▷ JARDINS TEATRE GREC Montjuïc - Visitar - Barcelona | irBarcelona\nEls Jardins del Teatre Grec, com la gran majoria de jardins de Montjuïc, van ser creats amb motiu de la celebració de l’Exposició Internacional de l’any 1929 que va tenir lloc a Barcelona. L’espai, que originàriament va ocupar el segon roserar públic de la ciutat, és avui un lloc ideal per passejar tranquil·lament, tant en família com amb la parella o amics i així desconnectar de la bullícia que en moltes ocasions inunda la ciutat.\nLa vegetació dels Jardins del Teatre Grec\nPel que fa a la vegetació dels jardins del Teatre Grec, es poden trobar exemplars d’una gran varietat d’espècies, tant de plantes i flors com d’arbres. D’entre tots ells destacaríem les grans alzines, els tarongers, les palmera, els freixes, diverses plantes aromàtiques i l’espígol.\nQuines coses trobareu als Jardins de Teatre Grec?\nQuan s’accedeix als jardins, el primer que crida l’atenció és la pèrgola que es troba en una de les cantonades i que, sens dubte, és un dels llocs preferits pels visitants dels jardins per fer unes quantes fotos i gaudir de les vistes de la resta del jardí.\nAl costat de la pèrgola es troba un dels llocs amb més encant dels Jardins del Teatre Grec, el mirador, localitzat en una espècie de terrassa. Degut al fet que els jardins es troben a la part baixa de la muntanya, les vistes de Barcelona que es poden observar des del mirador no són tan espectaculars com les que es poden albirar des d’altres punts del parc de Montjuïc situats en parts més elevades de la muntanya. Tot i això, es pot observar la llunyana Serra de Collserola, el molt més proper Teatre Lliure i diversos llocs característics situats al litoral de Barcelona.\nMalgrat que tant el mirador com la pèrgola solen ser els elements que més criden l’atenció a simple vista, és el Teatre Grec, element que dóna nom als jardins, l’autèntica icona del lloc. La raó per la qual resulta més complicat fixar-se en ell és perquè troba completament integrat a la muntanya, gairebé camuflat, just en el lloc on anteriorment es trobava la pedrera de Montjuïc i que va servir per a la construcció d’infinitat d’edificis històrics de Barcelona, molts dels quals encara avui dia romanen en peus.\nEncara que, donat el seu nom i la seva estètica, pot semblar un teatre grec autèntic en realitat és una rèplica que, com els jardins, es va construir l’any 1929, amb motiu de l’Exposició Internacional. Els arquitectes encarregats del projecte, Ramon Reventós i Nicolau Maria Rubió i Tudurí, es van inspirar en el teatre de Epiduro d’Atenes per al seu disseny.\nLa majoria dels dies de l’any el Teatre Grec no s’utilitza, fet que permet que s’hi pugui accedir sense problemes i passejar per les seves graderies. Tot i això, durant unes setmanes a l’any, l’escenari principal d’un dels esdeveniments culturals més importants de la ciutat, el conegut com a Festival Grec, celebrant-se en ell diferents representacions teatrals i algun concert o espectacle musical.\nDonat el gran nombre de llocs d’interès, tant culturals com a paisatgístics que ofereix la muntanya de Montjuïc, us recomanem que aprofiteu la vostra visita als Jardins del Teatre Grec per passar el dia per la zona i gaudir dels seus encants amb calma. Una bona opció és fer un pícnic en algun dels espais condicionats.\nEls jardins del Teatre Grec té diversos accessos (avinguda Miramar, Santa Madrona, passatge de Martes i Jardins de Laribal) i arribar a ell és bastant més senzill del que pot semblar. Una bona opció és fer-ho a través de l’accés del passeig de Santa Madrona, al qual s’hi arriba pujant el carrer Lleida.\nTots els dies des de les 10:00h i fins que comença a vesprejar.\nA peu: accessible des del barri del Poble Sec..


La Lleganya: Mont de Marsan 7 - USAP 31\nMont de Marsan 7 - USAP 31\nVictòria, punt de bonus i tercera posició consolidada. El partit de dissabte va servir al XV Sang i Or per demostrar les seves aptituds lluny de l'Aimat Giralt. Un partit enfront d'un recentascendit sempre té riscos, almenys a priori. Però dissabte els nordcatalans van arribar a desafiar la lògica ...\nPerquè, tot i guanyar el sorteig inicial, van optar per jugar a contra vent. I això podia resultar fatal; però es va revelar revolucionari. L'Stade Montois, que dominà territorialment durant tot el primer temps gràcies al suport precisament del vent, va ser incapaç de concretar res, i de moure el seu marcador. L'USAP, en canvi, de la mà de Mermoz, Burger i Laharrague va fer el que calia per anar-se'n al vestidor amb un 0 a 19 en l'electrònic (i, teòricament, amb l'avantatge del vent al favor durant els segonsquaranta minuts). Amb un quart d'hora de joc esclatant, del minut 16 al 30, els catalans en van tenir prou per clavar tres assajos que destarotaren els locals, i els conduiren cap cots cap al túnel de vestidors.\nA la represa, les possibilitats de remuntada dels locals van desaparèixer ja al primer minut, quan Farid Sid aconseguia un quart assaig de la banda catalana (0-26). Tot i la resposta local, que es cocnretaria en la plantada d'oval per part de Ben Coutts al minut 46, encara restava un cinquè assaig de banda catalana (Candelon, 52'). La combinació del XV Català i el vent va acular els locals en la seva meitat del camp, que no donaren mai el braç a tòrcer. A partir de mitjan segona part, coincidint amb la sortida de Perry Freshwater (que va ser retirat del camp per una dolorosa lesió a l'espatlla), la intensitat del joc va baixar, i el marcador ja no es va moure més.\nAmb aquesta victòria, l'USAP consolida la tercera posició a la lliga, darrera Tolosa i París, i per davant de Baiona, sorprenent vencedor del derbi basc. El proper partir del TOP 14, enfront Biarritz, promet emocions fortes!


Ciutadans de Terrassa | Ciutadans | Terrassa\nPosts tagged "Ciutadans de Terrassa"\n¿Se iría usted a vivir a un piso que estuviera apuntalado?\nby Ciutadans Terrassa — 5 diciembre 2019 @ 17:23\nHace justo un año el gobierno del PSC tomó las primeras medidas en relación con el problema del aparcamiento del Portal de Sant Roc. Se restringió el tráfico en el Portal, manteniendo los accesos del parking subterráneo, instalando barreras en...\nComunicado de Ciudadanos sobre la convocatoria de junta de portavoces extraordinaria en Terrassa\nby Ciutadans Terrassa — 14 octubre 2019 @ 21:59\nTerrassa, lunes 14 de octubre de 2019. Ante la convocatoria de junta de portavoces extraordinaria en Terrassa, Ciudadanos comunica que sus concejales no asistirán a estas juntas o plenos que han sido convocados únicamente para cuestionar, reaccionar o posicionarse sobre la...\nCiudadanos (Cs) propone mejorar la coordinación entre el Hospital de Terrassa y la Mútua\nby Ciutadans Terrassa — 21 mayo 2019 @ 20:54\nEl alcaldable, Javier González, explica que el objetivo es que los usuarios tengan un servicio de calidad independientemente del barrio en el que residan Terrassa, lunes 20 de mayo de 2019. El alcaldable de Ciudadanos (Cs) en Terrassa, Javier González, ha propuesto “mejorar...\nCiutadans (Cs) proposa un pla de xoc per frenar el deteriorament del servei de neteja municipa\nby Ciutadans Terrassa — 17 mayo 2019 @ 15:21\nL’alcaldable, Javier González, lamenta que hagi baixat encara més la percepció de qualitat dels veïns en l’últim Baròmetre de Satisfacció dels Serveis Públics Terrassa, divendres 17 de maig del 2019. L’alcaldable de Ciutadans (Cs) a Terrassa, Javier González, ha afirmat...\nPrograma Electoral Municipal de Cs Terrassa 2019\nby Ciutadans Terrassa — 17 mayo 2019 @ 15:15\nPrograma Electoral de Cs Terrassa_Municipales 2019_CAST Programa Electoral de Cs Terrassa_Municipales 2019_CAT\nJavier González (Ciutadans): “És lamentable que per als partits independentistes l’interès dels veïns de Terrassa sigui secundari”\nby Ciutadans Terrassa — 17 mayo 2019 @ 09:33\nL’alcaldable ha rebutjat “una política que menysprea als ciutadans i només pensa a satisfer als seus” Terrassa, diumenge 12 de maig del 2019. L’alcaldable de Ciutadans (Cs) i portaveu del Grup Municipal de la formació a l’Ajuntament de Terrassa ha lamentat que “els...\nCiutadans (Cs) Terrassa aprova un programa “centrat en els problemes reals” i “la regeneració de la política local”\nby Ciutadans Terrassa — 6 mayo 2019 @ 09:13\nL‘alcaldable, Javier González, destaca que les propostes s’han elaborat “comptant amb la societat civil de la ciutat i recollint aportacions de particulars” Terrassa, divendres 3 de maig del 2019. Ciutadans (Cs) Terrassa ha aprovat per unanimitat el programa electoral que defensarà en...\nCiutadans (Cs) Terrassa presenta la llista completa de candidats a les Eleccions Municipals\nby Ciutadans Terrassa — 23 abril 2019 @ 14:46\nEl portaveu, Javier González destaca que l’equip de la formació taronja “és representatiu del teixit associatiu i professional de la ciutat“ Terrassa, dimarts 23 d’abril del 2019. Javier González, candidat de Ciutadans (Cs) a l’alcaldia de Terrassa, ha presentat la...\nCiudadanos (Cs) Terrassa organiza la primera presentación pública en España del último Barómetro del Observatorio de Servicios Urbanos\nby Ciutadans Terrassa — 14 septiembre 2018 @ 14:14\nEl portavoz municipal, Javier González, destaca que“es fundamental conocer la opinión ciudadana” en temas en pleno debate como la limpieza viaria, el suministro de agua o los autobuses Terrassa, viernes 14 de septiembre de 2018. Terrassa será la primera ciudad de España...\nCiutadans (Cs) Terrassa insta al Departament de Territori a mejorar la conexión entre la B-40 y el Parc Audiovisual\nby Ciutadans Terrassa — 15 febrero 2018 @ 14:54\nEl edil de Cs Terrassa, David Aguinaga, manifiesta que es “el momento de mejorar la accesibilidad al Parc Audiovisual debido a la creciente actividad” Terrassa, miércoles 14 de febrero de 2018. El concejal de Ciutadans (Cs) en el Ayuntamiento de Terrassa,...\nPROGRAMA ELECTORAL MUNICIPAL 2019 CASTPROGRAMA ELECTORAL MUNICIPAL 2019 CAT\nNo es tiempo de hipocresías Vie 27 marzo Ciudadanos (Cs) respalda las medidas adoptadas por el Ayuntamiento de Terrassa en relación con el COVID-19 Lun 16 marzo Ciutadans (Cs) rebutja el decret d´admissions del departament d´educació Sab 14 marzo De la Calle: “La història no es canvia dient ‘portavozas’; la història es canvia amb fets, no amb paraules” Sab 14 marzo Ciudadanos (Cs) hará un reconocimiento a las tejedoras de Terrassa Vie 6 marzo\n© 2020 Ciutadans | Terrassa


VIATGE A RUSSIA. ROTH, JOSEPH. 9788416853205 Llibreria Altaïr\nL'estiu del 1926, el Frankfurter Zeitung proposa a Joseph Roth un viatge a la Unió Soviètica. Per al periodista, era l'ocasió per conèixer de prop un país per al qual sempre s'havia sentit atret, i que, després de la revolució del 1917, suscitava l'interès de tants intel·lectuals europeus. Atent, curiós, va vagar per les grans ciutats, va seguir el curs del Volga fins al mar Caspi, es va internar entre els pobles asiàtics, i va reflectir les seves impressions en uns reportatges apassionats i sagaços. Uns textos que destaquen no només per la qualitat de l'escriptura, sinó també per la clarividència del testimoni. Un viatge que marca un tombant decisiu en l'evolució personal i política de Roth. Com dirà ell mateix en una carta des d'Odessa: «És una gran sort haver fet aquest viatge a Rússia: altrament no m'hauria trobat mai.»\nVista previa: VIATGE A RUSSIA\nLibro a reservar: VIATGE A RUSSIA


Infosalut - Centres educatius ofereixen material sanitari a la Conselleria de Salut\nCentres educatius ofereixen material sanitari a la Conselleria de Salut\nArticle anterior Atenció Primària de Mallorca posa en marxa la consulta virtual de salut #APMallorca\nArticle següent La AEMPS informa de la distribució controlada de tot l'estoc de hidroxicloroquina/cloroquina\nDavant la situació actual i atesa la necessitat de comptar amb material sanitari per afrontar la crisi del COVID-19, un total d’onze centres educatius de les Illes Balears, tant públics, com concertats i privats han oferit material sanitari a la Conselleria de Salut.\nLa gran majoria d’aquests centres imparteixen cicles formatius de les famílies professionals de Sanitat i de Serveis Socioculturals a la comunitat i disposen d’aquest material per realitzar les seves pràctiques.\nBotelles d’hidroalcohol, botelles d’alcohol, antisèptic de mans, mascaretes (quirúrgiques, amb filtre HEPA, d’alta filtració i bàsiques), bates (d’aïllament i d’un sol ús), ulleres de protecció, gorres quirúrgiques i guants (quirúrgics, de làtex, de vinil, de nitril i d’un sol ús).\n[Font: Conselleria d’Educació, Universitat i Recerca. 23/03/2020]\n[Foto: Conselleria d’Educació, Universitat i Recerca]


Grup de Treball de Matemàtiques 2n d'ESO: 2009\nGrup de Treball de Matemàtiques 2n d'ESO\nFem les nostres estadístiques i fem un gràfic\nAvui, a l'aula d'informàtica, finalitzem el tema d'estadística fent el nostre full de càlcul. Inventem les nostres estadístiques, preguntem als nostres companys/es i calculem la mitjana, la moda i la mediana.\nDesprés mirem el gràfic i l'interpretem. Amb els vostres comentaris, podeu intentar explicar o treure conclusions dels estudis dels vostres companys/es.\nA la fotografia, la Belinda i la Maria preparen els seus gràfics.\nPublicat per Alex Letosa a 2:31 1 comentari:\nComencem a treballar l'estadística. El primer concepte és el de mitjana i per aplicar-lo dissenyem una enquesta amb un tema lliure per grup cooperatiu. Després, cada grup passa l'enquesta a tots els seus companys/es... A veure quines coses més interessants podem comentar!\nPublicat per Alex Letosa a 4:23 Cap comentari:\nTreballen les fraccions en grup\nAvui hem treballat les fraccions en grup i cada grup ha creat un problema on es plantejen suma de fraccions.\nEl grup 1 ha triat un problema sobre pastissos i suma de fraccions amb diferent denominador.\nEl grup 2 ha triat un problema sobre diners i roba amb resta de fraccions amb igual denominador.\nEl grup 3 ha triat un problema sobre venda de pisos amb resta de fraccions amb diferent denominador.\nNo només cal saber calcular-ho, també on aplicar-ho!\nPublicat per Alex Letosa a 0:05 Cap comentari:\nEls grups cooperatius\nJa fa temps que ens hem organitzat en grups cooperatius, de manera que sovint reunim els grups per portar a terme els nostres objectius comuns: aprendre i ajudar al grup. També ens reunim ens grups d'experts, a partir dels grups base.\nEls grups van quedar organitzats en:\nGrup 1: Albert, Marçal i Vanesa\nGrup 2: Belinda, Eric i Àlvaro (l'Eric no ha vingut, el posarem amb photoshop!)\nGrup 3: Tanya, Christian i Maria (El Christian tampoc no hi és avui, farem el mateix que l'Eric).\nEsperem que cada membre del grup pugui aprendre de la seva responsabilitat i ajudar al grup a aconseguir allò que ens plantejem!\nPublicat per Alex Letosa a 3:46 Cap comentari:\nIniciem el bloc!\nIniciarem el bloc amb el que podrem anar reflectint tot allò que anem aprenent. Els treballs en grups cooperatius, les tasques que fem a "El Sui Virtual" i, en definitiva, tot allò que ens agrada aprendre i com ens agrada aprendre-ho!\nPublicat per Alex Letosa a 3:44 Cap comentari:


1. Per regal De vegades, arriba en un cilindre llarg que podem confondre secretament Avui tenim una manera de crear felicitat a partir de ser un donant. I ompliu la satisfacció del destinatari que ha vist l’artesania i la cura en cada pas de la primera imatge per embolicar a tothom que rebi un regal en aquest festival especial. Vegeu la nostra delicadesa i cura A més, quan acabis, et sentiràs extremadament orgullós.\n2. Equip que solia fer Paper de regal de cilindre\n3. - Paper de regal Trieu que coincideixi amb el caràcter del destinatari. Utilitzant colors i patrons adequats En aquesta època és possible que busqueu paper de fibra natural. Això dóna una sensació càlida i especial, no és estrany Si es tracta d’una caixa cilíndrica gran, és possible que el paper seleccionat sigui gran. O utilitzeu el paper de la mescla per fer un embolcall preciós. - Un llaç o una cinta que pot ser fàcil de fer o fixar-se a una flor seca és bonic per a una altra. - Les tisores que s’utilitzen per tallar el paper, tallar l’arc de la cinta. - Cola de cinta transparent i adhesiu de doble cara - Caixa de cilindre El podeu portar amb un regal de la mida adequada. O una mica més llarg Si es tracta d’una caixa de regal que s’utilitza per decorar el lloc A continuació, seleccioneu la mida col·locada i us quedarà excepcional\n4. Passos i com embolicar un regal de cilindre.\n5. - Comenceu mesurant el paper al voltant de la caixa del cilindre per adaptar-lo. Tant els costats amples com els llargs - Doblegueu la part superior i inferior de manera uniforme - Assegureu l'extrem del paper amb cinta transparent adherida a la caixa del costat. I enganxats per les dues cares per l'altre costat perquè no es vegi cap rastre - Arribar al volant superior Tireu l'extrem del paper cap avall I fixat amb cinta transparent - Intenteu plegar en angle recte I utilitzeu cinta transparent periòdicament per mantenir els plecs que mantenim a la part superior Feu la persecució fins al final del cercle. I fer les dues parts\n6. - Talleu el paper en cercle i enganxeu-lo per sobre.\n7. - Poseu la cinta a la part superior ben feta. Comprovació acabada i lliurada\n8. No és difícil per Com embolicar un regal de cilindre I també pot donar una altra esperança al destinatari La forma de la caixa té aquest aspecte. Què rebràs com a regal? I a finals d’any Es pot disposar una caixa de regal de cilindre. Com a decoració de la llar o un racó de Nadal Per obtenir dimensions en perspectiva de diferents formes Afegiu bellesa i felicitat de nou, fàcil i no difícil.\n9. Fer alguna cosa amb amor i intenció Els resultats sempre són bons, convideu els vostres fills a unir-se a una activitat d’embolcall de regals per als vostres éssers estimats. Tot i que l'habilitat no sortirà de la més bella Però amor i cura És una activitat encantadora en família. Una altra càlida activitat que vols que provis !!


EL FUTURO...YA LLEGÓ!: 11-jul-2010\nPonemos aquí el informe completo difundido en el programa del 04.07 sobre los Hornos a Microondas y su efecto nefasto sobre nuestra salud.\nPatrick Quanten - Investigador Independiente de Salud.\nPublicado por adriana en 5:20 No hay comentarios:


Paraules amb denominació d’origen – Pren la paraula\n3 agost, 2020 Escrit per Josep Lacreu\nAmb motiu de l’últim article que vaig publicar en este mateix blog, «El meló d’alger, un emblema de la globalització», alguns lectors m’han traslladat el seu desconcert davant de l’ús en minúscula que feia de la paraula alger com a complement del nom meló, i més tenint en compte l’explicació que donava en eixe mateix text sobre l’origen del nom d’esta fruita, que remetia a la ciutat nord-africana d’Alger. Comprenc que este ús de la mateixa paraula —ara en majúscula, ara en minúscula— puga paréixer contradictori; però no ho és necessàriament. I, en tot cas, no crec que la contradicció —presumpta o real— siga més gran que la que puga existir en una frase com «el rioja és un vi produït en la comarca de La Rioja». I esta frase no és més que una entre tantes altres que es podrien construir amb paraules semblants del diccionari.\nEl problema de fons que hi ha darrere d’estes aparents contradiccions ortogràfiques és la lexicalització dels noms propis; és a dir, el procés de transformació d’un nom propi en nom comú. No sempre és fàcil saber, amb tot, si una paraula s’usa amb un valor de nom propi o de nom comú. I no sols per l’ambigüitat de certs contextos. Hi ha també processos incipients de lexicalització que es trunquen abans d’arribar a corporeïtzar-se. Però, precisament per això, per la dificultat de traçar fronteres precises en este camp, és necessari que les normes gramaticals siguen clares i senzilles. Cal donar seguretat als usuaris de la llengua i procurar evitar, tant com siga possible, formulacions abstruses que generen perplexitats.\nAmb l’objectiu de desbrossar una miqueta de malesa en este camp agrest de les majúscules i minúscules, pot resultar útil distanciar-nos de la problemàtica específica que planteja l’escriptura del meló d’alger. La solució a la grafia d’este cas concret ha de fluir d’uns criteris generals. Així que millor si ens situem en una talaia que ens permeta contemplar este fenomen lingüístic des d’una perspectiva més ampla, i que les fulles de la melonera no ens impedisquen veure el bosc de les lexicalitzacions.\nAnem al gra. Quan diem d’algú, per exemple, que és un judes, estem transferint un tret de la personalitat que atribuïm a eixe personatge bíblic —la traïció— a alguna altra persona, i a través d’esta operació no sols estem alterant el sentit originari que tenia el nom de Judes, com a simple apel·latiu antroponímic, sinó que, a més, estem modificant la seua categoria gramatical. De ser un nom propi l’hem reconvertit en un substantiu. És una operació prou habitual. Sovint la practiquem sense adonar-nos-en, i a vegades inclús sense saber que ho estem fent. ¡Ni falta que fa! Els parlants fan ús de les paraules en funció de les seues necessitats comunicatives. Són els lingüistes els que s’han d’encarregar de fer les disquisicions que corresponguen per a analitzar i, si és el cas, batejar els actes de parla.\nAfig uns quants exemples més per a intentar eixamplar la nostra perspectiva. Quan diem que «una pereta és de trenta vats», estem fent també esta mateixa operació. Molts dels noms que fem servir per a designar magnituds físiques provenen d’antropònims. Ha sigut una tradició molt generalitzada en l’àmbit científic prendre el nom dels inventors o de figures destacades per a designar alguna unitat de mesura. L’origen del mot vat prové del cognom de l’inventor de la màquina de vapor: James Watt. Passa el mateix amb els volts, nom provinent del físic italià Alessandro Volta; i amb els amperes, del francés André-Marie Ampère; i amb els hertzs, de l’alemany Heinrich Rudolf Hertz; i amb els ohms, de George Ohm, també alemany… També moltes malalties són el resultat de lexicalitzacions. L’alzhèimer, eixa degradant malaltia que ens fa perdre la consciència de qui fórem temps arrere, era en un primer moment el cognom del neuròleg alemany Alois Alzheimer; el pàrkinson deu el seu nom al metge britànic James Parkinson. Però este mateix procés es dona en tots els àmbits. L’instrument musical conegut com a saxòfon deriva del nom del seu inventor: Adolf Sax. Inclús molts objectes quotidians han seguit este mateix camí: una maria, una rebeca, una pamela, una madalena… En tots els àmbits hi ha eixe mateix anhel de transcendència que es manifesta en la transformació d’un nom propi en comú.\nPerò les lexicalitzacions poden fer-se a partir de molts altres orígens: les paraules sida o làser, per exemple, originàriament eren sigles. Des de fa unes dècades vivim submergits en un eixam de sigles i, clar, algunes es lexicalitzen. En alguns casos la sigla i la paraula lexicalitzada alternen en l’ús: un LP i un elepé, un CD i un cedé, un DVD i un devedé… Són una mostra de lexicalitzacions incipients que no sempre acaben de quallar socialment.\nEl mot cel·lo, usat per a referir-se a qualsevol cinta adhesiva transparent i flexible, també és una lexicalització. Prové de la marca comercial Cello-Tape, la primera empresa que comercialitzà a Espanya este tipus de producte. I el mateix ha passat amb l’aspirina, i amb el rímel, i amb les vambes, i amb les xiruques, i amb la uralita, i amb el pladur…\nPerò són els topònims els noms propis que més lexicalitzacions han produït. El procés de transferència semàntica és semblant al que opera en els antropònims. Tot, al final, són simples metonímies en què es pren la part pel tot. Vegem-ho amb uns quants exemples. Quan sentim la paraula camembert, ens ve al cap un tipus de formatge cremós, de color groguenc, recobert d’una fina capa florida de color blanc; però, abans de ser això, la paraula Camembert era només el nom d’un idíl·lic poblet de la regió de Normandia. Este mateix procés ha servit per a donar nom a molts altres formatges: de França ens han vingut el brie i el rocafort; de Suïssa, l’emmental i el gruyère; dels Països Baixos, l’edam i el gouda; d’Espanya, el cabrales i el tronxon… Però tots estos noms, absolutament tots, abans de convertir-se en formatges eren —i són encara— noms de lloc.\nPerò no sols de formatge s’alimenta la llengua comuna. Molts vins estan lligats als noms dels llocs a on naixen les vinyes. El mot xampany és el resultat de lexicalitzar el nom de la regió francesa de Champagne. Ara hi ha un procés de retraïment d’esta denominació a favor de cava perquè els productors d’aquella regió volgueren reapropiar-se’l per interessos comercials. Tot i això, en la llengua comuna continua dient-se xampany a qualsevol vi escumós produït amb el mètode champenoise, siga de Requena, de Sant Sadurní d’Anoia o de Mailly-Champagne. El xerés també és el nom d’un vi amb una denominació d’origen geogràfic, igual que el màlaga, el carinyena, el rioja i tants altres.\nEvidentment, tots estos noms s’escriuen en minúscula. Una cosa és el topònim, i una altra, el producte derivat del topònim. Originàriament tenien noms coincidents, però en un determinat moment les identitats s’escindiren, i els topònims no sols es minusculitzaren per a passar a designar un producte, sinó que fins i tot la seua grafia originària quedà alterada en molts casos per a adaptar-se a la llengua receptora. És normal. Són refillols que han passat a fer la seua pròpia vida.\nAra bé, quan el topònim forma part d’un sintagma nominal com a complement d’un substantiu genèric, a vegades ens crea la falsa il·lusió que el topònim indica l’origen del producte. Potser era així en el seu origen. El meló d’alger provenia d’Alger, efectivament. Però ara no ho és; o, almenys, no ho és necessàriament. Actualment, el meló d’alger pot cultivar-se en qualsevol lloc. El major productor de melons d’alger en estos moments és la Xina. Però, pel que fa al nom, això té igual. Els melons importats de la Xina, si tenen les mateixes característiques, continuaran sent per a nosaltres melons d’alger. El topònim ha quedat diluït en la denominació del producte. Es diu meló d’alger per a distingir una varietat d’una altra; no per a indicar-ne la procedència. El mateix passa amb el pernil de york. El complement de york servix per a identificar un producte enfront d’altres tipus de pernils, com el serrà o el jabugo. Inclús en este últim cas, de gestació més recent, la condició perquè un pernil siga de jabugo no és que provinga d’eixa localitat onubense, sinó que siga d’un porc de raça ibèrica alimentat amb bellotes. Si no és així, encara que s’haja criat a Jabugo, no es pot anomenar d’eixa manera.\nEl problema és que, partint d’una casuística limitada, és fàcil aventurar-se per camins incerts. Cada u sap el que sap. Però els coneixements enciclopèdics no haurien de ser la guia per a fixar l’ortografia d’una llengua. Intentaré il·lustrar el que pretenc dir amb una anècdota personal. Recorde que, de menut, amb tota la meua innocència, vaig preguntar a ma mare quina era la diferència entre la colònia i l’aigua de colònia; i ella, aplicant la seua lògica, m’explicà que eren quasi iguals, però que l’aigua de colònia estava menys concentrada que la colònia. Per això tenia aigua, clar. Amb el temps vaig descobrir que ma mare estava equivocada, i que la colònia era exactament el mateix que l’aigua de colònia. Si jo haguera volgut explicar-li ara que la paraula colònia és un acurtament de l’expressió aigua de colònia perquè provenia del nom d’una ciutat alemanya que es deia Köln, m’hauria despatxat sense contemplacions dient-ne: «¡No sigues romancer, fill!».\n¡Quanta raó que tenia ma mare! ¿Per què hauria de saber ella —o qualsevol altra persona que aspire a escriure mitjanament bé una llengua— tots estos romanços per a saber com s’escriu colònia i aigua de colònia? Al marge de les anècdotes personals de cada u, cal convindre que no té sentit obligar els usuaris d’una llengua a consultar una enciclopèdia per a saber com s’escriuen estes paraules. Permeten-me que, per a corroborar-ho, els faça un xicotet test:\n¿Què és corint?\na) El nom d’una ciutat grega, famosa ja des de l’antiguitat, entre altres coses per la singularitat dels capitells de les seues columnes, ornamentats amb fulles d’acant.\nb) Una varietat de raïm.\nc) Un tipus de pansa que no té pinyol.\nd) Un color roig fosc, tirant a violaci.\nNo cal que busquen res en una enciclopèdia. Jo els ho dic: totes les respostes són correctes. I encara els faig una última pregunta perquè es rumien una miqueta tot això que els acabe d’explicar: ¿com es pot saber si les panses de corint es diuen així perquè provenen de la ciutat Corint o perquè estan elaborades amb el raïm de la varietat corint?\nPer si no volen pegar-li massa voltes, sàpien que l’Acadèmia Valenciana de la Llengua propugna en tots estos casos l’ús de la minúscula. Però, si no els apanya esta solució, investiguen, investiguen… La llengua està farcideta d’este tipus d’expressions.


La CE obre la via per multar Espanya per desviar-se de l'objectiu de dèficit - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa CE obre la via per multar Espanya per desviar-se de l'objectiu de dèficit\nBrussel·les fixarà nous marges, que podrien obligar a fer un ajustament extra de 8.000 milions\nefe | brussel·les 08.07.2016 | 08:15\nEl vicepresident de la CE, Valdis Dombrovskis, i el comissari europeu d´Afers Econòmics i Financers, Pierre Moscovici, ahir, a Brussel·les acn\nLa Comissió Europea (CE) va dictaminar aquest dijous que Espanya "no ha pres mesures efectives" per reduir el dèficit, de manera que s'obre la via a una possible multa. Els comissaris de la CE van adoptar aquesta decisió sobre la situació pressupostària d'Espanya per procediment escrit, el termini del qual va vèncer ahir al matí, segons van dir fonts europees, que van afegir que la decisió sobre Portugal és idèntica.\nBrussel·les aprovarà aviat una nou objectiu de dèficit, amb un any més de marge per complir-lo, i objectius del 3,7% per a enguany i del 2,5% per al proper, cosa que pot suposar un ajustament extra de 8.000 milions d'euros. D'altra banda, la Comissió té ara 20 dies per recomanar al Consell que s'apliqui una multa a Espanya, que en el pitjor dels casos pot ascendir a gairebé 2.200 milions d'euros (el 0,2% del PIB) i suposar la suspensió de part dels fons estructurals europeus.\nSegons la CE, Espanya ha quedat "molt per sota" dels ajustos estructurals que havia de fer per corregir el dèficit aquest exercici, entre altres raons, per haver abaixat els impostos l'any passat, i sosté que tampoc aconseguirà corregir-lo el 2017. "La relaxació de la política fiscal el 2015 va tenir un gran impacte en el resultat" del desviament registrat, indica la CE en la seva decisió remesa al Consell de la UE, en què avança que "proposarà més endavant un nou camí d'ajust" per solucionar el problema. El dèficit d'Espanya va arribar el 2014 al 5,9% del PIB i el 2015, al 5,1%, si s'inclou en els dos casos l'ajuda financera a la banca, lluny del 5,8% i del 4,2% exigits, respectivament, i així es va allunyar definitivament de la meta d'abaixar-lo al 2,8% el 2016.\nL'esforç que va fer Espanya entre el 2013 i el 2015 s'estima en el 0,6% del PIB, "molt per sota del 2,7% recomanat" pels seus socis comunitaris, indica la CE. La Comissió sosté que les mesures de consolidació, per exemple en el marc de les reformes de l'administració pública i del sistema de pensions, "van ser insuficients per compensar l'impacte d'algunes mesures expansives implementades el 2015, com ara la rebaixa de l'IRPF i de l'impost de societats i la devolució parcial de la paga extra de Nadal" del 2012 als funcionaris. També apunta a "la tendència alcista en la despesa vinculada a l'envelliment de la població".\nUn dels arguments exposats pel president del govern espanyol en funcions, Mariano Rajoy, i del seu ministre d'Economia, Luis de Guindos, per explicar el desviament era l'impacte de la baixa inflació, més baixa del que la CE havia establert inicialment. La Comissió va reconèixer que això "va fer més difícil assolir els objectius fiscals", però alhora va afirmar que l'impacte de la inflació baixa o fins i tot negativa "va ser àmpliament compensat per un creixement més elevat del que s'esperava del PIB real".


Idescat. Library Idescat. Biblioteca catalog › Results of search for 'an=7939'


Casa rural CAN MAU (ref. 028) a Garrotxa, Pirineus, Sant Feliu de Pallerols\nCases rurals a Pirineus | Cases rurals a Girona | Cases rurals a Garrotxa | Cases rurals a Sant Feliu de Pallerols\nPreciosa casa rural a la Garrotxa amb grans espais interiors i un petit jardí on poder gaudir d'una bona barbacoa a l'aire lliure.\nCan Mau és una casa de pedra situada dins el poble de Sant Feliu de Pallerols al carrer de Sant Sebastià i just al davant del riu Brugent que travessa el poble.\nLa casa està dividida en 3 plantes. A la planta baixa hi ha un garatge per a dos cotxes, el rebedor amb informació turística, un lavabo, el safareig i l'accés al jardí. A la primera planta trobarem la cuina totalment equipada i amb llar de foc, el menjador, un saló amb TV de pantalla plana, un bany complet, una habitació de matrimoni i una altra habitació de matrimoni tipus suite amb bany interior complet i amb banyera d'hidromassatge. A la segona planta trobarem un altre saló, una habitació doble, una habitació de matrimoni, un altre bany complet i una sala de jocs amb tennis de taula.\nSi voleu us poden fer portar un pastís d' aniversari, us organitzen una sortida guiada pel poble, o pels voltants, o fins i tot us fan venir un mag a casa. Només cal que els ho demaneu. A Can Mau faran els possibles per tal que passeu uns dies inoblidables.\nLa taxa turística (0,5€ persona/nit) no està inclosa i es cobrarà durant el check-in.\nWifi / Jardí / Barbacoa / Llar de foc / Cuina Equipada / Microones / Dins del casc urbà / Pàrquing / Calefacció / Televisió / Jocs parc infantil / Muntanya / Equip de música / Reproductor DVD / Productes de neteja bàsics / Estris de neteja / Taula i cadires exteriors / Estris barbacoa / Jocs de taula / Cafetera Nespresso / Cafetera clàssica / Rentavaixelles / Mantes per tots els ocupants / Zones comunes / Entrega claus en mà / Sala d'estar / Sala menjador / Banyera hidromassatge / Prop d'un riu / Ping Pong / Passejos amb guia / Taxes Turístiques NO incloses\n1 Suite amb banyera d'hidromasatge\nSi porteu bicicleta i voleu fer un tomb, us poden acompanyar a que conegueu el meravellós entorn. Si no teniu bicis i les voleu llogar, des de la casa us faran els tràmits perquè us les trobeu al arribar. Si teniu ganes de caminar, us poden acompanyar a visitar els llocs més emblemàtics de la zona; no cal fer caminades molt llargues ni enfilar-te molt per poder veure un gran paisatge.\nLlit supletori Und.01234\t 12 €\nAutopista AP7/E15. Sortida 10 (Hostalric). C35 durant 1 km. GI555 durant 11 km. C63 durant 7,5 km. A sta. Coloma de farners C63 durant 31 km.\nC17 a Granollers direcció Vic. De Vic direcció Olot pels Tunels de Bracons. Havent passat els Túnels, segona sortida de la rotunda direcció Sant Feliu de Pallerols\nC25 fins la sortida 225 direcció Anglès, Olot per C63 o bé C25 fins a Vic. De Vic direcció Olot pels Tunels de Bracons. Havent passat els Túnels, segona sortida de la rotunda direcció Sant Feliu de Pallerols\nN141 durant 16 km. A Anglés C63 durant 19 km.\nAutopista AP7/E15 durant 65 km. Sortida 8 (Aeroport-Cassà). C25 fins sortida 225 direcció Anglès-Olot per C63.


Més d’una vintena de persones viuen una nit d’estiu amb vi, glosa i estrelles al Paratge Natural de Poblet | EFMR.cat\nInici Notícies Més d’una vintena de persones viuen una nit d’estiu amb vi, glosa...\nImatge: Núria Griso\nMés d’una vintena de persones viuen una nit d’estiu amb vi, glosa i estrelles al Paratge Natural de Poblet\nMés d’una vintena de persones van viure al divendres a la nit un espectacle lúdic i divulgatiu en què van descobrir les connexions entre el món del vi i els astres, a través de la cançó amb text improvisat, la divulgació astronòmica, la poesia, els contes i les cançons.\nEn un entorn com el Paratge Natural d’Interès Nacional de Poblet els divulagadors Gemma Balagué i Alexandre Bonanit van apropar l’experiència a tots els participants. En resum va ser una petita festa d’olors, colors, sabors i cançons, al voltant del vi.\nL’activitat es va desenvolupar a partir d’un tast de 3 ó 4 vins. Després de la presentació de cada vi, l’astrònom va descobrir alguna de les relacions d’aquest amb el cel de nit. Tot seguit la glosadora va començar a teixir, mitjançant el joc amb les paraules, una tela que va relligar el vi tastat, amb l’astronomia i amb allò que passa entre el públic en aquell precís moment.\nArticle anteriorL’Ajuntament de l’Espluga adquireix un nou magatzem per a la brigada\nArticle següentUn incendi afecta a 3 jardins privats de l’Espluga


Article Entra Vigor Rebaixa del 50 Licio Fins Finals Marc Tindra Tipus Reduit\nEsta mesura busca impulsar l'activitat productiva i l'ocupació\nSe suma a les rebaixes de preus públics en serveis educatius, culturals i esportius que començaran a funcionar el 5 d'octubre\nL'Impost sobre Construccions, Instal·lacions i Obres (ICIO) ja és un 50% més baix a Benidorm, en haver entrat en vigor la modificació de l'Ordenança Fiscal número 5 que reduïx temporalment a la meitat el gravamen d'este tribut. La regidora Hisenda, Aida García Mayor, ha recordat que "a proposta de l'equip de govern el ple va aprovar inicialment el 27 de juliol un paquet de bonificacions i rebaixes fiscals d'entre el 50 i el 75% en determinades taxes, preus públics i impostos i que beneficien al conjunt de la població i que contribuïsquen a reduir les conseqüències econòmiques i socials derivades de la situació d'emergència sanitària".\nEntre les rebaixes fiscals aprovades "està la de l'ICIO, que des de ja i fins al 31 de març de 2021 tindrà un tipus impositiu del 2% en lloc del 4%". García Mayor ha indicat que "esta mesura fiscal està dirigida al teixit productiu local, per a fomentar, estimular i impulsar la realització de determinades activitats d'obra nova o de renovació, que al seu torn redunden en l'ocupació i en l'interés social i general de Benidorm".\n"Volem afavorir l'activitat de les empreses locals i d'aquelles que sent d'altres localitats volen invertir a Benidorm, generant ocupació i, en conseqüència, contribuïxen a pal·liar els efectes de la crisi econòmica i social que s'ha derivat de la crisi sanitària", ha apuntat.\nLa titular d'Hisenda ha recordat que, a més de la rebaixa de l'ICIO, d'ací a poc temps també s'aplicarà bonificacions d'entre el 50 i el 75% en els preus públics de serveis i activitats culturals, educatives i esportives que depenen de l'Ajuntament. Concretament, a partir del 5 d'octubre entren en vigor la modificació de les ordenances número 30, sobre instal·lacions esportives municipals; la número 33 sobre cursos i activitats educatives; la 34, que regula el preu d'escoles infantils i atenció a la primera infància; la 39 que regula els preus de les activitats de Joventut, i la 42 sobre els cursos i activitats culturals. A més, ja estan en vigor les bonificacions sobre els preus del Conservatori, recollits en l'ordenança número 35.\nD'esta manera, s'augmenten les bonificacions per a famílies nombroses, d'acolliment o monoparentals, i s'establixen també per a persones amb diversitat funcional del 33%, així com per a jubilats, pensionistes i perceptors de la renda mínima garantida, segons ha exposat l'edil Aida García Mayor.


un blog imprescindible Descans: el blog d'un home que descansa: Un post a 30 de desembre\n30 de desembre de 2008, a les 7:24\nNacho Vidal no és valencià, és de Mataró de tota la vida.\nTu ves fent conya que et fotran una fatwa mataronina\n30 de desembre de 2008, a les 8:36\nGràcies a Déu pare omnipotent que ja no hauré de fer cua a l'inem. Ara bé, què en foto del passamuntanyes que m'ha acompanyat durant les llargues estades a la puta cua? Potser és el moment d'anar pels bancs d'Extremadura a reclamar el que és meu...\n30 de desembre de 2008, a les 11:22\njo no tinc res a dir, però volia aprofitar per dessitjar-vos a tots un gran 2009 i felicitar a l'autor d'aquest bloc per la selecció de temes i d'algunes fotografies. També a Haller per un vídeo que no li donarà cap premi, però ostias, quin riure. Gràcies pel treball. Apa, que sigueu bons.\nja saps que els insults i les amenaces, si venen de Ripoll, són sempre benvinguts. Però l'escrit de la discòrida és aquest:\nBenvolgut Fatwa l'Olla:\nacabe de consultar la biografia del senyor Vidal a internet. Segons sembla el paio és mig de Mataró, mig d'Enguera. Va anar a la Legión, no té ni el graduat escolar i té pendent un judici per violència domèstica.\nVostè ho veu!? Jo mirant la biografia d'un actor porno! Que trist!\nun Robin Hood amb barretina? Sí, sí, sí!\nmoltes gràcies! Té vostè una copa de cava pagada.\nJo et done les gràcies, en primer lloc per confiar en mi i fer publicitat de la merda que em passa pel cp. En segon lloc, per fer-me riure a diari i actualitzar el blog també a diari.\nUna Abraçada i bon 2009!!!\n31 de desembre de 2008, a les 2:33\nSexe, alcohol, violència i blogspot!!\n31 de desembre de 2008, a les 7:04\nNachete es de mataró, pero a la entrada d´enguera, on va viure tota la seva vida, n´hi ha una estatua en forma de penis gegant que demostra que també es valencià de polla i cor.\nGran video de Haller.\n31 de desembre de 2008, a les 10:11\nah !!! i feliç any nou recollons !!!\n31 de desembre de 2008, a les 10:12\nBenvolguts lecotrs, benvolgudes lectores:\nfelatio/cunnilingüis col·lectiu, sou tots meravellosos! Bona farra i feliç recessió'09\na tu per parir-los. La creativitat és un valor. I recorda açò: Enginyer vol dir que treballes l'enginy. Que es note.\nBen dit. Ens veiem aquesta nit?\nvostè sí que té cultura.\nHi, rebzya, this my first post cvxcbxvcbed huais


Com a alcalde de Tírig, la meva més cordial benvinguda als que visiten la pàgina oficial del nostre Ajuntament, on podreu trobar totes les dades d'interès relacionades amb les activitats pròpies de la Corporació.\nCom a institució pública més propera a la ciutadania, els ajuntaments tenen com a principal obligació, facilitar la informació dels seus serveis de la manera més àgil i accessible.\nAmb aquest objectiu posem al teu servei aquesta pàgina d'Internet on es detallen una sèrie de dades i es faciliten les consultes d'una forma ràpida i còmoda.\nInformació administrativa, convocatòries i altres demandes es mostren en aquest mitjà, que a més inclou informació turística del municipi per a qui ens vulgui visitar.\nEn definitiva, es tracta d'un instrument al servei de la ciutadania i d'aquelles persones que tenen interès per Tírig perquè, ni tan sols la distància física, sigui un impediment per sentir prop de l'Ajuntament.\nDesitjaria que ens enviéssiu quantes propostes i suggeriments estimeu oportunes, d'aquesta manera podrem fomentar encara més la freqüent relació que venim mantenint des d'aquesta Corporació amb els veïns.


Unió de Pagesos - Unió de Pagesos alerta del preu en origen injustificadament baix de la fruita de pinyol enviada als grans mercats centrals\nEstàs aquí:Inici / Actualitat / Fruita dolça / Unió de Pagesos alerta del preu en origen injustificadament baix de la fruita de pinyol enviada als grans mercats centrals\nUnió de Pagesos alerta del preu en origen injustificadament baix de la fruita de pinyol enviada als grans mercats centrals\nUnió de Pagesos adverteix del baix preu en origen de la fruita de pinyol, sense causa justificada, enviada als grans mercats centrals a inici de campanya, respecte als de la mitjana dels últims cinc anys, tenint en compte que l’adversitat atmosfèrica (pedregades, fred i mal quallat) ha reduït l’oferta del volum de fruita i que els mateixos venedors d’aquests mercats reconeixen que hi ha una manca de fruita.\nEl sindicat considera que un dels factors que influeixen directament en el preu al productor en els grans mercats centrals és el fet que no es valora la fruita produïda sota els estàndards europeus de producció i que garanteixen una elevada qualitat, seguretat alimentària, respecte pel medi ambient i uns majors drets socials.\nEl cas del preu de la cirera, enguany és paradigmàtic. Tot i la disminució de l’oferta de cirera catalana, que faria suposar una millora en el preu en origen, el retard de 10 dies que s’ha patit en el moment de collita no ajuda a tenir uns preus correctes per al productor. L’actitud dels comissionistes de sol·licitar fruita sense tenir clara la comercialització pressiona els preus a la baixa sense que existeixi un motiu real. En aquest sentit, els preus a Mercabarna publicats la setmana del 24 de maig d’enguany són més baixos respecte de la mitjana de preus dels últims anys en el mateix període. El preu dominant en aquesta data de la cirera és de 2,50 euros el quilo; el de l’albercoc de 2,20 euros el quilo, i el del préssec vermell, de 2,50 euros el quilo.\nPel que fa a l’albercoc, tot i la caiguda de producció, també presenta uns preus inferiors als dels últims anys, però és un cas diferent. Els danys per les adversitats atmosfèriques han reduït l’oferta del volum de fruita de l’Estat, a inici de campanya, respecte de l’any passat. A més, la disminució de la qualitat de l’albercoc procedent de Múrcia està tirant a la baixa l’albercoc de qualitat que enguany té la producció catalana i que el preu percebut pel productor en els grans mercats centrals no remunera. L’oferta d’albercoc de baixa qualitat no hauria de fer baixar el preu del producte de més qualitat, quan, a més, aquest és escàs.\nAixí mateix, aquesta caiguda de preu en els grans mercats respecte de l’any passat també s’ha donat amb el préssec roig, de manera sorprenent, ja que s’ha reduït l’oferta de préssec i nectarina per la incidència del temps atmosfèric advers.\nUnió de Pagesos estarà alerta a les primeres cotitzacions que marqui l’Observatori de preus de referència del Departament d’Agricultura en préssec i nectarina i, en cas de confirmar-se aquesta reducció del preu en origen, exigirà al Ministeri que articuli, amb urgència, el mecanisme del pagament en espècie per la fruita retirada del mercat destinada a beneficència. En cas de mantenir-se la distorsió, el sindicat també demanarà a la Comissió Europea que declari la situació de pertorbació del mercat i articuli els mecanismes de gestió de crisi que contempla la normativa comunitària i que hauria de contenir un Pla d’arrencada, així com l’autorització de retirades extraordinàries de producció.\nPolítica agrària (107)\nMedi rural (10)\nLaboral / Temporers (8)\nComercialització i consum (16)\nAgricultura i ramaderia ecològica (11)\nCereals i herbacis (13)\nFlor i planta ornamental (1)\nFruita dolça (88)\nFruita seca (27)\nBoví de carn (4)\nBoví de llet (28)


Primàries de MÉS per Mallorca - Candidatures a l'Ajuntament de Palma\n971 77 52 52\nActes de campanya\nCandidatures al Parlament de les Illes Balears\nCandidatures al Consell de Mallorca\nCandidatures a l'Ajuntament de Palma\nCandidatures a l'Ajuntament d'Inca\nCANDIDATURA A ENCAPÇALAR LA LLISTA\nEl Molinar Port Petit, el turó de Can Tàpera, Ses Fontanelles, la pionera regulació del lloguer turístic, restricció de nous hotels, el primer bosc urbà al Canòdrom, obrir l'Oficina Antidesnonaments, la recuperació de Can Ribas i l’antiga presó com a centres de creació, l'obertura de Can Balaguer, la rehabilitació de les Torres del Temple, el nou passeig Marítim, la renovació dels busos, més carrils bici i la recuperació dels drets dels funcionaris. Hem aconseguit tot això i volem MÉS. Encara tenim grans reptes com la mobilitat, millorar l'accés a l'habitatge i l’impuls de l’economia creativa. Hem de tornar a governar per donar continuïtat a aquests grans canvis. Per aquests motius, m'hi torn a presentar.\nCANDIDATURES A LA RESTA DE LA LLISTA DE L’AJUNTAMENT\nLlorenç Carrió Trujillano\nFa quatre anys vaig presentar-me amb el desig de formar part d’un equip que fes feina per a les persones i que els retornés la confiança en l’Ajuntament. Era conscient que la política que no féssim nosaltres es podia fer en contra nostra. M’explicaren que el batle Darder preferia fer de polític a metge perquè la política li permetia fer un servei més gran i arribar a tota la ciutadania. Em present amb la voluntat de seguir la línia d'Emili Darder i fer feina per portar el canvi a tots els racons de la ciutat, aportant-hi el bagatge adquirit com a regidor de Cultura.\nMacià J. Calafat Bellver\nMacià Josep Calafat Bellver. (Palma, 1971). Llicenciat en història, sempre he participat en l'activisme social (Bloc d'Estudiants Independentistes, Joves de Mallorca per la Llengua, Alternativa per Mallorca, Plataforma Antimilitarista i Obra Cultural Balear). Faig feina al Grup Municipal de MÉS per Palma. D'esquerres, sobiranista i ecologista, pens que MÉS per Palma és el projecte polític que convertirà Palma en una ciutat més igualitària, més participativa i més sostenible, i també el que recuperarà el seu paper com a capital del país. És per donar suport a aquest gran canvi que em present a les Primàries.\nAlex Segura Castelltort\nSóc n'Àlex Segura, tenc 26 anys i actualment sóc Director Insular de Joventut. Viure és prendre partit, és per això que present la meva candidatura a la llista de Més per Palma. Perquè realment crec que no existeix per a Palma un altre projecte polític que treballi dia a dia per la Palma del futur. Perquè aquest futur que desitjam que volem que sigui una realitat ara. És ara que necessitam una ciutat sostenible, acollidora, diversa i participada, on el bé comú sigui tret i prioritat. I perquè només amb la implicació directa de totes les persones que formam part de Més per Palma ho aconseguirem.\nRuben Lago Díaz (Independent)\nRubén Lago, nacido en Galicia y de 35 años. Dedicado al ámbito del trabajo social, a la Cooperación Internacional, a la defensa de los Derechos Humanos y al activismo no institucional. Pretendo incidir desde la política local en la transformación social y en la defensa de los derechos humanos. Uno de mis objetivos principales será acercar la toma de decisiones y el diseño de las políticas municipales a los movimientos sociales y a los barrios de Ciutat. De la misma manera, intentaré que Palma se convierta en un referente en la acogida y defensa de los derechos de la personas migrantes.\nAntoni Ballester Munar\nSom Antoni Ballester Munar (Palma, 1964). Treball com a sociosanitari a l'Associació Siloe. He estat implicat en el moviment veïnal de Palma, concretament en el Molinar. Darrerament fent feina des del Molinar Port Petit. Palma es mereix el canvi progressista que Més representa. La ciutadania ha de seguir gaudint de les mesures i accions que la facin més participativa i justa.\nPep Prieto Nebot\nSom en Pep Prieto "Pep de Calabona". Nascut a Palma fa 54 anys. He treballat a una assessoria fiscal, a una companyia hotelera i vaig ser propietari d'un mític bar de Palma, el "Rimamblu". Som administratiu-comercial. Ara a l'atur. Em present a les primàries per ajudar a fer que Antoni Noguera sigui batlle els 4 anys vinents. Vaig ser cofundador del PSM i MÉS a Son Servera, on hem aconseguit una regidora Som soci del GOB i de l'OCB. Som un cul inquiet i m'agrada estar al carrer. Em consider un militant de base fidel a l'ideari de MÉS. No veig cap partit millor que el nostre.\nMiquel A. Contreras Ramis\nNascut a Palma, del Rafal Vell. He viscut i treballat a Girona, Bilbao i Catalunya Nord. De la meva experiència com a coordinador de MÉS per Palma i assessor de Districte he après la importància d’estar al costat de la gent. Diuen que sé escoltar. També he tocat amb les mans que uns serveis públics eficients necessiten perseverança i fermesa. Diuen que en tenc. Palma és la seva gent, els seus pobles i barris. Crec fermament en la participació i l’apoderament de la ciutadania. Vull treballar perquè tothom tengui les mateixes oportunitats: visqui on visqui, vengui d’on vengui i estimi com estimi.\nEl meu nom és Christer Söderberg. Sóc nascut a Suècia però Mallorca ha estat el meu camp base des de fa 45 anys i és aquí on m'hi he sent que finalment arrelat. Aquí hi tinc una empresa que treballa en la regeneració de sòls, producció d'energies renovables, captura i emmagatzematge de carboni (CCS), entre d'altres. Així mateix, sóc impulsor de l'Associació Enconciencia (CineConCiencia), que promou i difon valors en la sostenibilitat i la solidaritat. Vull participar en les Primàries de MÉS per Palma perquè m'identific amb el seu projecte mediambiental, econòmic, social i cultural. Hem d'actuar!\nPaola Van Gent Torres\nNascuda a Mallorca fa 49 anys, em definiria com una persona amb absoluta vocació de servei públic. Per això, per cuidar i ajudar les persones, fa 30 anys treball en professions relacionades amb les emergències. Llicenciada en criminologia, la meva trajectòria professional m'ha permès conèixer el funcionament i la idiosincràsia d’ajuntaments, Govern Balear i Consell de Mallorca on, des de juny 2015, som directora insular d'emergències. Compromesa amb el projecte de MÉS, amb experiència, respecte i convicció, present la meva candidatura a llista primàries obertes a l’Ajuntament de Palma.\nBiel González del Valle Forteza\nSom en Biel González del valle Forteza i vaig néixer el 1960. En l’actualitat som tècnic de teatre i manteniment. El que més vull és millorar la situació de la ciutat. En el passat, he estat membre del grup ecologista TALAIOT CORCAT, fundador d'IGUANA TEATRE i actualment president de l'associació de Veïns Cas Capiscol Son Busquets, vocal de la junta directiva de la Federació d’associacions de veïns i patró de la fundació TEATRE DEL MAR. Em declar d’esquerres ecologista i sobiranista. Vull lluitar per una ciutat verda sostenible i participativa.\nBiel Fiol Garí\nSom de Son Sardina. Militant del PSM des de 2003. Em vaig afiliar al partit després de les eleccions on l'esquerra va tenir mal resultat. En aquell moment vaig pensar que havia arribat el moment sumar esforços i aportar el meu gra d'arena. Des de que tenc coneixement he estat vinculat a moltes de les associacions i moviments del poble. Actualment particip en la comissió de festes, els cossiers, els xeremiers, en l'associació de veïnats i en l'agrupació local de MÉS.\nEl meu nom és Mahecor, tenc 56 anys, som un mallorquí nascut a Senegal. Professor de Literatura francesa al Senegal, vaig estudiar Història Contemporània. Actualment som tècnic social i faig feina a Càritas Mallorca. Som membre de l'Obra Cultural Balear i he impulsat el programa de cohesió social 'Tots Plegats'. Vull animar els palmesans a participar plenament en la vida de la ciutat creant espais reals de convivència i d'interrelació, i promoure les diferències culturals per lluitar contra la discriminació de tot classe.\nMaria Bonnín Cortés\nJubilada. Al llarg dels anys he intentat treballar per la justicia i l’igualtat desde el món sindical, veïnal, feminista i polític. Em present a les Primàries per que MÉS te un projecte de Transformació. Un projecte que desde les institucions està desenvolupant mitjançant polítiques valentes: polítiques de conservació del Medi Ambient; de lluita per l’Igualtat; d’apropament de la cultura als barris. Per que crec que es molt necessari la participació de les dones en la política.\nRosa Mascaró Pérez\nDe Manacor, vaig arribar a Palma als 23 anys amb il·lusió per la revolta. A la motxilla hi duia cultura feminista, anticapitalisme, amor per la terra i desig de transformar el món. He treballat amb persones i he après que l’empatia, la creativitat i la determinació són eines imprescindibles. Puc aportar capacitat de gestió i d’anàlisi, sempre de la mà del diàleg i la voluntat de consens . Vull contribuir a recuperar la identitat de Palma i transformar-la en una ciutat més humana, més culta, moderna i oberta al món. “Ens mantenidrem fidels per sempre més al servei d’aquest poble”.\nXisca Mir Socias\nNascuda a Palma el 1983. He estudiat Geografia, Urbanisme i Gestió de la Ciutat i sóc funcionària a l’Administració de la CAIB. Des de joveneta m’he implicat en diferents moviments de caire estudiantil, ecologista, cultural i juvenil. Més tard, i de manera paral·lela, vaig decidir militar, primer al PSM i després a Més per Mallorca, perquè crec que per canviar les coses hem de lluitar tant des del carrer com des de les institucions. Actualment em dedic principalment a la coordinació de l’espai sectorial FeminisMÉS, a les Fundacions Darder-Mascaró i a l’entitat Orgull Llonguet.\nNeus Truyol Caimari\nNeus Truyol Caimari. Palma, 1978. Infantesa a Son Sardina, viu al Puig de Sant Pere. Sociòloga especialitzada en cooperació internacional, desenvolupament local i metodologies participatives. Activista, feminista, ecologista, comunitarista, sobiranista. Ara hem de construir models alternatius més justs i igualitaris, que suposin més felicitat per a tothom. Treballar cooperativament entre la gent de l'esquerra transformadora, dins i fora de les institucions, amb polítiques valentes i participades. Actualment regidora, he estat portaveu del govern municipal.\nCatalina Trobat Sbert\nNascuda a Llucmajor, fa vint anys que visc a Palma. D'ençà que vaig estudiar Educació Social he fet feina per a la inclusió a les barriades de la ciutat. La justícia social i generar segones oportunitats és allò que m'ha empès en la meva trajectòria, tant en la feina de base com amb la coordinació d'equips. Amb l'experiència adquirida a la Regidoria de Serveis Socials, m'agradaria consolidar un projecte de ciutat igualitària, arrelada a les Illes i oberta al món. Com a dona, solidària i compromesa vull transformar la meva lluita personal en una lluita col.lectiva per Palma.\nIsabel Simón Serra\nTenc 39 anys i som professora de llengua catalana i de música. Actualment faig feina a la Conselleria d’Educació i Universitat, però he treballat a diversos instituts d’educació secundària, a la Conselleria de Medi Ambient i Mobilitat, al sindicat STEI, a la UIB i a la Universitat de Sheffield (Anglaterra). Crec que puc aportar al projecte de MÉS la meva experiència en tots aquests àmbits, amb el convenciment que millorar el nostre sistema educatiu serà un revulsiu per generar una societat més integradora, més igualitària i més ecològica.\nXisca Prats Parrón\nSom na Xisca Prats.Vaig nèixer a Palma i tenc 33 anys. Som veïnada del Secar de la Real i des de fa uns mesos de Son Serra. Som mamá d’un nin petit. També puc dir que som mestra d’ Anglès, Infantil i Primària. He treballat a Mallorca i a l’exterior, al centre MECD. Durant els darrers anys,m’he dedicat a la formació de docents a distància. Tot i que durant els darrers anys he seguit a MÉS des de la distància però sense distanciar-me, ara vull fer una passa endavant i presentar-me per MÉS per Palma per aportar el meu granet d’experiència i preparar amb il·lusió la gran cita del maig del 2019.\nMagdalena Obrador Colom\nTenc 40 anys i dos fills. Funcionària del Govern, ara som la cap del Servei de Coordinació del SOIB. Des de l'època universitària he participat activament en el món de l'associacionisme estudiantil i de la normalització de la llengua i la cultura catalana i en els darrers anys també m'he implicat en temes d'igualtat i administració pública. Ara em vull presentar per MÉS x Palma perquè representa el model de gestió i acció política que vull per a la meva ciutat i al qual puc aportar l'experiència i la capacitat que em dona la meva trajectòria en els àmbits en què m'he implicat.\nJoan M. Murillo Muntaner\nFaig feina a Mater Misericordiae, taller de plastic, tenc 23 anys , som una persona molt liberal, compromesa i reivindicativa. Me present a la llista de palma per dur a terme algunes de les propostes que he recollit de gent de Palma, com posar plaques solars a les pedreres abandonades, fer una didad de cant pagès o fer una sala d’assaig a cada barri, fer horts urbans o promocionar el català, entre d’altres coses.\nMònica Gelabert Botella (Independent)\nTenc 29 anys i sóc de Palma. Sóc treballadora social i fa anys que faig feina en l'àmbit de dona, especialment en temes violència de gènere i prostitució. Em present perquè crec que cal implicar-se per tal d'aconseguir una ciutat més justa, habitable, sostenible i igualitària, perquè estim Palma.\nMarcos Augusto Lladó\nDes de l'època universitària he participat en el món de l'associacionisme estudiantil, especialment a les entitats LGTBI i al Consell d'estudiants de la UIB. També he fet feina al Consell de la Joventut. Vaig participar en el procés de primàries del 2015, convençut que hi ha molta feina per fer i que, a hores d'ara, hem de consolidar aquesta feina. Actualment faig feina al grup de Consellers del Consell de Mallorca. En definitiva, en present a les primàries de Palma per aportar la meva experiència i l'entusiasme per una palma diferent; més estimada, verda, igualitària i més nostra.\nJuanan González Isern\nEl meu nom és Juanan, soc bomber de l'Ajuntament de Palma. He estat militant molts d'anys en diversos col.lectius socials a Ciutat. He estat membre i militant d'assemblees d'estudiants, col.lectius d'okupació i sindicats. Als darrers anys, ja com a funcionari, he estat delegat sindical i membre de la Junta de Personal al mateix Ajuntament. Malgrat el meu bagatge sempre hagi estat als moviments socials, tenc certes simpaties cap a la política institucional, sobretot la municipal, ja que consider que és aquella que pot resultar més transformadora per les persones que vivim en la nostra Ciutat.\nM. Lourdes Mir Fiol\nSom representant de l’associació esportiva i cultural (Aec Verdi). El meu nom és M. Lourdes Mir Fiol. Des de l’any 2002 estic fent activitats en la barriada de Son Costa – Son Oliva, en el parc Sa Ferlitzadora. El motiu pel qual m’agradaria formar part de la candidatura a l’Ajuntament és perquè som sensible als problemes actuals, solucions n’hi ha i la meva experiència m’ha demostrat que no basten les paraules. Es necessari actuar i participar. Per tant, confi en les seves polítiques i esper que durant els propers anys continuïn perquè són les més sensates i lògiques.\nMarta Serra Roca (Independent)\nSóc na Marta Serra, fisioterapeuta i estudiant de magisteri. Nascuda a Palma fa 31 anys i escolta des dels 9. Dins el món escolta he realitzat tasques de coordinació i lideratge com a Cap d’Agrupament i com a Presidenta de Gestora del Moviment Escolta i Guiatge de Mallorca i de representació al Projecte 4vents d’escoltisme i guiatge de parla catalana. Activista de la Plataforma Les Balears Acollim. Vull contribuir en fer de Palma una ciutat referent en polítiques d’acollida i de tolerància. Una ciutat pensada amb i per la joventut, crítica, participativa i feminista.\nMercedes Argüello Molina (Independent)\nSóc Mercedes Argüello, nascuda a Palma el 1972. De Canamunt de tota la vida. Titulada en ATV veterinària, actualment em dedic al sector serveis. Molt coneguda per la meva lluita per dignificar la vida dels moixos de carrer. Actualment sóc la responsable de la colònia felina de Canamunt. També coneguda per escoltar i ajudar als veïnats del barri. Sempre intent construir, crear connexions i fer realitat el que a vegades sembla impossible. Em present com a candidata perquè crec que puc aportar i ajudar en moltes coses. Crec en la tenacitat, constància i perseverança per fer una ciutat més humana.\nUta-Maria Gritschke (Independent)\nSom n'Uta Maria Gritschke, tinc 45 anys i vaig néixer a Münster / Alemanya. Fa 11 anys que visc a Palma després d'haver viscut a Berlín uns 13 anys. Som llicenciada en història d´art i ciències culturals i tinc una botiga de vins (La Sifoneria / Bodega Santa Clara) a La Calatrava. Parlo quatre idiomes (català, castellà, anglès i alemany) i sent estrangera a Palma amb molts de contactes amb residents nous, m´agradaria treballar per l'augment de l´integració social i política d'aquestes persones i fer possible una ciutat més viva, cohesionada i solidària.\nMiquel A. Barceló Cortés (Independent)\nSóc en Miquel Àngel Barceló, tinc 40 anys, llonguet, visc a Palma, tècnic amb jardineria, autònom i professional d'aquest sector. Estic dins el moviment veïnal i fa 6 anys que sóc president de Avv. Sta. Pagesa fent una tasca per millorar el barri. Hem present com independent a les primàries de MES perquè estim aquesta ciutat, una Ciutat que ha estat maltractada i té moltes ferides obertes... Medi ambientals, urbanístiques, culturals, socials, d'integració, de mobilitat, etc. Jo vull contribuir a curar aquestes ferides fent una ciutat millor i que tots els nostres veïnats la cuidin i l'estimin.\nChema Ferrer Cortada (Independent)\nChema Ferrer. Nascut a Palma el 1975. Vaig ser col.laborador a programes d´IB3 Ràdio i Última Hora Radio des de 2010 i columnista a diferents mitjans, actualment escric a Mallorcadiario i al Periódico de Ibiza. Molt concienciat amb tot el referent al món LGTBI. Vaig escriure a la revista Shangay, Gay.com i Dos.Dos a més de ser blocaire. Sóc un nou vingut en ambients polítics. Tinc moltes ganes de fer coses des de la política municipal sota les sigles de MÉS. Crec que puc fer molt a més d’aportar un punt de vista fresc al programa del partit. Espero comptar amb la vostra confiança.\nAgustin Gálvez Martínez\nEm dic Agustín. Potser, molts de vosaltres em coneixereu com a militant d’esquerra i sindicalista. Segurament hem estat junts a moltes manifestacions i lluites al carrer. Ara he decidit una fer passa endavant i presentar-me com a candidat a les llistes municipals de Més. He nascut a Palma fa 44 anys, soc fill d'immigrants peninsulars, i veí d’un barri obrer. El meu compromís social sempre ha estat al costat de la classe treballadora. Com a representant de Més per Palma defensaré una ciutat més humana que preservi la seva identitat, que sigui socialment justa, i ecològicament sostenible\nManel García Herrera\nQueden coses a fer encara, són moltes les il·lusions i moltíssimes les ganes que tenim de millorar la nostra Ciutat. Sóc funcionari i militant actiu a través de diferents organitzacions, en la defensa de l’Administració Pública, com estructura bàsica en Democràcia, garant dels drets de la ciutadania, i independent del color polític de torn. Sóc metge i faig tasques en Salut Pública i Gestió Sanitària. Hi ha un món de feina per fer en promoció i prevenció de la salut pública municipal, en el medi ambient urbà, o el desconfort de la societat, aspectes que afecten la qualitat de vida a Ciutat.\nMÉS per Mallorca és un projecte polític plural, ampli, que representa l’espai polític d’esquerres, sobiranista i ecologista de Mallorca.\nUn espai de trobada, proposta i acció de tota aquella gent que pensa que cal transformar la indignació en un canvi real, que posi la política al servei de les persones i del territori, i no dels interessos d’uns pocs.


Moments de nostàlgia | Des de Sants\nQui va ser el que va dir que la meva pàtria és el meu passat? Pere Quart? Suposo que com sóc procliu a visions pessimistes de la realitat, com a més a més em trobo en una edat en la que ens aferrem a una joventut que ja no tenim, que a tot estirar només és relativa, mai absoluta, i sempre filla de la comparació, per tot plegat em passen per davant moments de profunda tristesa que acompanyen petits esclats de joia. Una joia trista, enllaunada que es dóna en recordar, en reviure, en tornar al passat. Catalunya Ràdio ha tingut la bella idea de mostrar-nos el catàleg de gravacions des seus vint-i-cinc anys de vida. Temps, anys enrere, fins al 2005 a tot estirar, en que crèiem en una Catalunya que es construïa, que tenia il·lusió, que seria el que nosaltres volguéssim, que seria una única i catalana. On la immersió lingüística, el lideratge seré d’un tal Pujol i la tensió republicana farien un canvi que, malauradament no ha estat.\nMoments de confiança que s’acompanyaven de programes com l’Orquestra amb el tristement desaparegut Jordi Vendrell, a qui Monzó li dedicà un conte ara fa uns mesos. Temps de Pasta Gansa amb Mikimoto i Sant Joan Pistoler. Temps que ens planyíem de les petites corrupcions del conseller Roma (qui s’en recorda avui) o Collell. Dies que es recullen en aquesta entrevista, la darrera que va concedir en vida, el grandíssim Joan Fuster. Recordo quan va desaparèixer, ara fa setze anys, pels volts de Sant Joan, i com vaig arrossegar tots els meus companys, en aquells moments com jo de vacances a Mallorca, a un acte en memòria seva, a l’Obra Cultural Balear amb en Mir, si no m’equivoco, fent-ne els parlaments. Mirar el valencianisme avui, què voleu, fa plorar pel que diu i pel que anuncia per a la nostra pàtria.\nTornar a escoltar aquesta gent tan necessària, tristement desapareguda, Vendrell, Barnils, Fuster, ara que el que ens cal són veritables líders d’opinió, personatges aglutinadors de voluntats i generadors de confiança, sentir-ne la seva veu enregistrada ens transporta al temps de l’optimisme, de la joventut, de la fe en un mateix i en el país. Em sap greu, ja no em queden forces per ser optimista. Ara em deleixo posant-li escenaris a aquell temps sense internet ni CDs, temps de walkman i ràdio amb dial en forma de rodeta. No sé si és un esport sa aquest de la nostàlgia, proveu d’escoltar la gravació que preferiu: la redada de Garzón contra els independentistes catalans l’any 92; l’entrada de El lloro, el mico i el senyor de Puerto Rico o de Pasta Gansa i ja em direu quin efecte fa en vosaltres.\nFiled under: calaix_de_sastre, Catalunya, introspecció | Tagged: Catalunya Ràdio |\n« Article a L’Avui Copenhaguen (i IX): a tall de comiat »


Etiqueta marcaespaña ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dilluns, 21 de juny de 2021 00:14 h\nResultats de l'etiqueta marcaespaña\nSi ara fa uns dies us recordàvem "l'èxit" de la #marcaespaña i les seus fiascos, com l'obra pública estatal que ha intoxicat diferents rius del Pirineu fins a Tarragona, avui hem de narrar uns altres fets lamentables. La Guàrdia...


El boixet – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\nAvui començo fort… pretenc enviar-vos, si voleu, és clar, a fer punyetes. És una expressió que a ningú agrada sentir, però força present entre nosaltres. I potser no tothom sap què son les punyetes ni per a què serveixen. I sobretot, probablement menys gent sap com es fan les punyetes de veritat. Perquè… gairebé tot té explicació en aquesta vida…I les punyetes, també. Fer una punyeta era una tasca que volia moltes hores de feina. En enviar-nos a fer-ne, figuradament ens feien fora per estona del lloc on érem. Hi ha una altra manera d’interpretar-ho, això de fer punyetes, però senyor Ventura no sé si estem en horari protegit, ja m’entén..!\nLes punyetes, no són altra cosa que els brodats i puntes que duen a les seves togues, els fiscals i jutges. Com que vivim en un moment en què aquests personatges tenen o han tingut una certa rellevància, m’ha semblat adient de parlar-ne. Habitualment aquestes punyetes eren i són fetes amb els boixets de les puntes al coixí. I aquí ja apareixen els boixets…\nAmb el permís de les associacions de puntaires em ficaré en un terreny que coneixen molt millor que jo, però com que he hagut de fer recerca des del material del museu, penso que me’n sortiré. La informació que hi ha és força important per tal que us pugui comentar l’objecte d’avui.\nPer fer alguna punta al coixí, punyetes incloses, cal tot un seguit de material: El coixí, que sovint és personalitzat, un patró de cartolina, fil, agulles de cap, tisores i boixets… i ja és la segona vegada que els anomeno, els boixets…\nEls investigadors situen l’origen d’aquesta artesania al nord d’Itàlia cap al segle XVI. Posteriorment s’estendria per tota Europa. A casa nostra els llocs de més renom on es feien i encara es fan són l’Arboç del Penedès, Arenys de Mar al Maresme i a Barcelona. A l’estat espanyol, Camariñas, a Galícia i Almagro, a Ciutat Reial, Castella La Manxa. I que ningú se m’enfadi si no he dit tots els llocs on avui se’n fan. Afortunadament aquesta labor artesanal ha tingut un ressorgiment molt important i actualment hi ha moltes associacions de puntarires que fan molt bona feina.\nLa col·lecció d’objectes relacionats amb aquest tema, que es conserven al Museu Etnològic, hi són gràcies a la relació d’Adelaida Ferré amb els conservadors del museu, en els seus inicis i a la donació, l’any 1951, d’un important volum de materials recollits per ella mateixa l’any 1917 en els seus viatges d’estudi per diversos llocs de Catalunya, especialment el Baix Llobregat i el Maresme.\nAdelaida Ferré, cal dir-ho, és la gran investigadora i historiadora de la punta de coixí a casa nostra, puntaire ella mateixa i mestra d’escola que, juntament amb Francesca Bonnemaison, van crear l’Escola de Puntaires de Barcelona i va impulsar que es fessin classes de puntes a les escoles barcelonines.\nGràcies a la seva tasca d’investigació, al museu es conserven més d’un miler de patrons d’Arenys de Mar, Arenys de Munt, el Masnou, Malgrat de Mar, Alella, Pineda de Mar, Premià de Mar, Vilassar de Mar i Sant Boi de Llobregat. I, a tot això, encara no hem parlat dels boixets.\nSi Adelaida Ferrer va recollir el material esmentat, tot ell de casa nostra, em sorprenia que hi hagués al museu uns boixets diguem-ne “diferents” dels habituals… D’os i de boix, un xic més gruixuts que la majoria i amb un treball decoratiu interessant, tallats a mà, amb navalla. I és que aquests boixets, no són de Catalunya sinó procedents d’Almagro, a Ciudad Real, un dels llocs de l’estat espanyol on es feien – i s’hi fan -, labors de puntes al coixí. I… com podia ser que uns boixets d’un lloc tan allunyat de Catalunya estiguessin al museu? Només per ser diferents i d’Almagro?\nCercant, cercant… vaig capbussar-me un xic en la història de les puntes d’aquesta ciutat. Les dones que n’elaboraven des del segle XVII, no en treien cap profit ni estaven organitzades per tal de treure’n cap benefici. Tal i com diu un document de l’Arxiu Municipal d’Almagro, “los encajes y algunas blondas que aquí hacen las mujeres privadamente en sus casas, ni son sujetos a fábrica ni es clase en que puede fijarse sello alguno como Vuestra Señoria conocerá mejor”.\nCap al segle XVIII un matrimoni de Madrid, Rita Lambert i Manuel Fernandez, atrets per unes subvencions per a l’explotació de mines arriben a Almagro, coneixen els treballs de les puntes al coixí i plantegen una indústria de puntes i blondes, més com a companyia industrial-comercial que com a fàbrica, segurament per aconseguir subvencions. Però s’acaben i perden el seu interès per les puntes. Aleshores, el 1794 els catalans Fèlix i Joan Baptista Torres amb Salvador Riera de Mataró, creen una nova fàbrica de puntes i blonda, com l’anterior, una factoria comercialitzadora però que va rebre el rebuig fins i tot dels metges que deien que deixarien cegues les dones.\n“Fue tal la resistencia de todas que, no obstante la miseria y desnudez en que se hallaban, por no tener otro medio de subsistencia que rebuscar en las recolecciones de granos y aceituna con la mezquina ganancia de 6 u 8 cuartos al día, no pudo el D. Félix convencerlas de las ventajas que les reportaría la nueva ocupación, ni hacerles dejar un trabajo tan ímprobo y destructor en cambio de otro más descansado y lucrativo”.\nTot i això, els boixets d’Almagro com les seves puntes, blondes, mantilles, punyetes, colls, mocadors, segueixen tenint reconeguda fama arreu. I ara, amb els boixets… a fer punyetes!


Per camins i cims: de març 2018\nSatisfacció en acabar una nova marató. Foto: Marga Pradas\nAhir vaig córrer la marató de Barcelona. Em costa plasmar en paraules el que vaig viure per tot el que la marató d'aquest any ha tingut d'especial per a mi.\nEn primer lloc, algunes dades objectives: aquesta quarantena edició de la marató de Barcelona, ha estat la setzena marató que he completat (de les divuit en què he participat), i l'onzena que he acabat a Barcelona (on hi he participat en dotze ocasions).\nSobre el registre, amb un temps de 4.10.18, ha estat la marató més lenta que he corregut mai. Fins al quilòmetre 32 no vaig anar forçat en cap moment, més aviat vaig córrer amb un esperit conservador i pensant que podria acabar al voltant de les 4 h i escaig. Potser en veure que això seria difícil, els darrers quilòmetres vaig sentir que el cap abandonava les cames i vaig estar més pendent de gaudir el moment que de procurar un ritme més o menys constant de cursa. No obstant això, és un temps que entrava dins de les previsions i que ben segur aniré valorant a mesura que passin els dies.\nA banda de tot això, com he comentat fins al cansament en aquest blog, aquesta marató ha estat molt especial. D'una banda, perquè fa trenta anys que vaig acabar la meva primera marató (ho recordava amb motiu dels 25 anys), però sobretot per córrer la marató per una causa solidària amb el repte "Una marató pels nadons prematurs".\nSens dubte, aquesta motivació afegida m'ha acomanyat durant la preparació de la marató i ara que he completat la primera part del repte, acabar la marató, espero completar la part solidària assolint el 100% de la quantitat proposada, o si més no, acostant-m'hi al màxim. Recordar que el repte romandrà obert fins al 18 de març, coincidint amb l'aniversari de la meva filla gran, una manera també especial de tancar el repte. Per últim, agrair a totes les persones que fins ara han donat suport a "Una marató pels nadons prematurs", ja sigui amb una donació, difonent el repte o vivint l'ambient de la marató a peu de carrer.\nTinc molt present els ànims de les persones que vaig poder saludar ahir a la cursa: a Romana De Lillo, pel seu suport en diferents punts del recorregut; a Rosa Lizandra, a qui em va alegrar poder saludar a Diagonal Mar; al David de Blogmaldito, que després de la cursa va seguir fent fotos al Paral·lel i més enllà; a Miquel Pucurull, amb qui vam intercanviar bons desitjos abans de l'inici de la cursa, i que a 80 anys és tot un exemple de constància; i a l'Albert Torrent, l'artífex del web Ultres Catalunya, que em va acompanyar des del quilòmetre 30 fins al final.\nI com no, el meu agraïment a mon germà Josep, la meva cosina Pili, les meves filles, Anna i Clara, i la meva dona Marga, que van fer la seva particular marató per trobar-nos en els punts convinguts del recorregut.\nPublicat per Jaume Ferrández Rubió a 9:12 1 comentari:


42nd Street, el llegendari musical de Broadway, és "magnífic" (The Express) i "un gran espectacle totalment addictiu" (The Times). Es tracta de la major posada en escena del musical guanyador d'un Premi Tony a millor musical.\nFilmat en viu en l'espectacular Theatre Royal, Drury Lane, al cor de West End londinenc. Explica la història de Peggy Sawyer, una jove i talentosa artista que somia amb fer carrera a Broadway. Acabada d'arribar d'una petita ciutat, Peggy és una de les coristes de el nou espectacle de Broadway. però quan la protagonista es lesiona, Peggy podria fer realitat el seu somni d'arribar a la fama.\nDirigit pel guionista Mark Bramble, aquest 'increïblement bell renaixement d'un clàssic americà '(The Daily Telegraph) està protagonitzat per la icona nacional Bonnie Langford com Dorothy Brock, Tom Lister com Julian Marsh, Clare Halse en el paper de Peggy Sawyer i Philip Bertioli com Billy Lawlor, acompanyats d'un enlluernador repartiment de ballarins de claqué. Amb cançons icòniques com 42nd Street, We'RE In The Money, Lullaby Of Broadway, Shu i O To Bu alo, Dames and I Only Have Eyes For You, aquest fabulós musical és màgia en estat pur - un autèntic entreteniment a la gran pantalla!\nPreu: 12€ (anticipada) 14€ (dia de la retransmissió)


El conseller Jané anuncia la convocatòria de 500 noves places de Mossos d'Esquadra\nterritoris.cat | 08 de junio de 2017\nReunió del conseller Jané amb els alcaldes del Baix Segrià\nEl conseller d’Interior, Jordi Jané, ha anunciat aquest matí, durant la seva visita a Aitona, que aquest mes de juny sortirà publicada la convocatòria de 500 noves places de Mossos d’Esquadra. “Feia més de 6 anys que no es convocaven noves places de Mossos d’Esquadra i, en la situació en la que estem actualment, són del tot imprescindibles”, ha dit. Jané ha recordat que “preveiem fer-ne de noves els propers anys, el nostre objectiu és arribar a 18.300 agents”.\nDurant la visita, el conseller s’ha reunit amb els alcaldes del Baix Segrià amb els que ha tractat temes de seguretat. Jané ha explicat que “els fets delinqüencials a Aitona s’han reduït un 18% l’últim any i s’ha incrementat el patrullatge un 13%”, i ha destacat que “tenir una oficina dels Mossos d’Esquadra al municipi és positiu, però encara ho és més que els Mossos estiguin al carrer, que hi hagi presència policial”.\nEl titular d’Interior també ha aprofitat per posar en valor la tasca de la pagesia “tot el suport al sector, la pagesia l’hem de cuidar i molt, és un sector de riquesa i estabilitat pel país”.\nDesprés de la reunió, Jané ha visitat l’oficina temporal dels Mossos d’Esquadra a Aitona.\nA la reunió també hi ha assistit el delegat territorial del Govern a Lleida, Ramon Farré, la directora dels serveis Territorials d’Interior a Lleida, Montserrat Messeguer, i el comissari cap de la Regió Policial Ponent, Xavier Monclús, entre d’altres autoritats.\nPuede ver este artículo en la siguitente dirección /articulo/altres-noticies/conseller-jane-anuncia-convocatoria-500-noves-places-mossos-desquadra/20170608173830041637.html


Un mundo para vivir!: ENTRENANDO EN BUENA COMPAÑIA\nENTRENANDO EN BUENA COMPAÑIA\nEsta semana voy ha intentar que sea de máximo volumen para la Maratón de BCN y en ello estoy y así voy , con las patas de madera.\nL, despues de trabajar el finde de noche de 18 a 6, me levanto a las 12 y doblo entreno 8'5k de rodar y por la tarde 2500 natación.\nM ,15K , en medio 10x1' , recuperando 3' sin bajar de 145 pulsaciones+500 natación relax.\nX , (M) 101 k en bici de carretera , con un viento guapo , guapo, 3h49'.(T)2600 natac, 10x200, 5 normales a 3'29" y las otras con palas y pullboy, a 3'13" finalizando a 3'06", esto ya va cogiendo color.\nY esta mañana entreno con buenos amigos, Raul Gracia y Carlos en pleno entreno para el IM de Lanzarote, Francisco para la maratón y Oscar preparando duatlones de montaña.Han sido 20'4k, desde CanLlong hasta Castellar por Togores , volviendo por Colubres , espacio magico y privilegiado , que se encuentra amenazado por el 4º Cinturón.\nKeniata Carlos y Oscar han estirado la cuerda y nos hemos quedado Raul , Francisco y yo haciendo la goma, al final 1h42' y 162 pulsa max y 144 pulsa medias+ 500 metros natación relax.Por la tarde voy ha intentar meter 3000.\nMañana, descanso y masaje , que ganas tengo que me toque las piernas Ana , jeje, en pla pofessional heeeeee, el sabado otros 100 de bici y el domingo la media de Gava, ha ver que sale.\nPublicado por JAUME TERES Y XESC TERES en 15:41\nAsi me gusta entrenando a tope y con muchas ganas.\nLa media pasa a tres manzanas de mi casa de Gava-Mar. Estare más o menos un poco antes o despues del puente de la autovia.\nCuando oigas a un energumeno gritando a lo bestia Jaume, ese soy yo.\nA ver si nos podemos ver antes o despues de la media y hablamos un rato.Yo iré el sabado para recoger el dorsal.Por cierto hoy he mirado que hize en esta media en 2007 , 1h23'54" , la verdad con esta semanita no creo ni que me acerque.\nMuchas gracias por tus animos , para mi es de lo màs gratificante poder entrenar con gente 15 años más joven que yo y poderles ajuantar.\nJaume yo no la hare porque aun no estoy recuperado del todo. De todas formas posiblemente me veas animando.\nA mi me pasa igual, tengo 42 y me gusta aguantarles a los de 35.\nEl domingo ire en moto con mi hijo, para animar en varios puntos. A ver si nos vemos en la finalización de la prueba.\nDimecres vaig sentir el teu missatge massa tard(a la tarda) i clar no sabia k sorties.Vas anar fins a hostalric?????jo al final si i em va anar de conya.Dimecres a veure k diuen la colla del ramon i companyia....\nLo del enric aguilar ja ho has vist k son cuadres molt xulos,jo fa temps k en tinc algun per casa.L´enric es molt bon company i sortim moltes vegades a pedalar,junt amb en pep i companyia.Kuan vulguis animat i vens tb.\nbons entrenos....quina foto de vividors...jejejeje, faltava jo!\nAleix , jo vaig arribar finsuna mica després de S Celoni i vaig notar força el vent.En principi hem quedat amb el Raul i Carlos per sortir aquest dissabte i el proper dimarts, peró no tinc problema per canviar-ho pel dimecres.\nL'Enric m'ha parlat maravilles de tu baixant en btt, jo no tinc prou nivell per sortir amb vosaltres en btt, peró després de l'Ironcat si que vull sortir algún dia.\nRobert ens hem de coordinar millor , som un bon grupet i es nota que som de Sabadell, cadascu va per ell , jeje.Per cert vas anar ahir a la xarrada d'Intemperie que feia el Joseff?


La Berta a la granja - Liane Schneider | Grup62\nCol·lecció: El món de la Berta\nSinopsi de La Berta a la granja:\nLa mare de la Berta ha rebut una carta de la Marga. Les convida a passar uns dies a la seva granja. La Berta està contentíssima! Podrà descobrir-hi un munt d'animals, com ara vaques, conills, porcs, gallines... Quan hi arriba, coneix la Meritxell i el Trasto, el seu gos. Tots plegats descobriran les meravelles i els petits maldecaps de la granja...\nData de publicació: 21/10/2011 | Idioma: Català | ISBN: 978-84-9932-627-6 | Codi: 10031953 | Format: 20 x 20 cm. | Presentació: Tapa dura sense s/cob(cartoné) | Col·lecció: El món de la Berta | Traductor: Oriol Sánchez Vaqué\nTotes les opinions de La Berta a la granja


LOS MARTES: La Gran Cursa Popular: La Cursa del Corte Inglés\nAnònim 9 d’abril de 2013 a les 19:16\nUna aventura molt divertida... la pròxima la "lluna plena"??? Petonets. Tieta Marina.


Fem ninots de neu a 3er! | Escola Can Rull\nInici General Fem ninots de neu a 3er!\nFem ninots de neu a 3er!\nEls nens i nenes de 3er de primària, des de l’àrea d’Educació Visual i Plàstica, han estat fent uns ninots de neu utilitzant mitjons i arròs com a material! Us adjuntem una imatge del resultat! Esperem que us agradi!


Codi: 101532 Crèdits: 6\n2500244 Estudis d'Àsia Oriental OB 2 1\nCal tenir capacitat per llegir i comprendre textos acadèmics en anglès. És convenient, encara que no és obligatori, tenir superada l'assignatura "Introducció a l'Economia" de primer curs.\nAl finalitzar l’assignatura, l’alumne serà capaç de:\n- Comprendre texts econòmics de revistes i diaris generals d’economia amb especial referència a l'Àsia Oriental.\n- Comprendre la posició i el paper de l'Àsia Oriental a l'economia mundial.\n- Conèixer i comprendre l'economia política de les diferents pautes de creixement i desenvolupament dels països de l'Àsia Oriental.\n- Presentar un informe sobre algun aspecte concret d'un país o sector econòmic de l'Àsia Oriental.\nTema 1: Entorn econòmic de l'Àsia Oriental. Integració regional i globalització.\nTema 2: Japó: La Restauració Meiji. Imperialisme i economia de postguerra.\nTema 3: Japó: El miracle econòmic japonès i les dècades perdudes.\nTema 4: Els quatre tigres asiàtics: Corea del Sud, Taiwan, Hong-Kong i Singapur.\nTema 5: Xina: Economia planificada. Reformes i desenvolupament econòmic.\nTema 6: La Xina i l'economia global. Comerç, inversió i projecció exterior.\nTema 7: Les economies emergents del sud-est asiàtic.\n- Exposició del professor/a dels temes generals. A fi i efecte d’assolir els objectius establerts, aquesta assignatura se centra en classes teòriques.\n- Resolució d’exercicis teòrics-pràctics amb els estudiants, en grup o individualment.\n- Debats entre estudiants sobre el tema exposat i prèviament llegit o explicat.\n- Exercicis per casa, lectures obligatòries.\n- Treball de lectura i redacció, individualment o en grup.\n- Resum de les classes, comentari sobre texts, articles, llibres, etc.\nL'estudiant ha de tenir en compte les notícies i les informacions publicades al Campus Virtual / Moodle.\nClasses, exercicis teòrics i pràctics, presentacions i debats. 50 2 2, 4, 5, 14, 15\nExercicis, lectures obligatòries. 34 1,36 1, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 16\nLectures i treballs escrits. 45 1,8 1, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 16\nAvaluació continuada, la nota final és el resultat de ponderar:\n- un 30% la nota del treball individual o col·lectiu\n- un 35% la nota de l'examen primera part del curs\n- un 35% la nota de l'examen segona part del curs\nExamen parcial I 35% 2 0,08 2, 3, 4, 5, 9, 14, 15\nExamen parcial II 35% 2 0,08 2, 3, 4, 5, 9, 14, 15\nTreball individual o col·lectiu 30% 17 0,68 1, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 16\nAmsden, Alice H. i Chu, Wan-wen (2003) Beyond Late Development: Taiwan’s Upgrading Policies. The MIT Press.\nAsian Development Bank (2018) Asian Economic Integration Report. Towards optimal provision of regional public goods in Asia and the Pacific (lliure accés).\nArmstrong, Shiro i Westland, Tom (2018), eds., Asian Economic Integration in the Era of Global Uncertainty. Australian National University (ANU) Press (lliure accés).\nFruin, Mark (1992) The Japanese enterprise system.Competitive Strategies and Cooperative Structures. Oxford University Press.\nGarnaut, Ross i Song, Ligang (2018) China’s 40 years of reform and development. The ANU Press (lliure accés).\nHal Hill, María Socorro Gochoco Bautista, eds., (2013) Asia Rising. Growth and Resilience in an Uncertain Global Economy. Asian Development Bank. Edward Elgar (lliure accés).\nHamilton Gary G. i Cheng, Shu-kao (2017) Making money. How Taiwanese industrialists embraced the global economy. Stanford University Press.\nHowe,Christopher (1996) The origins of the Japanese trade supremacy. University of Chicago Press.\nOhno, Kenichi (2006) The Economic Development of Japan. The Path travelled by Japan as a developing country. GRIPS Development Forum (lliure accés).\nWalter, Andrew, i Zhang, Xiaoke (2012), eds., East Asian Capitalism: Diversity, Continuity, And Change. Oxford University Press.\nEs proposaran articles i pàgines web per al seguiment dels diferents temes a classe.


Dissabte de resurrecció | Lluís Simon | BORDILS | Handbol | L'Esportiu de Catalunya\nDissabte de resurrecció Dissabte de resurrecció Dissabte de resurrecció Dissabte de resurrecció + Dissabte de resurrecció E-mail\nBORDILS - 4 abril 2021 2.00 h\nDissabte de resurrecció\nHandbol. El Bordils remunta quatre gols en una formidable segona part contra un rival que arribava envalentit i aconsegueix el primer triomf del curs a casa\nOliver, en el partit contra el Màlaga M. LLADÓ.\nDissabte de resurrecció Dissabte de resurrecció Dissabte de resurrecció Dissabte de resurrecció Dissabte de resurrecció E-mail\nBordils 28 Ikasa Madrid 27\nBORDILS:Mach, X. Reixach (1), Márquez (1), Masó (1), Vilanova, Pou, Oliver (2), Moreno (2), Fornés (4), Montes (5), Batlle, Bañeras (7), Rodoreda (1), P. Reixach (3), Ferrer i Montemayor.IKASA:Cumplido (2), Aguilella (1), Olivares, M. Holst (2), J. Holst (6), Medina (2), Morandeira (4), Feijoo, Salgado (1), Herms, De la Fuente, Echevarria (3), Fernández (6), Prado i Rodríguez.PARCIALS:3-1, 4-3, 7-6, 8-10, 10-13, 14-18, 20-20, 24-22, 26-26 i 28-27ÀRBITRES:Sanmartín i García. Van expulsar Vilanova (Bordils) i J. Holst (Ikasa). 6 exclusions Bordils i 3 Ikasa.PÚBLIC:Text.\nTarda màgica la que es va viure ahir al Blanc i Verd de Bordils. L’equip de Pau Campos no només va aconseguir la primera victòria com a local en tota la lliga (28-27) –la segona de la temporada–, sinó que ho va fer contra un dels equips més en forma de la divisió de plata, l’Ikasa Madrid, que no perdia des del gener. L’equip, que tampoc va poder disposar de Palahí, el seu referent ofensiu, va fer un sobreesforç formidable en la segona part per aixecar el partit quan semblava que els visitants el trencaven (14-18).\nLa remuntada en la segona part es va construir des de la defensa amb les aturades també de Mach i Batlle que van permetre ràpides transicions que van acabar trencant el rocós equip de Madrid. Un parcial de 5-0 en el moment més delicat, completat per Bañeras, letal ahir, va situar l’equip al davant (19-18). Es va haver d’aplicar el manual de resistència perquè els visitants van aturar el cop i van tornar a entrar en el partit, tot i que el Bordils va respondre bé davant les emocions a flor de pell que hi havia a la pista. Hi va haver expulsions, exclusions, algun penal fallat, temps morts, però en el moment clau (26-26) Bañeras i Pep Reixach no van fallar i amb 28-26 quedaven tres minuts per deixar-s’hi la pell i a fe de Déu que ho van fer. Amb 40 segons per diputar-se, Echevarría va fer el 28-27 i els madrilenys encara van recuperar la pilota amb temps per forçar l’empat, però només van aconseguir una falta amb el rellotge a zero que el llançador visitant va enviar directament a la barrera.\nL’equip ho va celebrar de valent sobre la pista amb l’afició a la grada, que per segona vegada va poder assistir en directe al partit. Tot i les restriccions, el soroll no va fallar i la festa final, tampoc. La permanència, ara a quatre punts, no és una quimera.\nTeucro - Màlaga\nBordils - Madrid\nAdrianenc - Trapagaran\nLalín - Zamora\nUE Sarrià - Amenabar\n11 7 4 0 248 219\n11 6 3 2 292 270\n10 6 2 2 259 215\n11 3 5 3 300 290\n11 4 2 5 302 305\nUE Sarrià 10\n10 4 2 4 273 285\n11 4 1 6 302 305\n11 4 1 6 320 323\n11 3 0 8 278 319\n11 2 2 7 266 309\nUn positiu per Covid-19 en la plantilla de l’Handbol Bordils\nL'Esportiu. Girona 04-04-2021, Pàgina 8


Apéritif | què soparem?\n← Pastís Multicolor o Reinterpretació del Cous-Cous Paulista\nEn pocs dies han passat moltes coses. Tantes que aquesta entrada podria ser-ne 4 o 5 que no vam arribar a fer…o més! Podiem haver fet una entrada sobre els previs de la inauguració oficial del Blog a la inauguració de la galeria d’art l’Indiscret, per exemple. Aquell dia vam quedar per comprar els ingredients pels canapès de paté de llentia vermella i d’hommus de mongeta Ens vam trobar, casualment, al costat d’una botiga d’estris de cuina antics. D’aquelles que ja gairabé no en queden, les de tota la vida.\nMentre esperava, vaig fer una foto amb el mòbil de forma que es veiés l’aparador i un trosset de carrer, i vaig pensar…la propera entrada la dedicarem a la primera persona que entri en pla i aparegui caminant. Era un nen que corria i portava un jersei vermell amb caputxa. De seguida van aparèixer colors, sabors i les ganes de fer una entrada dedicada als nens. Però no hi va haver entrada (queda pendent!) perquè ja estàvem preparant un altre event (mira, un rodolí).\nEn aquesta ocasió ens posavem mans, caps i cors a l’obra amb la presentació del projecte Boníssim Europa del Pau i la Clara, i ja que hi érem, vam fer també la presentació del nostre vídeo promocional, i també, en primicia… Els Tallers de Què soparem!\nTeniem molt poc temps per pensar en un tast i la inspiració en aquest cas va venir en forma de pluja d’inspiracions: d’una banda els ingredients dels que disposavem a través de Mercat Local, d’una altra les ganes de multiculturalitat i multicolors en referència un event tan multi tot, d’una altra una bonica història de São Paolo… i de tot plegat va sorgir l’invent de la Ellen:\nEl Pastís Multicolor (no puc deixar de sentir la cançó de la Abeja Maya!), o cous-cous paulista (em vaig equivocar i al cartell de presentació vaig posar cous-cous paolí).\nDesprés d’unes quantes vicissituds amb les farines i les sèmoles, l’ Ellen va trobar la consistència perfecta i una combinació de gustos exquisida. Anava a dir que no em sorprèn, però la realitat és que no deixa de fer-ho amb cada tast.\nVarietat de canapès\nPosted in Entrants, Uncategorized, Vegana, Vegetariana\t| Tagged hummus, llentia, mongeta, paté vegetal, paté vegetariano, recepta, receta, salud, vegetariano


Orenetes a càmera lenta, per Jenn Díaz\nL'univers de Ferran Palau\nLa lentitud no és immobilitat, i sí, s'expliquen moltes coses entre línies quan s'alenteix el temps i tot es fa més atmosfèric.\n04 de de febrer del 2020. 23:44\nBenedetti defensava l’alegria, i jo, després de veure Ferran Palau a la Nova Jazz Cava de Terrassa, el que faig és defensar-la més enllà. Defenso, en un món estressant i d’últimes hores, la lentitud; defenso, d’entre les presses, el repòs; defenso, enmig de la masculinitat tòxica, la tendresa dels homes; defenso, amagada rere els valents que es piquen el pit amb el puny, la fragilitat. Utilitzo aquest vers –dic bé, dic vers– de la cançó ‘Univers’ del seu darrer disc per titular aquesta columna, perquè això és el que semblen sobre l’escenari: orenetes a càmera lenta. Aquest món particular de Ferran Palau, que sembla que respira més a poc a poc que la resta de mortals, t’aïlla del soroll exterior.\nFa uns dies parlava del matís que existeix en les propostes culturals fetes des de la mirada de la dona, i me n’adono que els homes tenen tant o més marge de maniobra que nosaltres, perquè tenen la possibilitat de crear des d’un lloc que no ha estat gaire explorat. A l’escenari, quatre homes –davant meu, que venia de les cinc dones sobre l’escenari d’AÜC– es mouen com orenetes a càmera lenta, xiuxiuegen sons, notes i unes veus suaus que conviden a la mínima gravetat, a moure’s per la vida amb més gràcia, lleugers, més simples... que no amb poca profunditat.\nEl món l'hem fet, l’hem convertit en un lloc hostil ple de presses i histèries, on les xarxes socials necessiten l’últim segon de l’últim minut, i tot sembla una cursa d'esprint rere esprint. La política, la imatge, la cultura, la gastronomia, l’ús del temps, el consum ferotge. Tot ens convida a saltar d’una pantalla a una altra sense endinsar-se gaire. I Ferran Palau rema contracorrent.\nDe vegades, quan anem lents, el nostre moviment és imperceptible i porta a confusió: no, no ens hem aturat, sí, també passen coses, no, la lentitud no és immobilitat, i sí, s’expliquen moltes coses entre línies quan alenteixes el temps i tot es fa més atmosfèric. Realment, la cançó ‘Univers’ és una bona manera d’escenificar un concert de Ferran Palau: i qualsevol preocupació desapareix.