalanes.\nOn som ara? A una nova ocupació de Catalunya amb l’excusa (ara en diem postveritat) que hi ha aldarulls i tumults. Una nova recentralització dels minsos instruments d’autogovern per voler votar un futur com a país. El valido Rajoy no s’atura davant de drets individuals i col·lectius i imposa de nou el poder real de Castella sobre la rebel Catalunya i el rei, hereu borbònic, valida tot el procés d’ocupació: res de confederació austriacista, per entendre’ns.\nQuines són les novetats en aquesta lluita antiga? La nova “guerra” és als mitjans de comunicació on les mentides i la manipulació de les cadenes unionistes són constants: primer el Gobierno dicta el relat (la postveritat) per crear l’estat d’opinió que validi la posterior actuació (controlar la hisenda, la policia, la televisió?). L’exèrcit català no té armes tradicionals i només aposta per la veu de la gent, la força de les manifestacions i la defensa de drets individuals i col·lectius. Europa (i el món) són ja uns àrbitres forçats i no es poden excusar en una fal·làcia d’afer intern. La democràcia és en joc: un ciutadà, un vot!


Estàs mirant la portada 2011-07-14 | Portada Esports | Torna a l'Hemeroteca\nPrèvia 26è seminari estiu\nInici del curs d'estiu d'Unipau amb alternatives per a un món més just\nEl tinent d'alcalde de Territori i Sostenibilitat, Josep Romero, ha explicat en una entrevista a Cugat.cat que el seu objectiu de mandat és posar l'urbanisme al servei de l'atracció d'empreses.\nPolèmica sobre l'abocador\nLa comissió de Territori i Sostenibilitat del Parlament ha aprovat la proposta en contra de l'abocador de residus de Can Fatjó dels Aurons presentada pel PP i esmenada per ERC.\nPublicat: el 13/jul/11 | Article complet | Política | Política\nConesa remarca que CiU s'oposa a l'abocador però demana un posicionament clar de la Generalitat\nL'alcaldessa, Mercè Conesa, referma l'oposició de Sant Cugat a l'abocador a Can Fatjó i demana al govern 'un posicionament clar i inequívoc' en contra de la instal·lació.\nEl PSC critica el vot de CiU al Parlament, que rebutja la proposta en contra de l'abocador de residus de Can Fatjó dels Aurons.\nMés queixes contra l'abocador\nLa Federació d'Associacions de Veïns (FAV) de Sant Cugat considera que s'ha fet un pas més en el rebuig a l'emplaçament d'un abocador a Can Fatjó dels Aurons després del rebuig del Parlament a la instal·lació, però que encara 'queda molt per fer'.\nSantcugatencs a 2a Divisió\nBenja, segon santcugatenc al Girona\nEl santcugatenc Benjamín Martínez 'Benja' fitxa pel Girona FC per les dues properes temporades.\nPublicat: el 14/jul/11 | Article complet | esports | esports\nL'Ajuntament s'oposa, a través d'un comunicat, a la supressió de tres especialitats mèdiques dels Centres d'Atenció Primària (CAP) de la ciutat i espera que les negociacions de l'Expedient de Regulació d'Ocupació (ERO) de Mútua Terrassa acabin amb una entesa que eviti una retallada del servei assistencial a Sant Cugat.\nPublicat: el 13/jul/11 | Article complet | Economia | Economia\nMetges de Catalunya veu voluntat de suprimir serveis darrere l'ERO de Mútua Terrassa\nEl sindicat Metges de Catalunya, amb presència al Centre d'Atenció Primària (CAP) Sant Cugat, creu que Mútua Terrassa vol 'aprofitar' l'Expedient de Regulació d'Ocupació (ERO) per suprimir serveis.\nUna empresa santcugatenca participa en una missió comercial al Marroc\nPublicat: el 14/jul/11 | Article complet | Economia\nICV-EUiA no veu austeritat ni transparència en el nou organigrama polític i tècnic\nICV-EUiA acusa l'equip de govern de presentar un cartipàs polític i tècnic sobredimensionat i que no s'adequa a les necessitats de la ciutat.\nLa CUP demanarà transport públic gratuït per l'escola La Floresta\nLa CUP presentarà una moció per garantir el transport públic gratuït dels alumnes de l'escola La Floresta.\nFamília i Vida elegeix nova junta amb l'horitzó d'entrar al proper consistori\nFamília i Vida aposta per créixer a Sant Cugat amb l'objectiu d'entrar al consistori el proper mandat.\nLa Fundació Damm i l'Ajuntament han signat un conveni de col·laboració que converteix la cervesera en empresa associada al Teatre-Auditori.\nAjudes als aturats\nLa 4a 'Nit de la Memòria' vol reivindicar el retorn dels 'Papers de Salamanca'\nLa Comissió de la Dignitat organitza aquest dijous la 4a edició de la 'Nit de la Memòria' a Barcelona.\nSagarra torna aquest dijous a Sant Cugat amb articles i poesia\nEl cicle de Lectures a la Fresca continua aquest dijous amb la lectura d'articles i poemes de Josep Maria de Sagarra, a la plaça de l'alcalde Magí Bartralot a les deu de la nit.\nPublicat: el 14/jul/11 | Article complet | Cultura | Cultura\n'Mil Cretins', avui al Cicle Cinema d'Autor\nEl Cicle de Cinema d'Autor porta aquesta setmana la pel·lícula 'Mil Cretins' del director català Ventura Pons.\n'Vallesos' neix per donar a conèixer les comarques vallesanes\nLa revista-llibre 'Vallesos', dedicada a donar a conèixer les tradicions de totes dues comarques, s'ha presentat aquest dimecres al Museu de la ciutat.\nPublicat: el 13/jul/11 | Article complet | Cultura | Cultura


EL CONGRÉS - Congrés Govern Digital Local 2018 Congrés Govern Digital Local 2018\nEl Congrés de Govern Digital és el fòrum de debat de referència a Catalunya en l’àmbit de l’administració digital, enfront d’altres jornades, cicles de conferències o congressos de menor envergadura i d’un impacte més difús. Aquesta edició en concret, focalitzada en l’àmbit local, pretén posar èmfasi en totes aquells projectes i iniciatives de l’àmbit local que persegueixen una transformació digital de les dinàmiques, processos i formes de treball dels ens més propers a la ciutadania, amb l’objectiu de donar resposta als nous reptes que ens toquen afrontar derivats de la veritable revolució social, econòmica i cultural que suposa la societat digital.\nCrear un espai de trobada i d’intercanvi de coneixement d’experiències d’àmbit local centrades en assolir una governança oberta i eficient que doni resposta a les necessitats de la ciutadania i les empreses\nPosar en valor el lideratge i treball de les administracions locals per assolir una veritable societat oberta i innovadora\nPosar en comú experiències de col·laboració interadministrativa que fomentin els principis de transparència, participació i rendiment de comptes\nEstablir canals de comunicació, transferència de coneixement i col·laboració permanents i fluids\nOrganitza: Administració Oberta de Catalunya


ANUBIS COSMETICS S.L. - 959800WYBE3M5S6MXW82 (Issued) - Espana LEI\n959800WYBE3M5S6MXW82 El código LEI está activo\nFREDERIC SOLER 110, 110\nLast update: 22/09/20 -> 22/09/21\nData validated as: B59152926\nLast update: 27/09/18 -> 25/09/19\n(primary) legal name: ANUBIS COSMETICS, S.L. -> ANUBIS COSMETICS S.L.\nLegal address city: SABADELL -> Sabadell\nLegal address postal code: 8205 -> 08205\nHeadquarters address city: SABADELL (BARCELONA) -> Sabadell\nHeadquarters address postal code: 8205 -> 08205\nLast update: 18/10/17 -> 27/09/18\nLei code: 959800WYBE3M5S6MXW82\n(primary) legal name: ANUBIS COSMETICS, S.L.\nFirst legal address line: FREDERIC SOLER 110\nLegal address postal code: 8205\nFirst headquarters address line: FREDERIC SOLER 110\nHeadquarters address city: SABADELL (BARCELONA)\nHeadquarters address postal code: 8205\nRegistered as: B-3540-8\nData validated as: B-3540-8


Bona actuació dels esquiadors catalans a Larra-Belagua - Diari de la neu\nBona actuació dels esquiadors catalans a Larra-Belagua\nBalanç positiu dels fondistes catalans al Campionat d'Espanya\nCompetició, AragóFCEH 29.03.202120.45 h\nLarra-Belagua va acollir el Campionat d'Espanya d'Esquí de Fons Autor/a: FCEH\nL'estació navarresa de Larra-Belagua va acollir el Campionat d'Espanya d'Esquí de Fons, que va cloure la Copa Espanya de la RFEDI. L'equip català va firmar una bona actuació en totes les categories i modalitats, en una cita que posava punt final a la temporada.\nDesprés d’intenses setmanes de competició, el calendari d’esquí de fons va tancar-se els passats 26, 27 i 28 de març a l’estació navarresa de Larra-Belagua amb els títols estatals en joc. Les últimes bales en la recamara per als participants, entre ells l’equip de tecnificació de la FCEH i els corredors de clubs catalans de la resta de categories.\nSprint (Tècnica Lliure)\nDivendres va obrir la competició la prova sprint, on Marta Moreno (CAEI) va acabar segona, només superada per Maria Iglesias (ANEC). En homes, Bernat Sellés (Bellver) va fregar el podi amb la 4a posició, on va acabar segon Jaume Pueyo (CEFUC).\nEn categories inferiors, en U10 podi d’Oleguer López (PEC) que va ser segon, mateixa posició que Ona Pons (PEC) en U12, acompanyada al podi d’Ona Bosch (PEC), tercera. En U14, Joana Puig (Bellver) va acabar segona, mentre que en categoria masculina domini català amb Pau Molins (CENA), Oriol Bosch (PEC) i Arnau Miquel (CENA). En U16, victòria de Berta Guitart (CENA), amb Núria Ruiz (CENA) segona, així com triomf de Marc Colell (CEFUC) amb Pablo Moreno (CAEI), tercer.\nProva individual Tècnica Clàssica\nEn categoria absoluta, Marta Moreno (CAEI) va ser 5a, just darrere de Marta Cester (CAEI). A més, Miquel Auladell va acabar 6è. En U10, Oleguer López (PEC) va ser campió; i en U12, bronze de Lucía Lorenzo (CENA), victòria de Jofre Puig (Bellver) i segona posició de Roger Sánchez (CENA).\nEn U14, Jana Sánchez (CENA) va vèncer, amb Joana Puig (Bellver), tercera, mentre que en homes els catalans van tornar a copar el podi amb Pau Molins (CENA), Oriol Bosch (PEC) i Arnau Miquel (CENA). En U16, victòria de Núria Ruiz (CENA) i plata de Berta Guitart (CENA), a més de la segona posició de Marc Colell (CEFUC) i la tercera de Pablo Moreno (CAEI).\nProva individual Tècnica Lliure\nEn el tercer i darrer dia de competició, els resultats de la delegació catalana es van mantenir en la bona línia marcada els dies precedents. Entre els absoluts, Marta Moreno (CAEI) va marcar la 4a posició, Bernat Sellés (Bellver) la 5a i Miquel Auladell (PEC) la 7a.\nEn categories inferiors, segona posició d’Oleguer López (PEC) en U10, com Ona Pons (PEC) en U12, on Ona Bosch (PEC) va ser tercera. També en aquesta categoria, Jofre Puig (Bellver) va vèncer per davant de Roger Sánchez (CENA), segon.\nEn U14, Joana Puig (Bellver) va fregar el podi amb 4a posició, mentre que en homes, i per no fallar a la tradició, es va tornar a firmar un podi íntegrament català, encapçalat per Pau Molins (CENA), seguit de Guim Gabarró (Bellver) i Oriol Bosch (PEC).\nPer últim, en U16 Berta Guitart (CENA) va ser la campiona, amb Núria Ruiz (CENA), segona. En homes, Marc Colell (CEFUC) va acabar segon i Pablo Moreno (CAEI), tercer.\nDe tot plegat en fa balanç el tècnic de l’equip català, Manu Rullan, que posa èmfasi en les posicions d’honor obtingudes per Marta Moreno, Bernat Sellés i Miquel Auladell en categoria absoluta, així com la solidesa mostrada per Aniol Borrell i el retorn a la competició de Roc Vilaró després d’una important lesió.\n“A més, gràcies a l’ajuda i coordinació dels tècnics dels clubs, hem aconseguit formar un equip de treball consistent que ha repercutit en positiu als resultats dels corredors de categories inferiors”, apunta.\nResultats absoluts en aquest enllaç.\n26.03.2021. Confiança en una bona afluència d’esquiadors al Pirineu\n26.03.2021. Els esquiadors catalans dominen en els absoluts\n26.03.2021. Tuixent La Vansa acomiada avui la temporada


El nou èxit de Calvin Harris es diu My Way • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl nou èxit de Calvin Harris es diu My Way\nCalvin Harris és especialista a crear cançons que arriben a ser un èxit a nivell mundial. El més recent, This is what you came for, on a més també participava Rihanna.\nAra acaba d’estrenar My Way, on per primer cop des de Summer, no s’inclou cap col·laboració.\nArticle anteriorCiU recull firmes a Sant Feliu pel pàrquing al passeig\nArticle següentEmeli Sandé anuncia disc i estrena Hurts


Al Rasheed University College - universitats - Bagdad (Ciutat) - Baghdād - Bagdad - Iraq - Universitiesintheworld\nPàgina d'inici › Per país › Iraq › Bagdad › Baghdād › Bagdad (ciutat) › Al rasheed university college\nAl rasheed university college Bagdad (Ciutat) > Baghdād > Bagdad > Iraq\nAquesta és la pàgina d'informació de Al Rasheed University College. Si treballar o estudiar en aquest centre i s'ha visualitzat alguna informació incorrecta, si us plau, contacteu amb nosaltres i ho corregirem. Si desitja que la seva universitat de destacar entre els altres, afegir un comentari avall en aquesta pàgina perquè els estudiants interessats en aquest centre poden llegir la seva avaluació.\nSi vostè és part d'una altra universitat en Iraq i com Al Rasheed University College que desitja tenir una pàgina en aquest lloc web que ofereix tota la informació d'interès per als estudiants potencials Bagdad (Ciutat) o que es mourà allà per estudiar, no deixi de la publicació de la informació del seu centre. Anar a la pestanya 'Publica informació' i registrar la seva institució.\nEn aquest mateix moment es pot visitar la pàgina web de Al Rasheed University College per verificar tots els passos que ha de prendre per fer la seva pre-registre i registre. En qualsevol moment i des de qualsevol ordinador que estigui connectat a la xarxa, pot iniciar aquests procediments. Perquè no es perdi requereix cap dada important, ha de tenir tots els seus documents personals i dades bancàries a la mà abans d'iniciar el procediment.\nSi ja té tot a punt per fer la seva canvi en Al Rasheed University College, quan arribes no descuidi la seva salut. Menjar bé i fer exercici gaudint dels bells paisatges es poden trobar a Bagdad (Ciutat), Iraq. Si vostè segueix les regles apreses a casa, és normal que res dolent li passi a vostè, fins i tot si està lluny dels seus pares i la seguretat i la comoditat de la seva llar.\nLlistat de universitats pròxims a Al Rasheed University College\nBaghdad College of Pharmacy- (Situat a 9.90 km)\nDijlah University College- (Situat a 10.19 km)\nAl Mamon University College- (Situat a 6.49 km)\nCollege of Science, Baghdad University- (Situat a 6.57 km)\nUniversity of Mustansiriyah- (Situat a 12.63 km)\nAl Turath University College- (Situat a 6.03 km)\nUniversity of Baghdad- (Situat a 6.57 km)\nBaghdad College of Economic Sciences University- (Situat a 6.64 km)\nAl Mansour University College- (Situat a 11.53 km)


'LA ESCENA DESPROVISTA'\nAcompanyant aquesta Sporá, Paz Rojo presentarà l'obra Dancismo el divendres 26 d'octubre dins la programació Corpografies #3\nPAZ ROJO (1974, Madrid). Coreògrafa, ballarina i investigadora. Desenvolupa la seva activitat a la cruïlla entre les pràctiques artístiques, la coreografia i la filosofia; investigant l'autonomia de la dansa dins de la producció de valor capitalista. Graduada en creació coreogràfica per la School for New Dance Development, Amsterdam (1996-2000). Actualment realitza un projecte de doctorat a la Stockholm University of the Arts, Estocolm, Suècia anomenat The decline of Choreography and its movement: the subaltern pathway (l'ocàs de la coreografia i el seu moviment: una via subalterna). Recerca amb una àmplia trajectòria i vinculada a diverses institucions, contextos auto-organitzats, marcs d'exhibició, programes educatius i iniciatives independents d'Europa i Iberoamèrica. Al llarg d'aquest recorregut, ha tingut diferents manifestacions com els solos de dansa El que sigui movent-se així (2011) i EX POSICIÓN UNIVERSAL (democracy is a psycho-kinetic training) (2012); els experiments escènics col·lectius Acción Inaugural (2011); YES WE CANNOT, una pre-formance en la era de la con-fusión (2012); The Gerries by Gerry (2012); els assajos audiovisuals: I do not like community in the same way I do not like contact-improvisation (2013); DANCISMO (2014) i la performance ECLIPSE:MUNDO (2018), estrenada a Naves Matadero de Mdrid i que es presentarà al proper Festival Sâlmon. També ha estat comissària del Festival ¿Qué puede un cuerpo? (La Casa Encendida, Madrid 2014-2015), així com iniciadora i facilitadora dels contextos d'investigació col·lectius: ASSIM NÃO, PERO ¿CÓMO? (LOT, Sao Paulo, 2017); [CAMP # 1] coreografiar la dissidència (Teatre Pradillo, Madrid 2014); ¿I si deixem de ser (artistes)? (La Casa Encendida, Madrid 2013); A piece ... together? (Barcelona, Sao Paulo, Viena 2010-2011); i el laboratori itinerant coreografia: un problema a practicar (Madrid, Barcelona, Sao Paulo, Viena, Amsterdam, Istanbul, Brussel·les, Moscou, Estocolm i Ciutat de Mèxic). En els últims anys ha treballat com a intèrpret i col·laboradora amb altres/as artistes com Norberto Llopis (The Capitalist 2016-17), Ivanna Muller (Notes 2016-17), Diego Gil i Igor Dobricic (The half 2011).\nMés sobre Paz Rojo a La Caldera\ndel 22 al 26 d'octubre, de 16h a 20h


Reglament del Consell | Consell d'Entitats del Districte 1\nConsell d'Entitats del Districte 1\nOMD catàleg de serveis\nEquipaments del Districte\nREGLAMENT DE RÈGIM INTERN DEL CONSELL D’ENTITATS DEL DISTRICTE 1\nAquest Reglament de Règim Intern del Consell d’Entitats del Districte 1 emanen d’allò estipulat a l’article 35 de les “Normes Reguladores de la Participació Ciutadana” aprovades per l’Ajuntament de Badalona el juliol de 2001.\nSubstitueix al Reglament de Regim intern aprovat en Ple Municipal en data 29 d’abril de 2003.\nCAPÍTOL 1: OBJECTIU I FUNCIONS\nArt. 1: Objectiu\nEl Consell d’Entitats del Districte 1 és l’òrgan encarregat de canalitzar i fomentar una major participació dels ciutadans en la presa de decisions publiques, amb l’objectiu de complementar la democràcia representativa i avançar cap a la democràcia participativa, en el seu àmbit territorial.\nLa seva funció, és disposar d’una eina útil de consens, entre la ciutadania i l’administració, per anar configurant unes estratègies i una nova manera de fer en la qual polítics, tècnics i ciutadans\nestableixin nous models de relació, treballs conjunts, basats en la complicitat més que en el conflicte.\nUn organisme, on la reflexió, el diàleg, i el consens entre les diferents entitats, sectors socials, ciutadania en general i administració, sigui una sola manera de gestionar i donar resposta als nous reptes de la nostra ciutat. En definitiva, una nova manera de fer ciutat.\nArt. 2: Funcions\nLes funcions genèriques del Consell d’Entitats són les que venen determinades a l’article 36 de les “Normes Reguladores de la Participació Ciutadana”, i a més en el Districte 1 es concreten en:\nA) Consensuar el Pla de Treball de la Regidoria de Districte.\nB) Informar el Pressupost anual de la Regidoria de Districte.\nC) Aprovar les Normes de Funcionament internes.\nD) Assessorar i incidir en totes les actuacions que les Administracions Públiques\ndesenvolupin en el territori del Districte, així com rebre informació de les actuacions que es pensin realitzar en els diferents àmbits, per tal d’aconseguir la major cohesió social i territorial.\nE) Detectar i preveure les necessitats de la ciutadania i el territori, proposant les actuacions que es considerin necessàries per tal de millorar la qualitat de vida dels seus habitants.\nF) Fomentar la participació ciutadana en tots els seus vessants, així com la interrelació i comunicació entre les diferents entitats.\nG) Contribuir a augmentar el sentiment de pertinença a la Ciutat, fomentant així el comportament cívic i solidari de tota la ciutadania.\nH) Elaborar i realitzar, amb la Regidoria i altres àmbits municipals i institucions, programes conjunts d’actuacions.\nCAPÍTOL 2: ORGANITZACIÓ I FUNCIONAMENT\nArt. 3: Òrgans\nEls òrgans del Consell d’Entitats del Districte 1 són:\nLes Comissions sectorials\nEls grups de treball.\nArt.4: El Plenari\n4.1 El Plenari és l’òrgan màxim de representativitat del Consell i estarà composat per la Presidència,vicepresidències, secretaria i 1 representant de cadascuna de les associacions que manifestin la seva voluntat de formar-ne part i que reuneixin les següents condicions :\nA) Estar inscrites en el Registre Municipal d’Entitats.\nB) Tenir el domicili social i / o l ’àmbit d’actuació preferencial en el Districte 1.\nC) Respectar la Declaració Universal dels Drets Humans i tenir un funcionament intern de caràcter democràtic.\n4.2 Les funcions del Plenari, com a màxim òrgan de decisió del Consell d’entitats, són les següents:\nA) Aprovar l’ingrés i, en el seu cas, el cessament de les entitats que en formen part.\nB) Aprovar el Pla de Treball.\nC) Aprovar el nomenament dels membres de la comissió permanent.\nC) Informar el Pressupost anual\nD) Escollir la Vicepresidència segona\nE) Delegar en la Comissió Permanent totes les decisions i actuacions que consideri convenient i que no siguin cap de les esmentades anteriorment.\nF) Aprovar i fer arribar, als organismes competents, les diferents propostes que surtin dels grups de treball.\nG) Aprovar la modificació del present reglament.\n4.3 El Plenari es reunirà almenys 3 cops l’any amb caràcter ordinari, i cada cop que el convoqui la Presidència, un 15% dels seus membres de ple dret de forma extraordinària, o les vicepresidències a petició de la Comissió Permanent.\n4.4 En aquest darrer cas, la Presidència estarà obligada a reunir el plenari en el termini màxim d’un mes a partir de la data de petició. En tot els casos, les convocatòries es faran per escrit i amb una antelació mínima de 15 dies, adjuntant l’ordre del dia.\n4.5 En els acords es procurarà sempre assolir el consens i en cas que aquest no sigui possible, les decisions es prendran per majoria qualificada de 2/3 dels assistents, amb dret a vot.\n4.6 Tindran dret a vot el President, vicepresidents i les entitats representades assistents. Cada representant amb dret a vot, disposarà d’un document personal, que l’identificarà per tal de poder exercir, si és el cas, el seu dret a vot, que serà emès amb papereta i dipositat en una urna a tal efecte.\n4.7 Només es comptarà un vot per entitat, havent d’acordar els seus representants, cas de ser més d’un, quin és el sentit del seu vot.\n4.8 El vot no es podrà delegar, ni una mateixa persona podrà votar dos cops encara que es pertanyi o representi a més d’una entitat.\n4.9 Les sessions seran públiques i qualsevol persona podrà assistir-hi. Per fer ús de la paraula, els ciutadans i ciutadanes ho hauran de sol•licitar a l’oficina municipal del districte amb 48 hores d’antelació a l’inici de la sessió, tot indicant el tema del qual volen parlar. El president i els vice-presidents acordaran si la intervenció procedeix. En el cas que no s’arribi a un acord, el consell d’entitats serà qui determini per majoria simple, si la intervenció procedeix.\nArt. 5: Comissió Permanent\n5.1 Les funcions de la comissió permanent són les següents:\nA) Exercir la representativitat del Consell d’entitats entre plenaris\nB) Vetllar pel compliment del acords dels plenaris\nC) Coordinar les tasques de les Comissions Sectorials i dels Grups de Treball .\nD) Preparar les reunions del Plenari\nE) Exercir les competències que li siguin delegades pel Plenari.\nF) Creació de grups de treball.\nG) Preparar el pla de treball, amb les inquietuds del plenari i de les comissions sectorials.\nE) Acordar el procés electoral per escollir la vice-presidència segona.\n5.2 La comissió permanent estarà formada per la presidència i les vicepresidències del Consell d’entitats, la Secretària i els membres representants de les diferents comissions sectorials escollits per aquestes amb la següent representació:\nEntitats veïnals: 4 membres\nEntitats culturals: 2 membres\nEntitats esportives: 2 membres\nEntitats de joves: 2 membres\nAmpas: 2 membres\nEntitats socials: 2 membres\nEntitats de dones: 1 membre\nEntitats de gent gran: 1 membre\n5.3 Tindran dret a vot les vicepresidències, i els membres escollits per les comssions sectorials.\n5.4 Les seves decisions seran preses per consens o, en cas que aquest no sigui possible, per la majoria qualificada de 2/3 arrodonit l’enter superior dels assistents amb dret a vot.\n5.5 El vot no es podrà delegar, ni una mateixa persona podrà votar dos cops encara que es pertanyi o representi a més d’una entitat.\n5.6 Podran assistir-hi tècnics municipals i representants dels grups de treball/comissions, si és per un tema concret, a més d’aquelles persones que es necessiti per ampliar informació, amb veu però sense vot.\n5.7 La Comissió Permanent es reunirà amb caràcter ordinari cada mes i de forma extraordinària sempre que es convoqui a petició d’un 25% del seus membres de ple dret. Les convocatòries es faran per correu electrònic i amb una antelació mínima de 7 dies, adjuntant l’ordre del dia. Si la petició la realitza aquest 25%, haurà de enviar la seva petició a l’oficina de districte, indicant els temes a debatre i s’haurà de convocar en el termini màxim de 15 dies.\nArt. 6: De les Comissions Sectorials\n6.1 A títol enunciatiu i no limitador, es podran crear les següents Comissions Sectorials:\n• Moviment Veïnal\n• Entitats socials\n6.2 La seva funció serà vetllar per tot allò relacionat amb la seva temàtica pròpia i distintiva.\n6.3 Cadascuna de les Comissions sectorials estarà formada preferentment pels representants de les entitats, les activitats de les quals hi tinguin relació directa. D’acord amb aquestes activitats, una mateixa entitat podrà ser representada a diferents Comissions Sectorials amb veu i vot. En aquest darrer cas i només pel què fa a l’elecció dels membres de la Comissió Permanent, només es podrà exercir el dret de vot a la Comissió sectorial que, d’acord amb la seva activitat principal, cada entitat hagi prèviament determinat.\n6.4 Hauran de nomenar un o més representants per la comissió permanent, que tindrà la responsabilitat de ser el portaveu, convocar i rebre les comunicacions en nom de la comissió sectorial a la qual representa. En el cas de que la comissió disposi de més d’un representant s’haurà d’escollir quin d’ells exerceix aquestes responsabilitats.\n6.5 Les comissions sectorials es reuniran amb la freqüència que elles mateixes determinin amb l’objecte de tractar totes aquelles qüestions que els són pròpies, així com aquelles que vinguin determinades pel Plenari o per la Permanent. Així mateix, podran elevar a aquests òrgans, totes aquelles propostes i informes que estimin pertinents.\n6.6 A les reunions de les comissions sectorials, podran assistir-hi tècnics municipals, a més d’aquelles persones que es necessiti per ampliar informació, amb veu però sense vot.\nArt. 7: Dels Grups de Treball\n7.1 Es poden crear Grups de Treball per tractar temes específics diferents dels de les Comissions Sectorials (per exemple: per fer el seguiment de determinats projectes etc.)\n7.2 Els grups de treball seran creats a proposta de la Comissió Permanent, per tractar temes específics que superin l’àmbit de les Comissions Sectorials.\n7.3 L’objectiu, la composició i la durada de cadascun d’aquests grups vindran determinats, en el moment de ser creats, en funció de les seves necessitats. Els seus informes o les seves conclusions hauran de ser portades a la Permanent per la seva aprovació.\n7.4 Aquest grups de treball anomenaran un responsable, que serà el portaveu front la Comissió Permanent. A les reunions dels grups de treball, podran assistir-hi tècnics municipals, a més d’aquelles persones que es necessiti per ampliar informació, amb veu però sense vot.\nArt. 8: La Presidència i Vicepresidències\nLa Presidència del Consell d’Entitats recau en l’Alcalde/essa i la Vicepresidència primera en el Regidor/a Delegat/da del Districte.\nLa Vicepresidència segona recaurà en un membre del Plenari triat per aquest i que no ostenti cap càrrec públic.\nEn cap cas aquest càrrecs superaran els 4 anys de durada propis del mandat municipal.\nArt. 9 : De la Vicepresidència segona\n9.1 Les funcions de la Vicepresidència segona són:\nA) Compartir amb la Presidència, i Vicepresidència 1ª del Consell d’Entitats les tasques de funcionament del propi Consell. En cap cas podrà assumir les funcions que la Vicepresidència 1ª té encomanades per delegació d’Alcaldia com a càrrec electe.\nB) Ostentar la representació de les entitats del Consell, exercir de portaveu de les opinions expressades i vetllar perquè els acords presos siguin tramesos allà on correspongui.\nC) Elaborar conjuntament amb la Vicepresidència 1ª les convocatòries de la Comissió Permanent.\nD) Representar el Consell d’Entitats del districte 1 en el Consell de Ciutat i en els plens municipals.\nE) Dinamitzar i donar contingut a la representació atorgada.\n9.2 El procés d’elecció de la Vicepresidència segona, haurà de contemplar necessàriament les següents condicions:\nA) Aprovació per part de la Comissió permanent d’una comissió electoral formada per 3\nMembres de la mateixa comissió permanent i presidida pel regidor/a del Districte.\nB) Podrà accedir a la candidatura de la Vicepresidència segona qualsevol persona major\nde 18 anys a proposta de l’entitat inclosa en el cens a la que pertanyi i amb l’aval de com a mínim 2 entitats més (presentant un breu currículum), dins del termini que dicti la comissió electora.\nC) Formaran part del cens electoral aquelles entitats pertanyents al plenari amb dret a vot. El llistat d’entitats incloses en el cens es farà públic en temps i amb els mitjans que la comissió electoral dicti.\nD) L’elecció entre les candidatures presentades tindrà lloc en la primera sessió plenària\ndel Consell d’Entitats posterior a les eleccions municipals. El sistema de votació serà d’un vot per entitat pertanyent al Consell d’Entitats i mitjançant votació secreta. Per ser escollit Vicepresident/a segon/a, caldrà aconseguir una majoria qualificada de 2/3 en una primera volta o, si calgués, més del 50% dels vots vàlids emesos en una segona volta limitada a les dues candidatures més votades en la primera. Les paperetes tindran els noms de tots els candidats, i caldrà marcar amb una creu un sol candidat.\nE) La Vicepresidència segona s’elegirà per un període de quatre anys, i en cap cas la mateixa persona podrà ser reelegit per un segon mandat.\nF) En cas de renúncia o impediment per seguir exercint el càrrec, correspon a la Comissió Permanent iniciar un nou procés electoral.\nG) En tot allò no contemplat, serà la comissió electoral la que haurà de dictar resolució.\nArt. 10: De la Secretaria\nEl/la Coordinador/a del Districte exercirà les tasques pròpies de Secretaria tant del Plenari com de la Comissió Permanent. Aixecarà Acta de les seves reunions i custodiarà la documentació del Consell d’Entitats, així com realitzarà les convocatòries del Plenari i de la Comissió permanent.\nUna còpia de les actes de les reunions del Plenari com de la Permanent, s’enviaran via correu electrònic, a la seu de les associacions membres, en un termini màxim de 7 dies, a la finalització d’aquesta.\nDisposició Final 1ª\nEn tot allò no previst en aquest Règim Intern correspon al Plenari del Consell d’Entitats adoptar la decisió que consideri més adient, d’acord amb els criteris generals que les inspiren així com les “Normes Reguladores de Participació Ciutadana” aprovades per l’Ajuntament Ple el juliol de 2001.\nDisposició Final 2ª\nLa Regidoria de Districte vetllarà per que tots els organismes, comissions i grups de treball del Consell d’ Entitats, puguin dur a terme la seva tasca, dotant-los dels recursos humans i materials necessaris, en cada moment.\nDonat el fet que la legislatura municipal ja resta en curs, i tan sols per aquest cas, és regula el següent:\n1er,- La comissió Permanent actual es mantindrà fins a la finalització de la legislatura municipal actual.\n2on,- Degut al fet de que la Vicepresidència 2ª, en aquest mandat serà escollida a mitja legislatura i no podrà complir el mandat dels quatre anys, de forma transitòria i si així ho decideix el Plenari,podrà ser facultada per mantenir-se fins a la finalització de la següent Legislatura Municipal.\n3er,- Si fos necessària la presentació i defensa d’aquest reglament de règim intern davant el Ple Municipal, la Comissió Permanent nombrarà la persona per a fer-ho.\nBadalona, novembre de 2013


Microcrèdits: rebaixa en els tipus d'interès | Consumer\nMicrocrèdits: rebaixa en els tipus d’interès\nSense comissions, apliquen un tipus d'interès entre el 4% i 7%, per sota del crèdit al consum i permeten un finançament de fins a 20.000 euros\nData de publicació: Dimarts, 07deAgostde2007\nEls microcrèdits són petits préstecs realitzats a sectors de la població amb poc recursos, i que estan fora d’altres canals de finançament de les entitats financeres, com en el cas dels préstecs de consum. No s’exigeix avals, ni garanties reals, sinó que és suficient comptar amb l’aval moral emès per entitats o associacions socials, l’empresa en la qual es treballa, etc. Un altre aspecte que els diferencia, és que possibiliten que moltes persones sense recursos puguin finançar projectes laborals pel seu compte que els reverteixin uns ingressos. Però tampoc en l’actualitat són exclusivitat d’aquest segment de la població, sinó que també s’utilitzen per a fer costat als emprenedors amb pocs recursos. En general, estan destinats a immigrants, emprenedors sense recursos, llars monoparentals, dones, parats de llarga durada, persones amb discapacitat o en risc d’exclusió. La fórmula consisteix a concedir petites quantitats de diners a persones que tenen una idea de negoci viable però no poden sol·licitar un crèdit a una entitat financera perquè no disposen d’avals. En aquests moments són molts els bancs i caixes d’estalvi espanyoles que ofereixen mircrocréditos -moltes entitats fins i tot han rebaixat el seu tipus d’interès- un producte que no contempla cap comissió, però que requereix comparar les condicions dels diferents bancs per a determinar quin és que més s’acosta a les necessitats de cadascun. Entre els aspectes a tenir en compte abans de decantar-se per l’un o l’altre es troben: el tipus d’interès, el temps límit de devolució, la màxima quantitat que es pot demanar i els papers necessaris que s’han d’emplenar.\nRebaixa en els tipus d'interès\nUna altra de les novetats en el camp concret dels microcrèdits prové de Caixa Duero que acaba de millorar les condicions d’aquests productes, rebaixant el tipus d’interès a Euribor més 0,25% i a un termini de sis anys. Es tracta del ‘Microcrèdit Emprenedor’, un producte dirigit a joves menors de 35 anys amb iniciativa empresarial. Es finança un màxim de 60.000 euros per sol·licitant, amb un interès d’Euribor més 0,25% i un període de devolució de sis anys. Paral·lelament, la caixa té en el mercat altre minipréstamo per a persones físiques amb dificultats d’accés al sistema financer convencional i que comptin amb un projecte d’inversió viable, que generi noves fonts d’ingressos en forma d’autoocupació. En concret, s’ofereixen fins a 18.000 euros, també a Euribor més 0,25%, i durant un termini de sis anys. Està destinat a l’adquisició de béns materials i immaterials o la creació de serveis generadors d’autoocupació.\nCaixa Vital Kutxa és una altra de les entitats que ofereix la possibilitat d’acollir-se a aquesta opció, per a això disposa d’una línia de microcrèdits destinada a ajudar a persones que no disposen de béns econòmics i que, com a conseqüència, troben moltes dificultats per a accedir al sistema financer tradicional. “Són petits préstecs, a baixos tipus d’interès i a retornar fins a cinc anys, destinats especialment a facilitar l’accés a l’autoocupació, pagar deutes contrets al país d’origen (en el cas d’immigrants) o atendre altres necessitats”, expliquen des de la caixa basca. L’Obra Social de Kutxa (Caixa Guipúscoa Sant Sebastià), per part seva, pretén amb aquest producte facilitar als col·lectius en risc d’exclusió social el disposar d’un finançament específic que els permeti resoldre problemes de primera necessitat, pagar els deutes contrets al país d’origen dels immigrants o accedir a l’autoocupació. Aquesta opció va dirigida a immigrants, persones amb discapacitat, minories ètniques, persones majors de 40 anys, dones demandants d’ocupació, persones en rehabilitació per consum de drogues o alcohol i ex-recluses. Els microcrèdits tenen una quantia màxima de fins a 6.000 euros i un termini màxim de devolució de tres anys, i el seu tipus interès és el referenciat al TAE de l’ICO (Institut de Crèdit Oficial) per a aquesta classe de préstecs.\nPrecisament, l’Institut de Crèdit Oficial, en aquest cas en col·laboració amb Bancaza té un acord per a finançar, a través de microcrèdits, els projectes laborals o empresarials per a petites i mitjanes empreses que, per mancar de garanties en historial creditici, trobin dificultats per a accedir als canals habituals de finançament. Tenen un import més elevat que la mitjana, d’un màxim de 25.000 euros, en què el beneficiari pot finançar fins al 95% de la inversió que vagi a realitzar i a retornar en 5 anys, amb un tipus d’interès del 5,5%. Els préstecs han de ser sol·licitats per persones físiques que aportin i justifiquin el finançament per a un projecte comú portat a través d’una microempresa. Així mateix, ha de prendre, almenys, el 20% de capital social i ser, necessàriament, treballador d’aquesta. El finançament que concedeix l’ICO i Bancaixa va dirigit a totes les persones encara que tindran una preferència els majors de 45 anys, les llars monoparentals, immigrants, dones, discapacitats i persones en atur de llarga durada.\nPer a persones en risc d’exclusió financera\nEls microcrèdits de Caixa Segòvia són “préstecs de petita quantia que es lliura a persones vulnerables en risc d’exclusió financera, per a facilitar-los l’accés a una activitat productiva i per a la concessió de la qual no s’exigeixen ni garanties reals ni avalistes”, tal com afirmen des d’aquesta caixa. Tenen dues modalitats: una és la creació d’empresa, i l’altra és la inversió per a ampliar o potenciar un negoci ja existent. Entre els seus beneficiaris es troben: immigrants, discapacitats, joves, parats de llarga durada, aturats majors de 45 anys, llars monoparentals necessitades o emprenedors, entre altres. La quantia màxima és de 12.000 euros, amb un tipus d’interès del 4%, amb un termini de cinc anys, i amb una manca optativa de sis mesos a un any. La destinació dels diners és amplíssim, des de comprar les eines necessàries per a establir-se com a professional, fins a adquirir un vehicle comercial o reformar un local per a obrir un comerç, operacions que arriben a ser una missió impossible per a moltes persones enclavades en grups desfavorits, bé per raons econòmiques, socials o de procedència, com pot ser el cas de la població immigrant.\nUna altra alternativa la proporciona el microcrèdit de ‘BBK solidària’, que és un préstec destinat a persones en risc o situació d’exclusió social (pobresa, immigrants, etc.). Es tracta de persones que no disposen de béns econòmics, per la qual cosa no poden accedir al sistema financer tradicional. Des d’aquesta entitat claran que l’objectiu d’aquest finançament és cobrir les diferents necessitats, com per exemple, situacions personals o de família (manteniment de la família, viatge de familiars per a immigrants, etc.), habitatge (lloguer, condicionament, fiances, etc.), cancel·lació de deutes al país d’origen (amb tipus d’interès d’usura), o la posada en marxa d’activitats econòmiques.\nVes a la pàgina anterior: « Préstecs tous i sense comissions\nanys euros inmigrantes-ca interés-ca microcréditos-ca


La Generalitat ha començat a multar a tots aquells propietaris que incompleixin la legislació\nNormativa sobre animals domèstics per a administradors de finques Part 2\nObres sense llicències en habitatges, què pot passar-te?\nCom actua un administrador de finques davant els morosos\nErrors en comunitats de propietaris a llogar un pis\nVeïns músics, ¿com actuar en una propietat de veïns?\nCOM RETALLAR DESPESES EN UNA COMUNITAT DE PROPIETARIS\nLA MOROSITAT EN L'AMBITO DE LA PROPIETAT HORITZONTAL\nADÉU ALS CONTRACTES DE LLOGUER DE CINC ANYS\nLes comunitats de propietaris obligades a comunicar telemàticament\nNormativa i legislació de piscines en comunitats de veïns\nD'on procedeixen les goteres en una comunitat de propietaris?


Artist truck | somriuresnomades.org\ndnl trading Cat | Es | En | CH\nArtist truck: camió d’artistes\nVolem que Somriures Nòmades sigui un projecte compartit. Per això, obrim les portes del camió Dream Warrior a tots aquells artistes o companyies que vulguin recórrer amb nosaltres una part del camí.\nbinaire opties betekenis Els requisits seran: tenir un espectacle, un número artístic o algun tipus de proposta escènica o musical que pugui encaixar amb les nostres. A més, es demanarà comptar amb una assegurança de viatge i venir acompanyat de molt respecte, paciència i la dosi justa d’esperit d’aventura.\nSomriures Nòmades ofereix als artistes o companyia convidada allotjament al camió i menjar. Evidentment, posarem a la seva disposició l’equip de so, la infraestructura escènica i tot el material de malabars i circ que portarem amb nosaltres.\nEstem oberts a tot tipus de propostes d’intercanvi artístic amb les companyies convidades i a consensuar, en la mesura del possible, canvis de ruta i visites als artistes locals que els interessi conèixer.\nhttp://aiapets.com/?optionbinary=binary-barrier-option-calculator Somriures Nòmades es compromet, a més a més, a gravar i produir gratuïtament un vídeo de qualitat professional d’un màxim de 5 minuts de durada sobre l’experiència de l’artista o companyia convidats.\nhttp://www.arcimedia.co.uk/?termostat=forex-forex&d95=c4 Fes el teu segur Iati\nComparteix aquest apartat:


Dissabte 4 juliol\nIsabel, reina; Osees, profeta; Laureà, bisbe, Innocenci, Sebastià, màrtirs; Teodor, Uldaric, bisbes, i Berta.\nPel juliol els temporals a posta de sol.\nEl que importa no és ser el més fort, sinó el supervivent . (Bertold Brecht)\nNo hi ha resultats a la zona de Vinebre\nA l’oest de la mar de Galilea, a Palestina, al congost anomenat Banyes de Hattin, es van enfrontar l’exèrcit croat, constituït principalment per contingents templers i hospitalers comandats per Guiu de Lusignan, rei de Jerusalem, i Reinald de Châtillon, i les forces de Saladí, sultà d’Egipte. Els soldats cristians havien escalat el turó nord de les Banyes, però es van trobar amb un precipici i les tropes sarraïnes; molts d’ells van morir estimbats i la resta es van rendir. Mentrestant, la cavalleria de Saladí havia carregat contra els croats, que es van refugiar a la banya sud. El sultà egipci va començar l’assalt final per mirar d’apoderar-se de la tenda del rei cristià, on va trobar la Vera Creu, una relíquia sagrada. Guiu de Lusignan va ser fet presoner, igual que Reinald de Châtillon, el pitjor enemic de Saladí. A la seva tenda, i tal com ja havia promès Saladí, aquest va decapitar De Châtillon com a càstig per les matances i els assalts que el cap croat havia comès contra la població i les caravanes, fossin cristianes o musulmanes.\nEl Congrés de Filadèlfia aprova la declaració d’independència de les tretze colònies de la Unió nord-americana.\nKarl Marx i Friedrich Engels publiquen el programa polític conegut com el Manifest del Partit Comunista.\nProclamació de la República de les Filipines.\nEs declaren els grans incendis forestals de la Catalunya Central, que devastaran unes 55.000 hectàrees de bosc i conreus entre les comarques del Bages i el Berguedà.\nEl Centre Europeu de Física de Partícules anuncia la descoberta del que podria ser el bosó de Higgs.


Paisatges tecnològics al llarg del Temps. La Seu Vella de Lleida. Els Romans. Del segle II aC al V. La dominació romana. Paisatges tecnològics al llarg del Temps. La Seu Vella de Lleida. Els Romans. Del segle II aC al V. La dominació romana.\nEls Romans. Ilerda.\nLa dominació romana (201 aC. - 375 dC.)\nLa societat dels Romans.\nEls ibers van abandonar els seus poblats als turons per establir-se a les terres baixes formant un hàbitat dispers de cases de pagès.\nLa institució bàsica del govern urbà era el Consell municipal (Cúria)\nLes ciutats romanes, evidencien influencies gregues. D’estructura generalment quadrada o rectangular i emmurallades, són ordenades, amb carrers paral•lels que s’entrecreuaven en angle recte ( mostrant una clara influència dels campaments militars romans) i dues vies principals: el cardo màximus i el decumano màximus. Al creuament d’aquestes vies principals es trobava el Fòrum, plaça porticada que era el veritable nucli de la vida social, política i religiosa de les ciutats romanes. En ell s’erigien els temples, la basílica i les termes.\nA les grans ciutats també hi havia grans edificis destinats als espectacles: circs, teatres i amfiteatres sempre a prop d’una de les portes de sortida de la ciutat per tal de facilitar la seva evacuació en cas de que fos necessari. Les classes populars vivien en insulae, cases de varis pisos d’alçada.\nEls rics ho feien en residencies d’una sola planta anomenades domus, amb l’estructura típica de la casa mediterrània. Un pati central a cel obert amb un compluvium i un impluvium (cisterna on es recollia l’aigua de la pluja). Aquest pati era envoltat d’una galeria porticada des de la que s’accedia a les habitacions principals de la casa. Aquestes presentaven rics mosaics al terra i pintures al fresc a les parets.\nL’agricultura es basa en la trilogia mediterrània: blat, vinya i l’olivera.\nEls romans enterraven els seus morts (per inhumació o incineració) en necròpolis o tombes monumentals a banda i banda de les vies d’accés a les ciutats. Un dels sepulcres més importants a Catalunya el trobem a la Torre dels Escipions a Tarragona.\nDesprés de la penetració romana a la península es va delimitar dues províncies, l'Ulterior i la Citerior, que incloïen tota la costa mediterrània peninsular (197 aC.). Una nova i important insurrecció de les tribus de l'interior (ilergets, lacetans i ausetans), va ser sufocada de nou pels romans amb l'intervenció del cònsol Marco Porcio Catón i va suposar la mort dels cabdills Indíbil i Mandoni (195 aC.).\nA partir de llavors comença un lent període de transformació interna del país( canvis econòmics, administratius, polítics, culturals i artístics...) , on al cap de quatre o cinc generacions s’extingeix la cultura indígena. Els ibers van abandonar els seus poblats als turons per establir-se a les terres baixes formant un hàbitat dispers de cases de pagès, que quan eren de propietat estaven gravades amb forts impostos a l’Estat. Amb el temps va anar desapareixent la llengua, l’alfabet i moneda autòctona. La llatinització fou ràpida a la ciutat però molt lenta al camp, on el llatí vulgar no es present fins l’edat mitjana. (El més probable és que les llengües ibèriques es mantinguessin fins aquesta època, sobretot al Pirineu) Aquest llatí vulgar, en evolucionar la seva fonètica i simplificar la morfologia i la sintaxi, adquirí característiques que el diferenciaren del de la resta de l’Imperi i que són la base del castellà, gallec i català.\nA l’any 49 aC., la ciutat d'Ilerda (Lleida) és testimoni de la batalla decisiva, al costat del riu Sicoris (Segre), de la Guerra Civil romana entre Juli Cèsar i el generals de Pompeu. Quatre anys després Juli Cèsar concedeix a Tarraco la categoria de colònia (Colònia Urbs Triumphalis Tarraco).\nLa transformació rural comença a ser destacada i el panorama urbà de la Catalunya romana girarà entorn de les ciutats, sense existir pràcticament poblats o viles de transició entre aquestes i les villae (cases rurals) situades en zones agrícoles que ocupaven gairebé tot el territori. L’agricultura es basa en la trilogia mediterrània: blat, vinya i l’olivera i la seva producció s’exportava gairebé en la seva totalitat a la gran metròpoli, Roma.\nL’assentament i la consolidació de la civilització romana es fa patent a Catalunya amb les construccions de l’aqüeducte i el teatre de Tarraco (26-24 aC.), l’obtenció de la condició de Colonia Iulia Augusta Paterna Faventia Barcino de la ciutat de Barcino (24 aC.), la construcció de l'Arc de Barà (117 dC.) i multitud de manifestacions arquitectòniques i artístiques.\nLa institució bàsica del govern urbà era el Consell municipal (Cúria), assembla consultiva formada pels decurions. Aquest eren elegits, amb caràcter vitalici, per votació pels homes lliures de la ciutat. Cada any, el consell elegia de 2 a 4 magistrats que s’ocupaven del govern municipal amb l’ajut dels edils.\nEl poble estava format per artesans d’oficis ben diversos, tot i que bona part de les activitats productives estava a càrrec d’homes sense drets, els esclaus, comprats als mercats. Dins els esclaus troben categories. Els que treballen al camp, als tallers, al servei domèstic i una minoria amb grans coneixements que feien d’homes de confiança dels seus amos i que podien arribar a comprar la seva llibertat, convertint-se així en lliberts.\nL’abastiment d’aigua el procuraven els aqüeductes, una de les millors mostres de l’enginyeria civil dels romans, que dominaven a la perfecció l’arc de mig punt i l’ús del morter (barreja de calç, sorra i aigua)\nPer tal de facilitar les activitat militars i com no comercials es va construir una xarxa de vies, les quals es marcaven amb fites (miliaris, mil passes) La via Augusta, prolongació de la Via Hercúlea que naixia a Roma, travessava el Pirineus i seguint tot el litoral mediterrani arribava fins a Cadis (passant pel costat del que ara és l’autopista A-7). De Tàrraco es podia anar a Astorga i a Toledo passant per Lleida i Osca. Va caler construir molts ponts per tal de travessar rius i salvar desnivells i fins i tot ornaments com els Arcs de Triomf erigits per a commemorar alguna victòria militar o el nomenament d’un alt magistrat o alguna altra necessitat (Arc de Barà a la Via augusta, prop de Tàrraco).\nEl dret romà continua avui en dia essent el fonament del dret vigent a l’Estat espanyol sobretot pel que fa al dret civil. Inicialment només era un privilegi dels habitants de Roma, però al 74 dC. es va concedir a tots els habitants de l’Imperi.\nRoma tingué una posició eclèctica en matèria religiosa. Respecta els cultes autòctons i introdueix les seves creences. El cristianisme arriba a Roma a meitat del segle I, i s’evidencia la seva presència a Catalunya des de l’any 257, sent perseguit cruelment sota l'Emperador Dioclecià i fent màrtirs a les incipients diòcesis catalanes (Sant Fruitós bisbe de Tarraco -259, Santa Eulàlia, Sant Cugat, Sant Feliu, Sant Sever, Sant Medir, etc.). A l’any 313 l'Emperador Constantí es converteix al cristianisme i promulga l'Edicte de Milà sobre la llibertat religiosa, i un any més tard se celebra el primer concili de l'Església hispana a Il•liberis (Granada). Al 314 començà l’organització de l’Església a terres catalanes. Al S. IV ja comptava amb els bisbats d’Osona, Empúries, Tarragona, Girona, Barcelona i més tard al s. V es van crear els d’Egara (Terrassa) i Mallorca.\nS’edifiquen les primeres basíliques paleocristianes (llastimosament no queden moltes restes ja que varen ser la base d’edificacions posteriors) Tot i això a Constantí podem admirar el mausoleu de Centelles i La basílica paleocristiana del Bovalar, en la comarca del Segrià, al terme municipal de Seròs.\nL’any 330, l'Imperi romà es divideix en quatre prefectures: Orient, Iliria, Itàlia i Galia, amb catorze diòcesis o districtes i cent disset províncies.\nCiutat romana protegida dels vents segons Marc Vitruvi Pol·lió.\nCasa di Diana, Insulae, Ostia Antica.\nÀtrium d'un Domus romà.\nBoveda romana segons Viollet le Duc.\nArc roma de Bara.\nPossiblement antiga frontera terriotial entre ilergetes i cossetans.\nLa Tecnologia dels Romans.\nL'enginyeria romana és rica en recursos i enginy: Construcció de xarxes viaries, ponts i aqüeductes; Construcció de grans edificis d'ús col·lectiu (Temples, termes...); Domini de l’arc de mig punt; Ús del morter (barreja de calç, sorra i aigua).\nRevista del Ministerio de Fomento. Nº 564 - Julio-Agosto 2007.\nA les hores ja trobem multitud artesans d’oficis ben diversos, amb una mostra clara de especialització en tasques concretes.\nAstrolabi per Hipparchus (200 aC. Grècia)\nPergamins (263–241 aC. Pergam –actual Bergam, Turquia)\nVidre bufat (100 aC. Síria)\nEolípila, per Heron d’Alexandria (s. I. Alexandria, Egipte)\nPaper (105 dC. Xina)\nFerradura (200 d.C. Alemanya)\nImpressiones xilogràfiques (fusta-paperl) (220 dC. Xina)\nAcer wootz (300 dC. India)\nDentífric (300 dC. Egipte)\nAstrolabi persa del 1280..\nEn aquest apartat trobaràs informació sobre la societat i la tecnologia dels Romans.\nBertan 17 La época romana.\nLegiones romanas en Hispania.


26 febrer, 2018 - Noticias CAMP DE TURIA\nDaily Archives: 26 febrer, 2018\nBenaguasil inaugura la seua Exposició del Ninot en la Casa de la Joventut\nLes falles del 2018 comencen a viure’s intensament a Benaguasil.Doncs, aquest diumenge es va inaugurar l’exposició del ninot a la Casa de la Joventut. L’acte va comptar amb l’assistència de l’alcalde, així com de les falleres majors del municipi i les seues corts d’honor. Juntament amb l’alcalde, Carla i Maria, van ser les encarregades de…\n26 febrer, 2018 Leave a commentBenaguasil, inicioBy redaccion\nLoriguilla acull la crida amb un bon nombre de veïns\nEl compte enrere per a les Falles 2018 de Loriguilla va començar aquest diumenge amb la Crida. Fallers i veïns es van congregar a les portes de l’ajuntament de la localitat per escoltar la crida de les màximes representants locals de la festa, Lucía Sáez i Paula Mena, fallera major i fallera major infantil, respectivament. Aquest…\n26 febrer, 2018 Leave a commentinicio, LoriguillaBy redaccion\nMés de 300 persones es van donar cita aquest divendres passat, 23 de febrer, a la Gala de l’Esport organitzada per la Mancomunitat Camp de Túria. En aquest esdeveniment es va premiar els participants de les Lligues de Tennis, Futbol 8 i Futbol Sala, així com els guanyadors del Circuit de Carreres Populars. L’acte, va…\n26 febrer, 2018 Leave a commentCamp de Túria, Comunidad Valenciana, inicioBy redaccion


Així si ho aconseguirem! — I Festival domèstic Cultura a Casa\nMoltíssimes gràcies a tots per venir (i als més de 30 que vàreu quedar en llista d’espera, aviat repetirem), a els Emmentals per la seva música, als que ens vàreu ajudar a organitzar una nit tan especial, als que us vàreu passar el vespre fent fotos i vídeos, als que ens vàreu fer donacions pel festival,i a tots per les votres paraules d’ànim!!\nLa comunitat de Cultura a Casa creix cada dia, i estam segurs que així si ho aconseguirem!


Divendres 23 de Juliol: La fi de la Veruca | Escola Diputació\nLa setmana ha passat volant amb les aventures de la Veruca en el Casal. Per començar el dia, els més grans han baixat cap al gimnàs on han fet una petita sessió de Ioga per començar el dia amb energia i després han estat fent unes danses. Els de P4 i P5 han estat al pati on han jugat, entre d’altres, a les capses, unes capses molt especials que cada cop que s’obrien ens mostraven un animal o personatge molt diferent!\nDesprés dels Jocs de Benvinguda, els diferents grups han pujat a veure l’ambientació d’avui. Tots nosaltres estàvem molt ingrigats, ja que no sabíem com havia acabat el tema de la Veruca i l’Esquirol que s’havia endut, el Peludet. Sort que ha vingut un Umpa Lumpa i ens ha explicat el desenllaç de la història! L’Umpa Lumpa ens ha explicat que es van trobar a la Veruca voltant per tota la fàbrica buscant una sortida secreta, però el què no sabia la Veruca és que no n’hi ha cap de sortida secreta. Així que la van deixar voltar i voltar fins que va tornar a la sala dels esquirols. Un cop va ser allà, el Peludet (l’Esquirol que havia agafat) ha aconseguit escapar-se i la Veruca s’ha trobat tota sola a la sala…bé…sola, sola no estava, ja que han vingut tots els Umpa Lumpa i l’han tirada pel tobogan per on els esquirols tiren les nous dolentes, anant a parar a les escombraries de la fàbrica. Des d’allà, el mateix Willy Wonka l’ha anat a buscar i l’ha acompanyada a les habitacions on l’esperaven l’August i la Violet.\nAmb tota aquesta informació, grans i petits han anat a canviar-se per remullar-se una mica. Els més grans s’han quedat al pati fent jocs d’aigua, una bona manera d’acomiadar-se de la setmana del Casal. Els de P4 i P5 han pujat cap al menjador, on han estat fent un petit esquirol que els hi ha quedat molt bé!\nPer la tarda, els més petits del Casal han anat a fer jocs d’aigua i és que el dia acompanyava molt per estar en remull! Els més grans han aprofitat per fer jocs dirigits.\nMolt bon cap de setmana i ens veiem dilluns amb energies renovades!


La trompetista Alba Careta porta avui al Kursaal «Orígens» i temes d'un futur disc - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa trompetista Alba Careta porta avui al Kursaal «Orígens» i temes d'un futur disc\nL'avinyonenca es presenta amb una banda de músics internacionals i amb les cançons d'un treball nominat al millor disc de jazz als Enderrock\nsusana paz 31.01.2019 | 00:13\nQuan un bon dia li van demanar, ras i curt, «hola, ets l'Alba, la cantant?», l'avinyonenca Alba Careta (1995) va veure clar que no era així com volia que la reconeguessin. «He cantant moltíssim i m'agrada cantar, però no tant com tocar la trompeta». Va començar amb aquest instrument perquè «a l'escola de música d'Artés no n'hi havia, de trompetistes». I ja no l'ha deixat. Explica que a casa –el seu germà és el reconegut músic Santi Careta– li diuen que en la seva afició per la trompeta hi tenen molt a veure els gens: «El meu avi, que jo no vaig conèixer, era corneta». El cas és que la trompeta va captivar una jove «tímida» («potser perquè sonava tan fort?») que ha fet d'aquest instrument amb «so especial», tècnicament difícil, que la fa superar-se constantment, el seu company de viatge.\nAlba Careta fa quatre anys que viu a Holanda. Després de fer els dos primer anys a l'ESMUC, el tercer se'n va anar d'Erasmus a l'Haia, on va acabar la carrera al Koninklijk Conservatorium. Ara està fent el seu últim any de màster en trompeta jazz al prestigiós Amsterdam Conservatorium. I des d'allí, acompanyada d'una banda de músics internacionals, ha viatjat fins a casa per presentar, avui a Manresa (20 h, Sala Petita del Kursaal), el seu primer disc, Orígens, que va crear a l'Haia i va enregistrar fa un parell d'anys a Barcelona, després després de fer una gira per Holanda, Catalunya i Andalusia. En un concert a Sevilla, explicava ahir, va trobar discogràfica, Blue Asteroid Records. Orígens, a més, està nominat com a millor disc de jazz als Enderrock, així com K'ataka (Microscopi, 2018) de Balkan Paradise Orchestra, formació de la qual també n'és integrant, en la categoria folk. L'avinyonenca, que dilluns torna a Amsterdam, actua, a més de Manresa, a la Jazz Cava de Vic (divendres) i a la Nova jazz Cava de Terrassa (dissabte), en la tercera gira amb aquest disc.\nOrígens conté composicions pròpies amb el jazz de matèria primera. Temes instrumentals i una cançó cantada, nascuts del viatge vital a l'Haia i de la «sensació i esperança de trobar-me bé» en el nou destí. Però, dos anys després, explicava Careta, els temes han «evolucionat molt» i ha refet la banda, ara, amb companys d'Amsterdam. La trompetista estarà acompanyada a l'escenari d'Egor Doubay (Bèlgica / Bielorússia) al saxo tenor, Adrián Moncada (Espanya) al piano, Jort Terwijn (Holanda) al contrabaix i João Guerra (Portugal) a la bateria. Avui es podran escoltar temes del disc i noves cançons que formaran part del nou treball que enregistrarà abans del maig a Amsterdam. Cançons com Orígens, Little Heroes, Oceans o The End Of It. Però un concert no és un disc i Careta també cantarà. Des de boleros fins a versions com Corrandes d'exili o potser Abril 74, de Lluís Llach.\nLa música negra en les notes i la veu de tres propostes bagenques. Cultures


Christian Jacq, nou Premi internacional de novel·la històrica Bàrcino\nL'autor francès ha publicat més de 150 llibres: n'ha venut 35 milions d'exemplars en una trentena de països\nARA Barcelona 18/10/2016 18:05\n260x366 Christian Jacq / ICUB Christian Jacq / ICUB\nDoctor en Egiptologia per La Sorbona, gran expert en l'època del faró Ramsés II i 'best-seller' des de fa més de dues dècades, Christian Jacq (París, 1947) acaba de ser guardonat amb el quart Premi internacional de novel·la històrica Bàrcino. Anteriorment l'han rebut Lindsey Davis, Santiago Posteguillo i Simon Scarrow.\nEl veredicte del jurat, integrat pels periodistes Òscar López i Anna Pérez Pagès, l'escriptora Care Santos, la catedràtica d'Arqueologia de la Universitat Autònoma de Barcelona Isabel Rodà i el comissari de Barcelona Novel·la Històrica, Enric Calpena, destaca que "l'escriptor s'ha consolidat com el gran referent literari sobre l'Antic Egipte, amb un èxit d'abast mundial que fa que pugui ser considerat com un dels pilars de la novel·la històrica actual, tot entenent que la documentació i la versemblança de les seves novel·les faciliten la comprensió d'un passat tan complex i llunyà com és el de l'antiguitat egípcia". Jacq ha publicat més de 150 llibres, entre els quals hi ha una pentalogia sobre el faraó Ramsès, la tetralogia 'La pedra de Llum' i la trilogia 'La reina llibertat': n'ha venut 35 milions d'exemplars en una trentena de països.\nEl programa d’enguany de Barcelona Novel·la Històrica, que se celebrarà del 7 a l'11 de novembre– oferirà l’oportunitat de viatjar tres mil anys enrere a l’Antic Egipte; aproparà els lectors a escenaris de novel·la, com ara el Saló dels Miralls del Liceu (El Liceu i la literatura – 8 novembre, 17.30h); donarà la possibilitat de conèixer els conflictes socials pretèrits (Les convulsions del passat – 9 novembre, 17h) i d'aprofundir en personatges històrics, com ara Alexandre Magne (9 novembre, 18.15h). Entre els autors presents hi haurà Chufo Llorens, Víctor Amela, Carme Riera, Luz Gabás, Tània Juste, Luis García Jambrina i Xulio Ricardo Trigo.\nPremi Internacional Barcino


Normal - aquest subtipus dibuixa tots els valors com a valors Y absoluts. En primer lloc dibuixa l'àrea de la darrera columna de l'interval de dades, a continuació l'àrea anterior a la darrera i segueix d'aquesta manera fins arribar a la primera columna de dades. Així, si els valors de la primera columna són superiors a altres valors, la darrera àrea dibuixada amagarà la resta d'àrees.\nApilat - aquest subtipus dibuixa valors apilats els uns damunt dels altres. Mitjançant aquest subtipus es garanteix que tots els valors siguin visibles i que cap conjunt de dades no quedi amagat per altres conjunts. Malgrat això, els valors Y ja no representen valors absoluts, tret del cas de la darrera columna, que es dibuixa sota les àrees apilades.\nPercentatge apilat - aquest subtipus dibuixa valors apilats els uns damunt dels altres i redimensionats com a percentatge del total de la categoria.


Luis Enrique, sense límits - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesLuis Enrique, sense límits\nLuis Enrique, sense límits\nFCBARCELONA.CAT - 13/12/2015 | 00:00\nEl tècnic blaugrana ha concedit una extensa entrevista exclusiva a Barça TV i al web del Club en la que es pot conèixer la seva vessant més personal Sobre el trident format per Messi, Neymar i Suárez, afirma que "s'ha demostrat que és possible que hi hagi més d'un crac en un equip"\nLuis Enrique, durant l'entrevista / MIGUEL RUIZ - FCB\n[[DES_1]]Luis Enrique Martínez és l’entrenador del segon triplet de la història del FC Barcelona. Compleix la seva segona temporada al capdavant del primer equip blaugrana i ja ho ha guanyat quasi tot. Ara, tot just abans de disputar el Mundial de Clubs, l’asturià ha concedit una extensa entrevista exclusiva a Barça TV i a fcbarcelona.cat, en la que descobreix alguns aspectes personals que no havia tractat fins al moment, com la seva afició per l’esport extrem o la compaginació de la vida futbolística amb la familiar.\n“La meva dona diria que la primera casa és el Barça i la segona, la nostra”, explica Luis Enrique a l’inici. I és que el tècnic explica que el càrrec d’entrenador del Barça “absorbeix molt, i de vegades has de saber dir ‘prou’”, i que li és impossible desconnectar del futbol. “El que la gent veu d’un entrenador al camp és la punta de l’iceberg de tota la feina que es fa: Des de l’anàlisi dels rivals, fins a la preparació de cada sessió d’entrenament. És molt intens, perquè només hi ha tres dies entre partit i partit”, comenta. El tècnic asturià detalla el seu dia a dia durant la temporada, i analitza un staff tècnic que l’ha acompanyat en tots els èxits. “Són tant pesats com jo, si no, no treballaríem junts”, bromeja.L’essència de la gestió del dia a dia al filial i al primer equip és la mateixa\nL’asturià ha triomfat al primer equip després d’haver dirigit el filial del Barça en la seva primera experiència a les banquetes. Durant l’entrevista, fa referència en diverses ocasions al seu pas pel Miniestadi, comparant les tasques en un equip i un altre. “Treballem amb la mateixa idea futbolística, però amb conceptes diferents perquè els jugadors no són iguals. L’essència de la gestió del dia a dia és la mateixa”, comenta.\nEn aquest aspecte, destaca el fet de dirigir el trident format per Messi, Neymar i Suárez: “Són jugadors únics. S’ha demostrat que és possible que hi hagi més d’un crac en un equip, tenim molts jugadors que són els millors a les seves posicions. És un panorama perfecte”. Sobre les tres estrelles, el tècnic afirma, sense revolts: “Messi és el millor jugador del món reconegut i, per a mi, el millor de la història; Neymar va camí de ser un dels millors, i Suárez és el millor davanter centre sens dubte”.\nLuis Enrique parla també de la pressió, la responsabilitat i la gestió personal del seu càrrec. “No m’afecta la pressió. Al final et poses barreres, perquè hi ha coses que afecten com a qualsevol ésser humà i t’has de protegir”, reconeix en aquest sentit. A més, repeteix una de les frases que més se li recorden dels primers mesos al capdavant del primer equip del Barça: “L’elogi debilita”. Quant a l’autoexigència que s’aplica, l’asturià creu que “cada any has d’evolucionar” i destaca que “el repte principal és seguir guanyant i créixer a totes les competicions”.\n“Hem de seguir creixent, aquest és un equip per batre records”. Així d’ambiciós i il·lusionat es mostra Luis Enrique quan mira al futur. Assegura que en aquesta segona temporada es troba més còmode a la banqueta, perquè “el feedback amb els jugadors és millor” i perquè els reptes que venen “són molt atractius”.Hem de seguir creixent, aquest és un equip per batre records\nTot i que reconeix tenir molt caràcter i ser “temperamental”, Luis Enrique també afirma que li agrada molt “fer bromes”. “M’agrada que hi hagi bon ambient al vestidor, que hi hagi música abans d’un partit. Hem de fer gaudir als aficionats, i ens ho hem de passar bé nosaltres”, diu. En aquest sentit, admet que mai ha tingut problemes en un vestidor: “Tinc facilitat per comunicar-me amb els companys, m’agrada ser proper amb els jugadors i després prendre decisions com a entrenador. Els jugadors són prou intel·ligents per saber el que han de fer”.\nDurant l’entrevista, Luis Enrique també parla de valors en la formació dels joves –“els pares han d’obligar els nens a estudiar, i deixar que gaudeixin del futbol”-, de la seva època de jugador –“el que m’agradava de debò era marcar, fer assistències, entrades...”, dels inicis com a tècnic –“mai havia pensat en ser entrenador, i al principi em va costar”-, i del que farà quan deixi el Barça –“segur que m’agafo com a mínim un any sabàtic”.\nEntrevista exclusiva amb Luis Enrique por fcbarcelona\nLa vessant més personal\nDurant l’entrevista, Luis Enrique parla de la seva afició per alguns esports extrems. “Vaig començar corrent, curses de 10 quilòmetres, després mitges maratons, maratons i vaig provar la bicicleta. M’omple i em motiva quan no estic treballant”, explica. Reconeix que és una afició que “ve de sèrie” i que anar en bicicleta li “serveix com a teràpia”. Es destapa també com un gran aficionat al pàdel –“sóc un paquet”, bromeja- però admet que hi ha poques coses que el facin desconnectar del futbol. També parla de música –li agrada escoltar Manolo García i Coldplay, entre d’altres- i de moda: “La roba és cosa de la meva dona, però sóc conscient que en ocasions sóc la imatge del FC Barcelona i no puc anar com vull”.


Wikiloc - ruta Bac de Diví - Refugi Sant Jordi - Guardiola de Berguedà, Catalunya (España)- GPS track\nBac de Diví - Refugi Sant Jordi\n1.812 96 7\nVista 1607 vegades, descarregada 21 vegades\nRuta per l'alt Berguedà amb una duresa física i tècnica molt important, incloent-hi algun tram de caminada. Alerta amb els quilòmetres, pot semblar que sigui curta però no ho és.\nYeps bones! en quin sentit horari la veu fer? Desde el Refugi de St.Jordi fins a Bagà que tal? que recomanes? Estic montant un track per fer una sortida molt llarga en 2 etapes i en principi vaig a parar al refugi St. Jordi...\nNo ho sé, portava relotge digital... disculpes per l'acudit, no me n'he pogut estar. Antihorari, per pujar al refugi de Sant Jordi, vam sortir des de la carretera de Coll de Pal a l'alçada de Gréixer fins al Coll de d'Escriu. Baixada cap a la casa d'Escriu i pujar fins el refugi pel GR 107. Pujades dures, dures. Salut!\nJejeje Ok merci! De totes formes desde la sortida del refugi, veu fer un camp a través oi? No hi ha camí crec! O almenys en els mapes no es veu res, tot bosc...\nNo, hi ha camí. S'ha de baixar un xic des del Refugi fins a la Font del Faig. A partir d'allà s'agafa el GR 107 (amunt) fins el Pas de la Boixassa, és una pujada on hi ha molts trams que no es pugen a sobre la bici però sempre per un camí marcat.\nJoan Gelabert Babot 18/10/2017\nBrutal la baixada de la boiaxxa pero molt dura !!! Hiha baixades que et deixan fet misto!!!! Gracies i bones baixades ...\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Bac de Diví - Refugi Sant Jordi https://ca.wikiloc.com/rutes-btt/bac-de-divi-refugi-sant-jordi-1979569 Salutacions, Wikiloc - Rutes i punts d'interès GPS del Món


News Hair - ❤ GLOBElife ☎ - Notícies cabells - parrucchieri\nLloc web dedicat als cabells nous, estils de cabell per a totes les ocasions, talls, color del cabell, cura de la pell, tot el suggerit pels millors perruquers\nentrar en News Hair\nPer mantenir-te al dia sobre l'últim en cabell, els últims talls, les tendències de moda que el camí heretarà de la passarel·la. Solucions per a la dona elegant de moda i glamour i la quotidianitat, amb un ull sempre disposat a atrapar les notícies i també el xafardeig.\nNews Hair, perruqueries, cabells, salut, salons de bellesa, fotos de moda de cabells, pentinats, estètica, venda, cura de la calvície, News Hair, caiguda del cabell, colorants, cremades de sol, balayages, meches, shatush, Deja-Vu, News Hair, Globelife, saló de perruqueria, marques de productes per al cabell, sector de la perruqueria, les empreses de tints per al cabell, els fabricants de productes de perruqueria professional, fabrica línies amb tercers, Etiquetes privades, accessoris per al cabell, News Hair, perruquers minoristes, venedors majoristes de productes per al cabell, els distribuïdors de productes de perruqueria, perruqueries, salons de bellesa, la investigació de mercat en la indústria de la moda del cabell, els equips de perruqueria, informació del cabell, informació del cabell, News Hair, notícies productes de perruqueria, perruqueries de mobles, exportació d'importació, material de perruqueria


Berga pagarà un monument a la Patum per subscripció popular ! directe!cat\nCultura Última actualització Dijous, 17 de desembre de 2009 17:05 h\nEl Suprem confirma la pena d'entre 25 i 43 anys de presó pels nou condemnats pel cas Isanta 05.11.2009.\nMés de 400 diables reivindiquen la cultura del foc amb un correfoc nudista 11.10.2009.\nAny 2009, última Patum de Berga amb foc? 12.06.2009.\nMilers de berguedans s'aboquen a la plaça de Sant Pere en la Patum de lluïment 11.06.2009.\nLa Patum de Berga serà automàticament tresor del patrimoni immaterial de Catalunya i Andorra 27.04.2009.\nJOSEP BERGUEDÀ BERGA\n28 de desembre de 2009, 13.41 h\nÉS UN LOGOTIP ORIGINAL I M'AGRADA LA INICIATIVA PERQUE ES PARTICIPATIVA.PRECISAMENT PER AIXO PERQUE LA PATUM ÉS DE TOTS.\nEL PROBLEMA A BERGA ÉS QUE HI HA MOLTA ENVEJA I SEMPRE HI HA GENT DISPOSADA A CARREGAR-S'HO TOT,NO M'ESTRANYA QUE TOT-HOM ES CANSI DE FER QUALSEVOL COSA. ENDAVANT AMB AQUESTA INICIATIVA\n17 de desembre de 2009, 17.58 h\nAquest xurro recargolat més que un homenatge sembla un insult a la Patum.\nMira que té símbols per fer-ne una estàtua amb cara i ulls.


Vine a l’Assemblea d’Interins i Interines! Divendres #20S a l’Ateneu Rebel |\nPosted on 09/09/2013 by N Estàndard\nPer aquest motiu proposem la primera Assemblea del curs a l’Ateneu Rebel, al carrer Font Honrada 34 de Barcelona el proper divendres 20 de setembre. L’ordre del dia per a començar un curs on se’ns ha de visibilitzar més que mai:\n1.- Repàs de l’actualitat que afecta a les interines i interins.\n1.1 – Estat actual del decret de plantilles.\n– Mesa de negociació col·lectiva.\n– Consell Escolar de Catalunya.\n– Moció d’aplicació urgent presentada per ERC a la comissió d’ensenyament.\n1.2 Valoració dels nomenaments d’estiu i d’inici de curs. (confirmació, propostes, ofici i elecció)\n1.3 Valoració de la 1a marxa per l’educació pública.\n2.- Actualització de les comissions de treball (comunicació, entitats i accions).\n3.- Accions de mostra del nostre rebuig al Decret de Plantilles.\n– Repàs de les que tenim pensades del curs anterior (mimos, preformance).\n– Barinstorming de noves accions.\n*Propostes: Campanya per llista, no per entrevista.\n-Calendarització a un mes vista de les accions a dur a terme.\n4.- Propostes per a dur a Assemblea Groga\n5.- Resum de la segona convocatòria del #JuntesPodem del 12 de setembre.\nNo cal dir que, la senyora Rigau amb la picada d’ullet de la diputada Anna Simó i Marta Rovira d’Eaquerra Republicana de Catalunya, demanant l’aplicació de caràcter urgent del Decret de Plantilles provoca que aquest curs haurem de tenir una activitat de lluita més potent encara. Mestres, #LaLluitaEduca i també ho farem amb les diputades, que per cert, no trepitgen ni aules ni escoles.\nP.D: La localització exacta la trbareu al següent Link.\nEns veiem el dia 20!\nDifusió a les xarxes del cartell, #LaLluitaEduca i guanyarem!\nAquesta entrada s'ha publicat en Uncategorized i etiquetada amb assemblea, educació, interines, interins. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Videojocs: De la diversió a eines educatives, mèdiques i laborals\nPoden jugar un paper determinant a l'hora de potenciar les habilitats socioafectives o artístiques\nActualitzada 29/08/2021 a les 21:03\nEn parlar de videojocs o de realitat virtual el primer que penses té a veure amb l'oci, l'entreteniment i la diversió, però en els últims temps aquestes tecnologies s'han convertit en una gran eina per a potenciar l'aprenentatge, la formació laboral i per a usos mèdics.\nVirtuts que enalteixen a un sector que, encara que ja es troba perfectament integrat en la societat, moltes vegades continua havent de fer front a diversos tòpics i estigmes com els que acusen els videojocs de generar aïllament social, d'incitar a la violència o, fins i tot, de ser perjudicials per a la salut.\nEn aquest sentit, «Zero Latency», empresa pionera i líder en experiències de realitat virtual multijugador, aprofitant el Dia del Jugador (aquest diumenge, 29 d'agost) ha volgut acabar amb aquests falsos mites amb el desenvolupament de diferents «skills» (habilitats) que enalteixen els beneficis que aporta el joc actiu des de la infància fins a la vida adulta.\nAlberto Marcos, Business Development Manager a Europa de Zero Latency, considera que la realitat virtual i els videojocs «són un recurs més en el joc i en la vida diària de nens, adolescents i adults. Totes dues experiències poden desenvolupar habilitats individuals i socials i permeten adquirir nous coneixements i habilitats motrius, així com el pensament crític, la fantasia, la imaginació i la creativitat».\nEducació i èxit en el col·legi\nUna de les principals crítiques al sistema educatiu actual, és que ha prioritzat les habilitats cognitives enfront de les habilitats socioafectives, físiques o artístiques. És aquí on els videojocs i noves tecnologies poden jugar un paper determinant.\nEn entrar en contacte amb aquesta mena d'experiències els nens són capaços de submergir-se en un món diferent que els ajuda a potenciar la seva imaginació i creativitat, a moure's en entorns i ambients innovadors i a descobrir noves possibilitats d'aprenentatge.\nComptar amb un element audiovisual i interactiu permet aconseguir un major grau d'atenció i assimilar fàcilment els conceptes; a més, gràcies als videojocs es poden descobrir i recórrer mons impossibles, resoldre o enfrontar-se a situacions complexes, expandint així la ment, la imaginació i la creativitat.\nTambé ajuda als més petits a relacionar-se més fàcilment gràcies a la interacció i a la possibilitat de jugar a videojocs cooperatius; i altres jocs com a puzles, de recerca, misteri, construcció o gestió de ciutats ofereixen també l'oportunitat de trobar solucions a un problema i a treballar en diferents escenaris per a resoldre'ls.\nFormació laboral i èxit en el treball\nLes companyies avui dia busquen un perfil de treballador que combini capacitats digitals amb habilitats socials. Per això en els processos de selecció actuals es valoren positivament les «soft skills», o habilitats toves fonamentals per a l'acompliment laboral.\nEn aquest sentit aquells professionals que continuen jugant a videojocs en la seva edat adulta continuen desenvolupant algunes de les habilitats més demandades com, per exemple, el treball en equip, el lideratge, la comunicació o la resposta i adaptació a situacions d'estrès.\nLa possibilitat de construir un entorn que convidi als jugadors a experimentar sensacions reals en un món virtual permet cohesionar i millorar la relació entre els membres d'un equip de treball.\nAlguns jocs fomenten també l'adopció de rols que ajuden els professionals a incrementar la seva capacitat de lideratge, gràcies al desenvolupament d'habilitats que els permeten exercir una influència positiva en els altres.\nEls jocs cooperatius afavoreixen el desenvolupament d'habilitats de comunicació, que, en la seva aplicació en l'entorn laboral, ajuden a establir canals de diàleg entre l'equip per a resoldre dubtes o debatre possibles estratègies a seguir.\nI també ajuden al desenvolupament d'habilitats com l'estratègia i la presa de decisions en situacions crítiques.\nJugar a videojocs pot ajudar a millorar la capacitat d'autocontrol i saber com afrontar unes certes situacions compromeses, com a sobrecàrrega de treball, problemes amb el projecte, acomiadaments, etc. Molts jugadors aprenen a definir estratègies útils a través de les seves emocions per a fer front a l'estrès i d'aquesta manera aconseguir recompenses per a poder passar de nivell en la història.\nEines contra unes certes malalties\nTambé està demostrat que un correcte ús d'aquestes tecnologies pot ajudar a millorar la salut i a alleujar les conseqüències d'unes certes malalties.\nUn estudi científic dut a terme a l'hospital infantil La Paz de Madrid i promogut per la Fundació Juegaterapia ha confirmat que jugar amb videojocs durant el tractament de quimioteràpia fa que els nens sentin menys dolor i s'afavoreixi el seu procés de curació.\nConcretament, l'ús de videoconsoles a les habitacions d'oncologia pediàtrica disminueix en un 14 per cent el dolor pel que s'ha arribat a valorar incloure els videojocs com a analgèsics no farmacològics «en les mucositis post-quimioteràpia, una de les conseqüències més doloroses del tractament».\nLa Universitat de Mont-real va publicar també recentment un estudi on es confirma que els videojocs són una gran eina per a solucionar o pal·liar trastorns psicològics i motrius.\nEl treball mental que realitzem mentre juguem a videojocs incrementen l'hipocamp i la matèria grisa, portant a una millora en la presa de decisions, l'equilibri i la memòria.\nAixí, la companyia Nintendo va desenvolupar «Brain Training», un joc per a entrenar la ment que podria ajudar a alentir els efectes de malalties com l'Alzheimer.\nComenta el contingut : Videojocs: De la diversió a eines educatives, mèdiques i laborals


Absentisme i sinistralitat en el sector. Les condicions psicosocials risc per a la salut. – Gestión del Estrés. Riesgos Psicosociales – Activamutua\ninici / Jornadas / Absentisme i sinistralitat en el sector. Les condicions psicosocials risc per a la salut. – Gestión del Estrés. Riesgos Psicosociales\nAbsentisme i sinistralitat en el sector. Les condicions psicosocials risc per a la salut. – Gestión del Estrés. Riesgos Psicosociales\nDomicilio: AVDA. DE MADRID 47\nTemari: Programa estándar de la sectorial.


Crimes, Assault, Lara Logan, Politics, Elections\nHamas, Mohamed Morsi, Gaza Strip, Al Jazeera (tv network), Kidnapping\nJustice and Rights, Human Rights, Parties and Movements, Politics, Civil Rights\nMohamed Morsi, Kidnapping\nPunishment, Litigation, Milan (Italy), Trials, Italy\nMohamed Morsi, Christianity, Cairo (Egypt), Egypt, Religion and Belief\nReuters* Testimonio en juicio de tres acusados por inducir a la\n* "Ruby" dice nunca tuvo sexo con Berlusconi en juicio por\n* Dice que recibió sobres con billetes de 500 euros\nMILAN, 17 mayo (Reuters) - La bailarina...\nPunishment, Armed Conflicts, Mohamed Morsi, Libya, Egypt\nReuters* Testimony in trial for three accused of aiding\n* Ruby says never had sex with Berlusconi, on trial in\n* Says she was given envelopes of 500 euro notes\nMILAN, May 17 (Reuters) - The nightclub dancer at the...\nWitnesses, Politics, Government, Trials, Barack Obama\nMohamed Morsi, Egypt, Kidnapping\nMohamed Morsi, Unrest, Conflicts and War, Wars and Interventions, Kidnapping


Espadaler: “No sortirem de l’atzucac amb Fòrums Cívics Constituents ni amb repúbliques virtuals com planteja el president Torra, sinó amb propostes concretes i diàleg”\nDesprés de la seva reunió amb la ministra Meritxell Batet, el secretari general d’Units per Avançar ha destacat que “a diferència de Rajoy que volia vèncer, Sánchez vol convèncer. Per això, li demanem coratge polític per posar sobre la taula una proposta concreta“.\nDesprés de la seva reunió a Madrid amb la ministra de Política Territorial i Funció Pública, Meritxell Batet, el secretari general d’Units, Ramon Espadaler, ha dit en declaracions als mitjans de comunicació, que “som un partit catalanista, però no independentista, que com a tal aspira a aconseguir més i millor autogovern, és a dir un govern de qualitat: el que té estabilitat competencial i un finançament d’acord amb les competències assumides. La proposta d’Units se situa dins del marc de la legalitat constitucional i parteix de la lleialtat entre governs i institucions. Des d’aquesta perspectiva hem formulat una proposta d’acord de pacte d’Estat per superar l’actual conflicte entre Catalunya i Espanya”.\nEspadaler ha assenyalat: “Units considera que l’única sortida a l’actual situació passa pel diàleg polític dins de la Constitució. De l’atzucac actual, no ens sortirem a base de Fòrums Cívics Constituents ni amb repúbliques virtuals o projectes unilaterals com planteja el president de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra, ni donant l’esquena a Catalunya com ha fet Rajoy durant anys, sinó posant damunt la taula propostes concretes i amb diàleg. En aquest sentit, Units posa sobre la taula una proposta concreta que avui hem explicat a la ministra de Política Territorial, Meritxell Batet”.\n“Creiem necessari que el president Sánchez formuli una proposta concreta que pugui ser sotmesa a consulta per part de la ciutadania de Catalunya”\nEl secretari general d’Units ha remarcat: “valorem positivament l’actitud del president del Govern, Pedro Sanchez, d’apostar pel diàleg a través dels mecanismes constitucionalment establerts com les comissions bilaterals i multilaterals. Apreciem i valorem la seva actitud. A diferència de Rajoy que volia vèncer, Sánchez vol convèncer. Per això, li demanem coratge polític per posar sobre la taula una proposta concreta i alhora demanem al Govern de la Generalitat una participació activa i compromesa en els marcs de negociació tant bilaterals com multilaterals. Units aporta una proposta que està a la disposició de tothom amb esperit constructiu de negociació i, òbviament, oberta a introduir-hi millores. En aquest sentit, creiem necessari que Pedro Sánchez formuli una proposta concreta que pugui ser sotmesa a consulta per part de la ciutadania de Catalunya”\nEl secretari general ha explicat que la proposta d’Units es basa en aquests punts: el reconeixement de la realitat nacional de Catalunya; l’estabilitat en el pla competencial; un finançament d’acord amb el grau de competències assumides que sigui solidari amb el conjunt d’Espanya, però que alhora permeti afrontar-les i desenvolupar-les; un plantejament d’àmbit federal que permeti que el Senat assumeixi el seu rol de cambra territorial; i, conscients de l’excepcionalitat del moment i de la situació dels polítics empresonats, Units proposa una reforma del codi penal per definir amb precisió els delictes que estan sobre la taula, respectant sempre la separació de poders. En aquesta línia, Espadaler ha reiterat la posició d’Units que els polítics que són en presó preventiva haurien d’estat en llibertat condicional: “Creiem en la independència del poder judicial, la qual cosa no ens priva de manifestar la nostra opinió”.\nEl secretari general del partit ha remarcat que “la nostra proposta no pensa únicament en Catalunya, sinó que es pot extrapolar al conjunt d’Espanya, amb propostes objectivables. I ha destacat que “no passa per una reforma de la Constitució, sinó per modificacions de les lleis orgàniques, alhora que fa seu el concepte de mutació constitucional de Miguel Herrero de Miñón a l’hora d’identificar i reconèixer les nacionalitats”.


SAP: marzo 2018\n7-a: Autobús des de València per a assistir a la manifestació #xLoPúblico en Madrid\nEixirà a les 6h15 des de l’Avinguda del Cid, 154 i arribarà a Atocha a les 11h15. Per a inscriure’s telefonar al 96 383 44 40 i preguntar per José Luis o apuntar-se en recepció.\n[Fotos] Milers de persones reclamen a València unes pensions dignes i públiques\nA partir de les 11h, una multitud va reclamar, partint de la plaça de l’Ajuntament de València i arribant fins a Delegació de Govern, la derogació de les reformes de les pensions de 2011 i 2013 i el manteniment del poder adquisitiu.\nAixí mateix, es va rebutjar la jubilació als 67 anys i els anys exigits per al cobrament de la pensió completa, que arribaran als 38´5 en 2025 de continuar així.\nL’Assemblea de Pensionistes i Jubilades de CGT va participar-hi portant una pancarta reivindicativa que mostrem sota aquestes línies.\nPublicado por CGT - SAP València a las 14:33\nPublicado por CGT - SAP València a las 7:21\n22-m: Mobilitzacions per unes pensions dignes, contra les pensions de misèria\nLa Coordinadora estatal per la Defensa del Sistema Públic de Pensions organitza protestes en tot l’Estat el 17 de març. A València, una manifestació tindrà lloc el 22 de març. La Confederació s’adhereix a les convocatòries.\nPublicació de la CGT País Valencià suplement de Rojo y Negro. Demanem l’impensable perquè és possible – Entrevista amb Ángeles Bartual López – No cal inventar-la, CGT ja existeix – El treball assalariat, sempre en rebaixes – Ford: la irresponsabilitat dels sindicats “responsables” – Carta a Fátima Báñez – La precarització dels bombers forestals temporals – Un monòlit per a Valentín González – Conte llibertari – I més…\nNotícia Confederal Març 2018 en pdf\n[8MVagaFeminista] Vanesa Almela: “Demanem l’impensable perquè és possible”\nArticle d’opinió de la companya de Dones Lliures CGT-PV publicat en Levante-EMV amb motiu del Dia Internacional de la Dona Treballadora.\nDavant la universalitat de la subordinació femenina i la negativa dels estats per a combatre la violència patriarcal de forma eficaç ens hem autoconvocat a una aturada internacional de dones hui 8 de març. Veiem necessari realitzar una vaga laboral, de cures i de consum per a transmetre la nostra indignació per la injustícia que s’està cometent amb la meitat de la població mundial. Ha arribat el moment de cridar a les coses pel seu nom i deixar de culpar i jutjar a les víctimes. Demanem l’impensable perquè sabem que és possible. La diferència entre els sexes s’estableix únicament per una estructura de poder. I la violència de gènere respon a un excés de cultura. Sí. De cultura patriarcal.