The Many Temptations of St. Anthony the Great (I) – INVISIBLE FORMS\nMay 16, 2017 September 1, 2018 by Li\nIntroduction – 20th century Temptations by Salvador Dalí and Max Ernst\nThe plights of Saint Anthony the Great (or Anthony of Egypt or Anthony Abbot) during his extremely long sojourns in the Egyptian desert around the 3rd and 4th centuries, and all the torments supposedly inflicted to him by the Devil, are an often-repeated subject in the history of art.\nAfter the first narrative by Athanasius of Alexandria –Anthony’s contemporary– the live and deeds of this Father of all monks and founder of Christian monasticism have inspired unacountable illustrations and literary works throughout the centuries to our days. Some of them are extraordinary; really amazing; like several Italian frescoes of the 10th century by unknown artists, many illuminations in books from the later Middle Ages, the engraving of Martin Schöngauer (ca. 1490) –after which the young Michelangelo Buonarroti made a wonderful oil (1487-88)–, the big triptych and several other panels by Hieronymus Bosch and his workshop (1502, ca. 1504, 1510-15 and afterwards), the paintings of Matthias Grünewald (1512-1516), Pieter Huys (1547), Paolo Veronese (1552), Jan Brueghel the Elder (1599), Matteus van Helmont (ca. 1640-1660), Salvator Rosa (1645), Joos van Craesbeeck (ca. 1650)… or, in the modern era, the works by Paul Cézanne, Henri Fantin-Latour, Louis Leloir, Lovis Corinth, Théodore Chasseriau, Leonora Carrington, Max Ernst, Salvador Dalí… To the last two I dedicate the first chapter of this virtual gallery on the subject.\nSalvador Dalí‘s painting “La Temptació de Sant Antoni” is clearly my favourite among all 20th century’s “Temptations”. He painted it in 1946, in response to a contest held by the David L. Loew – Albert Lewin film production company for a painting with this subject to be used in the film The Private Affairs of Bel Ami. This was the only art contest in which Dalí participated (and ultimately his painting was not chosen for the film; Max Ernst version was.)\nIt is an oil on canvas, measuring 119.5 x 89.7 cm., and is now located at the Musée Royaux des Beaux-Arts in Brussels, Belgium:\nSalvador Dalí – La Temptació de Sant Antoni (oli sobre tela, 119.5 x 89.7 cm)\nMax Ernst painting “Die Versuchung des Heiligen Antonius”, also an oil on canvas, is quite similar in size: 128 x 108 cm. It may be seen at the Wilhelm-Lehmbruck Museum der Stadt Duisburg, Germany:\nMax Ernst – Die Versuchung den Heiliger Antonius (1945- oil on canvas, 108 x 128 cm)\nDalí chose to represent the temptations themselves, while reaching Anthony as a really bewildering parade of elephants led by a horse… A mise en scène of great originality, as not seen before in Western art. At the same time, he pays his homage to Bernini (the obelisk on the back of the second elephant) and Palladio (the palace just behind). The Saint is naked, perhaps suggesting his vulnerability, and holds up a cross as a weapon to ward off the vision; with his left arm he supports on a stone (which, in my oppinion, could represent the Roman Catholic Church, as founded by Peter –just remember: “Tu est Petrus”)\nBy contrast, Ernst focuses on the fight and the suffering of great torments by Anthony; rather truculent and dreadful! Some of the creatures depicted are similar to the ones imagined by Mathias Grünewald and Hieronymus Bosch more than four centuries before, and a couple of them are, of course, bird-like, as birds were a main obssesion of the German artist since his early childhood. The monstrous being featured in Salvator Rosa‘s “Le Tentazioni di Sant’Antonio” from 1645 could have inspired the fearsome demon that bites Anthony’s right arm in Ernst’s painting.\nI will deal with these masterworks by Grünewald and Rosa in next posts, but I upload them here as well for quicker and easier reference to those with actual interest:\nMatthias Grünewald – The Temptation of St. Anthony (1512-1516, oil on panel, 265 x 139 cm)\nSalvator Rosa – La Tentazione di Sant’Antonio (1645, oil on canvas, 125.5 × 93.3 cm)\n[In the following post of the series I will comment the engraving by Martin Schöngauer and the stunning oil and tempera panel Michelangelo painted after it –mostly as a copy– when he was only 12 or 13 years old (it is the earliest known painting by him).]\nBy Li Fontrodona, 2017\nPosted in Erotic Art, European painters, Li & Ari Fontrodona's copyrighted work, Pintura CatalanaTagged Andrea Palladio, Angels, Athanasius of Alexandria, Demons, Gianlorenzo Bernini, Mathias Grünewald, Max Ernst, Salvador Dalí, Salvator Rosa, St Anthony Abbot, St Anthony of Egypt, St. Anthony, Surrealism, Temptations of St. Anthony, Visual Arts\nPrevious Timothy Coriddi (1992-2017) – In Loving Memory\nNext The Many Temptations of St. Anthony the Great (II)\n10 thoughts on “The Many Temptations of St. Anthony the Great (I)”\nÒndia! Les dues primeres pintures m’han deixat molt impressionada. Com tu ja apuntes, la sensació que deixen en l’observador és molt diferent i, mentre que una és fascinadora i fins i tot agradable de contemplar, l’altra fa por i tot!!! De fet, les trobo genials perquè, cadascuna a la seva manera, fan que la imaginació comenci a volar entre criatures surrealistes, originals, estranyes i esfereïdores… Són brutals!!!\nBenvinguda de nou 🙂 I estic content que aquestes pintures també t’hagin agradat. Són realment molt bones (i estranyes !), plenes de detalls fascinants que mai no t’acabes. Una abraçada ❤ !\nSí! De fet, ara les he tornat a mirar i he vist coses noves que se m’havien escapat!\nBen fet 🙂 Segurament no saps que l’edifici que apareix als núvols en la pintura de Dalí és l’Escorial i que ell mateix s’hi ha representat quan era petit, donant la mà a sa mare -o potser és el seu germà mort, que també es deia Salvador, per cert-. Hi ha un altre quadre d’ell on es va retratar, també de petit(a), com a nena, amb vulva i tot 🙂 Ja te’l passaré!\nDoncs no, no ho sabia pas! He vist el quadre que m’has passat i és una passada, també!\nPingback: The Many Temptations of St. Anthony the Great (II) – INVISIBLE FORMS\nPingback: A detailed ‘Soft Monster in Angelic Landscape’ (Monstre Tou en Paisatge Angèlic) – A last confidence by Dalí on impotence and psychological castration – Something Beyond\nPingback: A detailed ‘Soft Monster in Angelic Landscape’ (Monstre Tou en Paisatge Angèlic), by Salvador Dalí i Domènech – INVISIBLE FORMS\nPingback: The Many Temptations of St. Anthony the Great (IV) – INVISIBLE FORMS\nPingback: The Many Temptations of St. Anthony the Great (VI) – INVISIBLE FORMS


Programa "Viure Reus" conduït per Josep Baiges. El tema central del magazine són primers cent anys d'existència de la Cooperativa de la Selva del Camp. · Biblioteca Digital del Centre de Lectura de Reus\nEls 3 primers minuts del programa escoltem el resum del capítol anterior per Enric Tricaz. Ambdós conductors del programa comenten l'actualitat informativa de la ciutat de Reus. Destaquen les estrenes del Teatre Fortuny (musicals i obres de teatre) i la detenció d'un home de 35 anys a Tarragona pel robatori de sis ampolles de wisky en un supermercat. amb motiu de l'estrena del COS 2000, el Festival de mim i teatre gestual, Joan Ramon Mestre es troba a l'IMAC per tal d'entrevista a l'Alfred Fort, coordinador del Centre d'Arts Escèniques de Reus. La breu entrevista conté temes com el preu de les entrades i els possibles abonaments, a més dels espectacles programats i les expectatives. Després d'una breu pausa, Francesc Domènech fa un repàs a les notícies més destacades del dia. Destaquen els successius incidents al Port Esportiu de Tarragona. A continuació, escoltem la previsió meteorològica amb Jordi Carbó. Des del minut 28:23 fins el minut 31:10 tenim la pausa publicitària, després de la qual arriba Quim Font amb l'espai de "La cuina de la ràdio". En aquest capítol, Font explicarà com elaborar la farina de fajol (llegum escassa). A continuació, al minut 41:00 escoltem els serveis informatius de la Cadena SER (en castellà). Al minut 51:14 Baiges estableix connexió amb Joan Ramon Mestre, que es troba a la Selva del Camp, amb motiu del centenari de la creació de la cooperativa del municipi. Escoltem l'entrevista al gerent de la cooperativa, Pere Farré, però abans i a mode d'introducció o presentació, escoltem el reportatge d'Enric Tricaz. L'entrevista abarca des de temes de caire històric fins a la tradicional pràctica pagesa de creació d'oli d'oliva. A continuació, escoltem l'agenda d'activitats, en la que destaca el concurs de balls de Saló al Pavelló Olímpic Municipal. Després d'una breu pausa, arriba l'últim espai, anomenat la "Sobretaula" i dedicat a comentar la sèrie "El Cor de la Ciutat" de la televisió de Catalunya.\nJosep Baiges. Enric Tricaz. Joan Ramon Mestre. Jordi Carbó. Francesc Domènech. Àngel Palau. Quim Font. Alfred Fort. Pere Farré. Montse Flores.\nCOS. Festival de mim i teatre gestual. Síndic de Greuges. Cooperativa de la Selva del Camp. Farina de fajol. Oli. Oliva. El Cor de la Ciutat.\nIMAC. Cooperativa de la Selva del Camp.\nBiblioteca Digital del Centre de Lectura de Reus, consulta 31 maig de 2020, https://bd.centrelectura.cat/items/show/14335.


cap de setmana 12-13 Gener – HCSB\n¿No has pogut veure els partits d’aquest cap de setmana? Reviu els partits amb les cròniques fetes per el staff tècnic i jugadors. Segon Equip Masculí 32 – 32 Handbol Molins B (Amistós) Tras el parón navideño el equipo no tenía compromiso oficial, así que estrenamos el año con un partido amistoso. Todo y no …\nCròniques del cap de setmana 12-13 de Gener Leer más »


Almussafes respira alleujada - À Punt\nLa decisió d'enviar a la planta valenciana la producció dels nous vehicles elèctrics de Ford ha sigut celebrada per autoritats i pel sector\nEl futur de Ford serà decisiu per a la plantilla d'Almussafes\n23 de juny 2022 - 06:59\nLa decisió d'enviar a la planta valenciana la producció dels nous vehicles elèctrics de Ford no és fútil. Almussafes, un poble eminentment agrari, va canviar de dalt a baix amb l’arribada de Ford en la dècada dels setanta del segle XX. I gràcies a la factoria, paral·lelament ho va fer també la Comunitat Valenciana. Actualment, la població té vora 9.000 habitants, la meitat de la població activa treballa al polígon Joan Carles I (on està la Ford) i el 50% del pressupost municipal arriba directament de l’activitat de la fàbrica. La planta dona treball directe a unes 6.500 persones i indirecte a més de 25.000. Saarlouis, mentrestant, es queda de moment sense inversions en mobilitat elèctrica, si més no, que es coneguen públicament. La planta alemanya té 7.000 treballadors directes i la indústria auxiliar dona ocupació a 42.500 persones més. Des que s'hi va instal·lar Ford, el 1970, és el motor de l’economia regional.\nAutoritats, patronal, clúster de l'automoció i la mateixa factoria d'Almussafes també respiren per haver vençut en el pols a la candidata alemanya de Saarlouis i es feliciten per una decisió que no només beneficia el sector, sinó que té impacte sobre tota l'economia valenciana. El comité d'empresa i la cúpula directiva local de la planta automobilística són unànimes en la valoració: hi ha futur. Almenys, en la pròxima dècada.\nLa UGT Ford, el sindicat majoritari, ha celebrat que hi haurà càrrega de faena per als deu anys vinents, com a mínim. En un comunicat dirigit als treballadors afiliats de la planta, l'entitat assegura que la decisió portarà amb si una profunda transformació cap a noves tecnologies i formes de fabricació que haurà de dur-se a terme durant els dos primers anys, fins que es produïsca el llançament del primer vehicle elèctric l'any 2025. I assenyala que d'ací a poc només fabricaran el Kuga. Per això caldrà negociar com i quan es desenvolupa la transformació, quin volum d'ocupació es requerirà en el futur i el redimensionament de la plantilla.\nD'altra banda, l'Associació Valenciana d'Indústries de l'Automoció (AVIA) s'ha mostrat satisfeta per l'aposta de Ford per Almussafes i ha remarcat que beneficiarà prop de 25.000 famílies. A més, consolida el territori com a referent en mobilitat elèctrica i sostenible i pol d'inversió tecnològic, i suposa un baló d'oxigen per al conjunt de la indústria valenciana, no sols per al sector de l'automòbil, segons ha valorat la presidenta d'AVIA, Mónica Alegre.


ABSA - Acueducto Norte: maniobras de prueba y ajustes en la etapa final\nLa obra consta de más de 9 kilómetros de cañerías y el reacondicionamiento de la estación de bombeo de 120 y 32.\nLa Plata 16 de enero de 2019. ABSA informa que se encuentra en etapa de llenado, pruebas y ajustes, la obra del Acueducto Norte que abastecerá de agua superficial, tratada en la planta Donato Gerardi, a la zona de Gonnet y Villa Castells.\nDebido a dichas maniobras, se ha registrado en la mañana de hoy, una filtración en 489 y 8. La misma ha sido reparada por personal de la empresa y se reemplazó una junta que une dos tramos de la cañería de más de 9 kilómetros que tiene en total el acueducto.\nOperarios, inspectores y autoridades de la empresa recorren y acondicionan el Acueducto Norte de cara a la etapa final de drenajes y limpieza, para luego poder dar paso a la puesta en marcha de la obra que abastecerá de agua superficial a las localidades de Gonnet y Villa Castells.


Salas Santandreu, Joan\nFou ordenat prevere dia 19.06.1966. Participà en el certamen que es feia al Seminari amb els nº 968, 969 i 970. Acabats els esudis al Seminari de Mallorca, passà a la Universitat de Comillas i es llicencià en Teologia. Arribat a Mallorca el 1968 fou nomenat Vicari de Muro i el 1969 passà a la parròquia de Santa Maria dels Dolors (Manacor). En el mes de Febrer de 1971 fou elegit Secretari de l’Arxiprestat de Manacor. El 1973 deixà el ministeri. Mm 34.


VINCERE, o no…? | RATATOUILLE\nSetembre 9, 2010 by Ratatouille\nVINCERE, o no…?\nLa proposta que presenta la Sala 8 i Mig, aquesta segona setmana de setembre, està signada per un dels màxims exponents de la vella guàrdia de cinema italià, que encara està en actiu i produint un cinema militant.\nMarco Bellocchio ens presenta una pàgina obscura i censurada de la biografia oficial de Mussolini. Ida Dalser va ser la dona que ho va donar tot per ajudar un líder incipient que arrossegava les masses amb la seva personalitat. Es van conèixer a Il Popolo d’Itàlia; un diari fundat pel mateix Mussolini, dins el nucli dur del Partit Feixista. Es van enamorar apassionadament i, finalment, es van separar a causa de la I Guerra Mundial fins que, a l’hora de la retrobada, ell la va ignorar perquè ja tenia una altra dona i una carrera prometedora com a líder polític. Llavors calia esborrar l’Ida i el seu fill de la història oficial.\nEn una entrevista a Cahiers de Cinema, el director explicava que el seu objectiu era narrar una part de la història d’Itàlia i també com es gesten les ideologies totalitàries. El gran valor de Bellocchio és que sap com utilitzar els recursos més adients per superar el biopic i construir una gran òpera a la italiana amb l’ajut dels mestres Verdi i Puccini, alhora que assumeix un gran risc i crea un melodrama futurista en el qual utilitza les eines d’expressió pròpies d’aquest moviment d’avantguarda, creat a Itàlia en el mateix context sociopolític de l’època, amb l’objectiu d’explicar la gènesi del feixisme italià i amb la intenció explícita de generar polèmica entre la classe política italiana actual. Ni Gianfranco Finni, ni els comunistes italians han acceptat el repte, però estem segurs que sí que ho faran els espectadors de la 8 i Mig.\nUn bon plat de pasta italiana és el que més ens convé a l’hora d’encarar un nou curs i com el que ens ha preparat el veterà Marco Bellocchio, us ho asseguro, no en trobareu.\nThis entry was posted in 8 i Mig and tagged Bellocchio, biopic, feixisme, Mussolini.\n6 thoughts on “VINCERE, o no…?”\nxavier suñé ha dit:\nSetembre 10, 2010 a les 7:43 am\nEnhorabona, Esther, per aquest nou camí (blog) que has iniciat tu soleta 😉\nMolt acurat, estèticament. Del contingut… sobren les paraules, ja sabem que sempre són les d’una gran professional.\nFina Masip ha dit:\nSetembre 10, 2010 a les 12:12 pm\nMolt Be i complert\nSetembre 10, 2010 a les 4:29 pm\nM’agrada molt, té una estètica relaxant i una primera imatge que anima a arribar lluny. Felicitats!\nLa peli “air doll” ens va agradar molt. Entre les tres vam fer un forumpicar= forum picture car prou entretingut.\nSetembre 10, 2010 a les 8:14 pm\nDolors, permet-me que et reculli la idea. Esther: ¿podríeu preparar, ni que fos un sol cop a la setmana, una sessió de la Sala 8 i Mig en què al final fos possible debatre una mica sobre el film projectat? Per exemple podria ser la darrera sessió del divendres, o del dissabte, o la que més o menys creguéssiu que podria tenir més participació. Bé ja saps allò de que qui no té feina el gat pentina; per tant, si ha de ser massa feina o no ha de tenir cap mena d’èxit, res.\nNani Blasco ha dit:\nSetembre 11, 2010 a les 10:10 am\nM’agrada molt el decorat del teu nou “menjador”, on ens posem les botes els fidels al Ratatouille.\nAhir vaig anar a veure Vincere.\nMotes gràcies per tot el que fas!!!\nSetembre 18, 2010 a les 1:23 pm\nrateta, crec que aquesta vesant teva,és molt bona,penso que fas mot per la cultura del segle 21 ,a la nostra estimada ,malgrat “estreta” ciutat de tarragona; per la meva trajectoria personal i pública,actualment amb costa vincular-me a cap “club”,malgrat avui ho he fet en el teu bloc\nALLO COMAS, ROMAN on Paterson, elogi a la senz…\nMaria Rosa Duran on Cinema de les sensacions\nRatatouille on Cinema de les sensacions\nRatatouille on Oblida tot el que saps


Nom: CAL FAM\nNúm. Registre / Catàleg: 12562-I\nEs tracta d'una casa familiar de grans proporcions que destaca per la composició simètrica de la façana, la combinació dels materials i la disposició d'alguns elements decoratius, especialment el sota de la llosa del balcó principal. Aquestes característiques doten l'immoble d'un aspecte ordenat i clar.\nL'edifici és de planta rectangular amb coberta a dues aigües de teula ceràmica. El ràfec de la coberta està construït per mitjà de cabirons i peces planes de pedra a diferència de les cases veïnes que no disposen de ràfec i són coronades amb barbacana de rajols ceràmics i teules.\nLa façana està arrebossada i resta emmarcada per cantoneres d'aplacat de pedra. Totes les obertures es configuren amb aquest aplacat de pedra que, igual que el sòcol i els laterals, sobresurten en relleu del pla de la façana. En algunes de les obertures, s'observa la desaparició d'aquest aplacat.\nLa balconada principal de la primera planta resta emmarcada per una llinda amb emblema heràldic i el nom de Miquel Arnau 1788.\nLa llosa del balcó duu motius decoratius en acusat relleu, i representen rostres extravagants envoltats de vegetació, disposat d'una manera simètrica. Es tracta d'una casa familiar de grans proporcions que destaca per la composició simètrica de la façana, la combinació dels materials i la disposició d'alguns elements decoratius, especialment el sota de la llosa del balcó principal. Aquestes característiques doten l'immoble d'un aspecte ordenat i clar.


Neu recent i neu humida - Centre de prediccion de lauegi dera Val d'Aran\nNeu recent i neu humida\nHome/Neu recent i neu humida\nEmès 13/4/2019 a les 08:00\nVàlid 13 y 14/4/2019\nDia amb marcada estabilitat atmosfèrica, però amb plaques de neu recent que es mantenen encara fràgils a les obagues altes. D’altra banda, La forta insolació ja des de primera hora del matí que el problema de neu humida vagi en augment al llarg del dia. Evitem doncs les obagues més exposades amb clar símptomes de neu placada i planifiquem les sortides tenint en compte el progressiu escalfament de la neu per l’efecte del sol.\nA cotes altes i especialment al límit sud de l’Aran trobarem acumulacions de neu nova afectades pel vent que encara mantindran fràgils i inestables. En vessants drets propers als cims podem desencadenar fàcilment plaques amb capacitat d’enterrar-nos en terreny obert. Extremem les precaucions en l’elecció de l’itinerari evitant vessants molt inclinats, convexitats i trampes del terreny.\nL’augment de la insolació farà que els vessants més drets i solans s’escalfin ràpidament i es produeixi activitat natural d’allaus de neu humida superficial però amb capacitat d’enterrar-nos en terreny favorable com zones canalitzades. Cal planificar les sortides evitant els vessants assolellats a partir de migdia.\nPodrem lliscar per sobre dels 1500 m en obagues i 2000 en solanes amb gruixos que a 2200 m poden superar els 80-100 cm. En superfície trobarem, per damunt dels 2000 m entre 20 i 30 cm de neu freda i seca afectada pel vent a cotes altes, sobretot del límit sud. En solanes la neu s’humitejarà ràpidament al llarg del dia. Aquesta neu nova es disposa sobre nivells endurits que mantenen aïllades les capes de baixa cohesió existents.\nDia estable amb cel blau i alguns núvols prims. Les temperatures seran suaus a migdia amb iso 0 als 2200 m.\nDemà diumenge augmentaran els núvols a partir de migdia amb alguna feble precipitació a mitja tarda. La cota de neu pujarà dels 2200 als 2500 m al final del dia i el vent bufarà de l’oest fluix.\nlauegi\t2019-04-13T04:40:46+00:00\t13/04/2019|


Albiol creu que el 155 s'ha d'aturar si Puigdemont dona per finalitzat el procés de ruptura i convoca eleccions - Empordà\nAlbiol creu que el 155 s'ha d'aturar si Puigdemont dona per finalitzat el procés de ruptura i convoca eleccions\nEl president del PPC defensa que el 155 també afectaria els mitjans públics perquè s'han convertit en «la principal pota d'agitació dels independentistes»\nACN BARCELONA 25.10.2017 | 11:14\nEl líder del PPC, Xavier García Albiol EFE\nEl president del PPC, Xavier Garcia Albiol, defensa que el 155 no s'ha d'aplicar en cas que el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, doni per finalitzat el procés de ruptura i convoqui eleccions autonòmiques. En una entrevista a TV3, Albiol ha afegit que sí que s'hauria d'intervenir l'autonomia si es donen dos altres escenaris: que Puigdemont convoqui eleccions però prometi que declarà la independència en cas de guanyar-les o que declari la independència i alhora convoqui eleccions constituents. D'altra banda, Albiol ha defensat que el 155 afectaria també els mitjans de comunicació públics perquè considera que s'han convertit en "la principal pota d'agitació del moviment independentista" i ha avisat que els funcionaris que no acatin la intervenció podrien perdre la feina.\nPreguntat pel paper que farien els funcionaris davant del 155, Albiol ha considerat que tots els 200.000 funcionaris de l'administració no estan en una situació de rebel·lió i ha esperat que la "immensa majoria faci la seva feina". A més, ha avisat de les conseqüències que haurien d'afrontar els funcionaris que desobeeixin el 155. "Hi ha un sistema de sancions i podrien arribar a perdre la feina, es clar que sí. Passa en qualsevol negoci. Si un treballador diu que per qüestions ideològiques no ho fa, primer t'avisen i després dels avisos pots perdre el lloc de treball", ha argumentat.\nSegons Albiol, els mitjans de comunicació públics són administració i, per tant, l'aplicació del 155 "tindrà algun tipus d'influència". "Això vol dir que s'ha de coartar la llibertat dels periodistes? No. Però tindrà algun tipus d'influència, igual que a Hisenda o als Mossos", ha afegit. Així mateix, el president del PPC ha assenyalat els mitjans públics "s'han convertit en la principal pota d'agitació del moviment independentista".


Multilingual real estate ads: house BRAN, house BUISSARD, estate BIJAGUA and land Côte-d'Or. Place your ad on Bien Vendre Sa Maison to sell estate in DOLNJI LAKOS LENDAVA.\tThe Bien Vendre Sa Maison Web site is a member of the The Cube Realty network and enables you to place your real estate ad in 6 languages.


inici > Consultes > Osteopatia\nQuè és? - Principis claus de l’osteopatia - Perspectives i enfocaments de l’osteopatia - Quines són les àrees d’aplicació de l’osteopatia? - Com actua l’osteòpata - Quan hem d’anar a l’osteòpata? - Quin és l’origen de l’Osteopatia? - Quina legislació regula l’Osteopatia?\nL’Osteopatia és l’art de diagnosticar i tractar les disfuncions de la micro mobilitat dels teixits corporals afectats de diferents problemes funcionals i que poden pertorbar l’estat de salut general de l’organisme.\nDes d’un altre punt de vista, és un sistema de diagnòstic i tractament que posa especial èmfasi a l’estructura i problemes mecànics del cos. Es considera una medicina manual, global i natural fonamentada ens els descobriments del seu fundador, Dr. Andrew Taylor Still, i alhora defensa una filosofia mèdica distinta de la tradicional.\nLa pràctica mèdica del s. XIX es fonamentava en un enfocament mecanicista –centrat en el mal-, funcionalista –només l’òrgan ha de ser objecte d’anàlisi- i en una concepció estàtica de l’organisme. Taylor Still, crític amb aquesta visió, proposa una mirada naturalista, organicista (l’objecte d’estudi ha de ser l’òrgan en interrelació constant amb la resta del cos) i dinàmica (el cos és un sistema animat i vertebrat, conseqüentment, les lesions s’han d’analitzar no tan sols des de l’òrgan afectat, sinó atenent al dinamisme i l’interacció de diverses parts del cos)\nL’osteopatia actual intenta ser fidel a aquesta filosofia.\n“Més que una ciència, la medicina és un art. No es limita a fabricar només tota mena de píndoles, medicaments o drogues, sinó a considerar els processos vitals que és precís comprendre abans de poder-los tractar”. (Paracelso).\nPrincipis claus de l’osteopatia\nUNITAT DEL COS\nLA ESTRUCTURA GOVERNA LA FUNCIÓ\nStill proposa com a primer principi aquest postulat, donant a entendre que totes les parts del cos estan intercomunicades a través dels teixits que les composen. D’aquesta manera, el cos està constituït i es comporta coma una unitat funcional indissoluble, el que significa que la pertorbació d’una estructura del cos pot afectar a altres elements estructurals no necessàriament en contacte amb la part afectada. Still deia que “el mal és el resultat de diferents anomalies anatòmiques sempre precedides d’un trastorn fisiològic”. Aquest segon principi estableix una relació directa entre les estructures d’un cos i la seva funció, forçosament independents. És necessari, idò, que un tractament integri tot dos aspectes, amb la finalitat d’alliberar i possibilitar el moviment de tot el teixit. Quan una estructura comença a perdre mobilitat, comença a perdre capacitat per a realitzar la seva funció.\nLESIÓ OSTEOPÀTICA / DISFUNCIÓ SOMÀTICA\nPer a què els processos fisiològics de curació del nostre cos siguin efectius, és necessari que tots els seus elements funcionin be. Els teixits han d’estar ben alimentats, la circulació, fluïda i el moviment ha de ser lliure. De la mateixa manera, és necessari que el sistema nerviós, estretament relacionat amb la columna vertebral, funcioni correctament. La lesió osteopàtica es considerada una disfunció en la mesura que és una reacció mecànica i fisiològica de l’estructura del cos a una agressió. Aquesta agressió pot ser causa d’un traumatisme, d’esforços repetitius, de postures inadequades, d’una afecció psicoemocional o deguda a altres factors com ara una dieta desequilibrada i altres hàbits malsans. La lesió osteopàtica sempre és entesa com una pèrdua de moviment, el cos sol fer un esforç per compensar el dèficit de mobilitat i intentar reequilibrar l’estructura per continuar funcionant. Quan es perd aquesta capacitat, es quan es manifesten els símptomes.\nPerspectives i enfocaments de l’osteopatia.\nTot i que la teràpia osteopàtica pot enfocar-se des de diverses perspectives, a la pràctica i fidel al plantejament global d’aquesta, totes elles es complementen i es combinen per aconseguir el mateix objectiu: contribuir a millorar la qualitat de vida del pacient.\nDes d’aquest punt de vista, podem distingir:\nConjunt de tècniques enfocades al restabliment de la funcionalitat del sistema musculo-esquelètic, de la seva estructura. Abasta tant tècniques d’intervenció suau com tècniques de manipulació directa sobre l’estructura (per exemple un os d’un peu, la pelvis o una vèrtebra) Tal com el seu nom indica, està format per tècniques dirigides a recuperar la funcionalitat i la mobilitat de vísceres i òrgans.\nTreballa les disfuncions i tensions del crani a través de l’aplicació de tècniques cranio-encefàliques i restableix la mobilitat del sacre i la seva relació amb el crani, equilibrant el sistema neurològic i neurovegetatiu.\nQuines són les àrees d’aplicació de l’osteopatia?\nEs tracten les disfuncions biomecàniques de tota l’estructura corporal, des de la posició plantar fins a la cefàlica. Especial consideració mereixen els dolors musculars i articulars així com els mals de la columna vertebral (lumbàlgies, cervicàlgies, àlgies vertebrals, ciàtiques, hèrnies discals, discopaties en general…)\nPrevenció i control durant el període de gestació al llarg del qual s’intenta reduir l’habitual manca de mobilitat de l’estructura pèlvica al final de l’embaràs. El tractament es pot començar a partir del tercer mes d’embaràs, durant el qual es comença a valorar la part mecànica per a què en el moment del part no es produeixin restriccions de mobilitat que el dificultin. Per altra banda, també es té cura del reequilibrament del sistema corporal i visceral (continent i contingut) després del part.\nL’Osteopatia pot millorar l’adaptació neonatal. Es recomanable en tractaments cranials de patologies com plagiocefàlies (deformitats i asimetries del crani) i tortícolis congènites, derivades molt sovint, de posicions inadequades del neonat a l’úter matern o de seqüeles de parts difícils.L’Osteopatia també es eficaç en el tractament de trastorns del son, còlics del lactant, nerviosisme, excitació i retard psicomotriu.El tractament es pot iniciar en el moment del part i té com a principals objectius:\n>>minvar les conseqüències de les pressions contínues que suporta el crani en el períodes fetal i perinatal\n>>optimar les funcions neurològiques centrals i perifèriques\nL’Osteopatia pediàtrica té com a objectiu ajudar a desenvolupar tot el potencial neurofisiològic dels infants durant el creixement, tractant les diferents disfuncions que el poden frenar. Cal una menció especial a la tasca preventiva de les disfuncions biomecàniques de l’organisme (com els trastorns de la postura de la columna vertebral) fent-les front abans que puguin desenvolupar-se i condicioni l’etapa adulta.Les revisions osteopàtiques són recomanables en aquells infants que manifestin dificultats d’aprenentatge (manca d’atenció i concentració), retard en l’evolució psicomotriu o alteracions de comportament, situacions en les que l’osteòpata valorarà si aquestes manifestacions són competència exclusiva o cal la col•laboració d’altres professionals\nTractament d’alteracions del sistema urogenital, com ara amenorrees, dismenorees (alteracions del cicle menstrual) disfuncions del sistema genital i ginecològic, així com certs casos d’incontinència urinària.\nLa perspectiva que ofereix l’Osteopatia pot ser de gran ajuda en aquest camp, ja que sovint es presenten disfuncions relacionades amb problemes de compressió visceral, vinculades, a la vegada, amb una desorganització postural. És a dir, els resultats són millors si a més d’analitzar les disfuncions pròpies del sistema, aquestes es treballen des del punt de vista de la fisiologia postural.\nTractament de les patologies orofacials, com per exemple les disfuncions de l’oclusió o de l’articulació de la mandíbula. A vegades és necessària la col•laboració entre odontòleg i osteòpata, ja que el sistema orofacial influeix directament en el funcionament de les vèrtebres cervicals i, per tant, en la postura general de l’organisme i viceversa.\nPer a l’esportista, la precisió del moviment és essencial, condiciona la perfecció del gest. El paper de l’Osteopatia en aquest camp és el d’ajustar les regulacions posturals, és a dir, millorar la postura i optimitzar el rendiment sensorio-motriu i la velocitat d’execució del gest. En aquest sentit, és important tractar els diferents traumatismes i les seqüeles que alteren la qualitat del moviment, ajustant, d’aquesta manera, l’activitat tònica postural. L’osteopatia contribueix a la recuperació de diferents lesions esportives, com ara la tendinitis, esquinçades, sobrecàrregues musculars, patologies de la columna vertebral, etc. El tractament osteopàtic ofereix a l’esportista un control neurofisiològic molt important en l’aspecte preventiu.\nCom actua l'osteòpata.\nCuan un pacient arriba a la consulta, el primer pas és l’observació i l’anamnesi, per a continuació, procedir a realitzar distintes exploracions i tests que ens permetran determinar si el pacient és de la nostra competència o creiem convenient derivar-lo a un altre especialista. Gràcies a les diferents proves i exploracions intentem esbrinar la causa del problema. Si és necessari, sol•licitem proves complementàries per a confirmar el nostre diagnòstic inicial. A continuació, informem al pacient de la nostra opinió, quins són els factors que creiem incideixen en la causa del problema i en què consistirà el tractament més idoni a la seva lesió.\nBona part de la sessió de primera consulta la dediquem a intentar entendre i trobar les causes, en establir un diagnòstic que ens permeti perfilar una intervenció. Lògicament, no es pot iniciar un tractament ni començar a aplicar tècniques sense saber si és l’adequat. És molt important analitzar al pacient amb una mirada global, la qual cosa no és sempre fàcil. Posem un exemple: Suposem que el pacient ens arriba a la consulta amb mal cervical. Nosaltres no començarem a tractar directament la zona cervical amb les tècniques convencionals, sinó que primer intentarem entendre el per què aquella zona sofreix, és a dir, disfunciona. Només després de l’exploració podrem determinar la causa, que pot ser multifactorial. Els factors que hi incideixen poden ser de tipus postural (deficiència postural), de tipus emocional, relacionats amb una deficiència funcional (ocular, d’oclusió dental…) etc.. Per tant, cada cas ha de ser explorat individualment.\nRespecte a la quantitat de sessions necessàries per a un tractament, en termes generals, després de quatre o cinc sessions, l’osteòpata ha d’observar qualqua resposta del pacient. A la primera sessió – com a molt segona o tercera- el terapeuta ha d’establir les causes relacionades amb el malestar o dolors del pacient. Hem de tenir en compte que un tractament osteopàtic mai comporta una elevada quantitat de sessions, a no ser que parlem d’un tractament de manteniment d’estructura, que en alguns casos pot requerir una sessió mensual. Respecte a la freqüència, sense tenir en compte els casos més aguts, l’habitual és que es faci una sessió cada dos o tres setmanes.\nA una sessió d’osteopatia es dóna una especial importància a la informació que s’ha de donar al pacient, tant a nivell diagnòstic com prognòstic (què pot fer el pacient amb relació a la seva lesió: exercicis de manteniment, hàbits de vida saludables…). En definitiva, s’inverteix el temps necessari per a oferir a cada pacient la informació precisa sobre el seu mal i les causes que el produeixen.\nArribats a aquest punt, hem de fer un aclariment. Una de les tècniques més conegudes en aquesta medicina és la manipulació articular, allò que la gent col•loquialment coneix amb el nom de “crac”, com a clara al•lusió al renou que pot sentir-se quan es manipula una articulació. Fem un poc d’història: sabem que ja a l’època de l’antic Egipte, de la Grècia clàssica i de Roma abans de Crist, els metges utilitzaven aquesta tècnica per a alleugerir mals. Encara no fa molt, i al nostre país, molts “sanadors” practicaven la mateixa tècnica per a atenuar moltes dolences digestives, abdominals o d’esquena. Avui en dia, molta gent practica la manipulació articular, des de persones del món esportiu al de l'estètica, passant per massatgistes, fisioterapeutes o metges. Molta gent, doncs, pot realitzar el “crac”; però hem de dir que no és el mateix fer cruixir les articulacions que una manipulació practicada per un professional que té en compte la totalitat de l’organisme. Des del punt de vista de l’Osteopatia, la manipulació articular és una tècnica, per alliberar el moviment d’aquesta articulació i això s’ha de fer des d’una mirada global. La simple manipulació pot alleugerir una molèstia local al pacient, mentre que l’Osteopatia pretén diagnosticar el problema així com les possibles alteracions que hi poden estat relacionades i es planteja un mínim d’actuacions per a restituir la correcta funcionalitat de tot l’organisme.\nL’osteopatia és una medicina natural, global i manual que cerca la manera de restituir la potencialitat física i psicològica de l’organisme.\nQuan hem d’anar a l’osteòpata?\nL’Osteopatia no és una pràctica mèdica alternativa a la Medicina, sinó complementària a aquesta. Per tant, pot ajudar a millorar l’estat general del pacient.\nL’Osteopatia és especialment eficaç en trastorns biomecànics de la columna vertebral així com en mals de tota l’estructura corporal. També es recomanable el tractament osteopàtic per a aquelles persones que vulguin informar-se del seu estat de salut, atendre a les parts del cos que és necessari atendre i, per tant, fer una tasca preventiva.\nTambé és especialment eficaç en persones que hagin patit qualsevol tipus de traumatisme directe (accidents de tràfic, caigudes, cops al cap…) i en el tractament de patologies secundàries associades a aquests traumatismes, que com passa sovint, esdevenen cròniques amb el temps.\nL’Osteopatia, doncs, pot ser aplicada a persones de totes les edats i en qualsevol del seus camps d’aplicació.\nQuin és l’origen de l’Osteopatia?\nL’Osteopatia neix amb la pràctica mèdica del doctor Andrew T. Still (1828-1917) qui funda l’any 1892, l’Escola Americana d’Osteopatia a Kirksville, Missouri.\nStill proposa una medicina naturalista, organicista (des del punt de vista de la qual, l’objecte d’estudi ha de ser l’òrgan en interrelació constant amb la resta del cos) i dinàmica (des de la qual s’entén el cos com un sistema animat i, conseqüentment, la mirada que se li ha d’adreçar ha de tenir en compte que les diverses lesions no es localitzen i comprenen únicament a través de l’òrgan afectat, sinó a través del dinamisme i acció de diverses parts del cos)\nUn any després de la mort de Still, un dels seus alumnes més destacats, John Martin Littlejohn originari de Gran Bretanya, funda a Londres l’any 1918, la Britsh Scholl of Osteopathy, la primera escola d’Osteopatia d’Europa i punt de partida del seu desenvolupament al continent.\nQuina legislació regula l’Osteopatia?\nL’Organització Mundial de la Salut reconeix el valor de les medicines no convencionals i recomana la seva utilització. Aquesta recomanació figura en el document Estratègia de la OMS sobre medicina tradicional 2002-2005.\nLa resolució Lannoye/Collins del Parlament Europeu reconeix l’any 1997, l’Osteopatia com una professió independent i com a part de les medicines no convencionals. Aquest reconeixement ja el tenia a Gran Bretanya des del 1991 i seguiran les mateixes passes, Bèlgica (1998) i França (2004). A aquests països l’Osteopatia està totalment regulada i reconeguda com a professió independent, tant des del punt de vista de la formació com de la seva pràctica. A altres països, com Espanya, està en procés de reconeixement.\nLes exigències formatives son diverses depenent del país. D’aquesta manera a Gran Bretanya són quatre anys d’estudis a temps complet i després d’una formació equivalent al Batxillerat. A altres països s’exigeix una formació de sis anys a temps parcial i després d’estudi universitaris de Fisioteràpia o Medicina. En general, a Europa, els estudis d’Osteopatia representen una formació de quatre a sis anys després de estudis de Batxillerat i és una formació completament independent dels estudis de Medicina y Fisioteràpia, amb titulació de diplomats equivalent a una llicenciatura d’Osteopatia amb accés a un doctorat.\nActualment a l’estat espanyol, es segueix una formació de 4 o 5 anys a temps parcial, després d’estudis de Fisioteràpia o Medicina. Tanmateix, del total d’alumnes que acaben els estudis d’Osteopatia, només un reduït percentatge exerceix d’osteòpata. L’absència d’homologació oficial permet que els “osteòpates” tinguin una formació molt diferent, des del punt de vista qualitatiu, quantitatiu i de nivell de professorat. Des del nostre punt de vista, l’Osteopatia és una pràctica mèdica que requereix molta formació, dedicació i professionalitat.\nArribats a aquest punt, hem de fer un aclariment. Una de les tècniques més conegudes en aquesta medicina és la manipulació articular, allò que la gent col·loquialment coneix amb el nom de “crac”, com a clara al·lusió al renou que pot sentir-se quan es manipula una articulació. Fem un poc d’història: sabem que ja a l’època de l’antic Egipte, de la Grècia clàssica i de Roma abans de Crist, els metges utilitzaven aquesta tècnica per a alleugerir mals. Encara no fa molt, i al nostre país, molts “sanadors” practicaven la mateixa tècnica per a atenuar moltes dolences digestives, abdominals o d’esquena. Avui en dia, molta gent practica la manipulació articular, des de persones del món esportiu al de l'estètica, passant per massatgistes, fisioterapeutes o metges. Molta gent, doncs, pot realitzar el “crac”; però hem de dir que no és el mateix fer cruixir les articulacions que una manipulació practicada per un professional que té en compte la totalitat de l’organisme. Des del punt de vista de l’Osteopatia, la manipulació articular és una tècnica, per alliberar el moviment d’aquesta articulació i això s’ha de fer des d’una mirada global. La simple manipulació pot alleugerir una molèstia local al pacient, mentre que l’Osteopatia pretén diagnosticar el problema així com les possibles alteracions que hi poden estat relacionades i es planteja un mínim d’actuacions per a restituir la correcta funcionalitat de tot l’organisme.


FIDEM - Jugar, una forma de viure - Imma Marín\nPosts tagged FIDEM\nReflexions del viatge a l’Índia\nin\tExperiències\ton\t 21 Octubre, 2016\t Comparteix\tFacebook Twitter Google+ Email\nEl viatge a l’Índia que vaig fer la setmana passada ha sigut un aire fresc que ho inunda tot. Intensitat de paisatges, olors, colors i sabors. Intensa la bellesa i la pobresa, les il·lusions i…\neducación conferències Francia juguetes Riedulab joc educació juegos joguines participación Internacional Día del Juego juegos de mesa eventos conferencias actualitat videojuegos ¿Jugamos? libros blog juego gamificación empresa cultura events derechos infancia actitud lúdica gamificació jocs de taula actualidad


Anglesola vol convertir la casa-museu de Cal Gassol en un casal d’entitats – Comarques de Ponent\nAnglesola vol convertir la casa-museu de Cal Gassol en un casal d’entitats\nL’Ajuntament d’Anglesola vol convertir la casa-museu de Cal Gassol en un casal per a les entitats. El consistori pretén dur a terme en diferents fases les obres de restauració i consolidació d’aquesta antiga casa pairal, que data d’entre els segles XVI-XVII i que està declarada Bé Cultural d’Interès Local (BCIL).\nD’una banda, el ple municipal del passat mes de gener va aprovar el projecte de la planta baixa amb un pressupost que ascendeix a 160.988 euros i que serà cofinançat amb la Diputació de Lleida a través d’FEDER del Camí de Sant Jaume. L’alcaldessa, Carme Miró , va explicar que aquesta actuació es centrarà en adequar l’entorn i habilitar sales per a diferents usos culturals. El projecte també contempla la instal·lació d’un ascensor per facilitar l’accés de les persones amb mobilitat reduïda a les plantes superiors de Cal Gassol, una actuació totalment necessària, segons Miró.\nD’altra banda, el ple municipal celebrat el dilluns de la setmana passada va donar llum verda al projecte de millora de la primera planta de l’edifici en què està previst habilitar una sala de conferències, altres per a reunions i un arxiu per a les diferents entitats on cadascuna tindrà el seu espai. L’alcaldessa, Carme Miró, va dir que el projecte, que compta amb un pressupost de 307.437 euros, s’ha aprovat ara per poder optar a una subvenció de l’1,5% Cultural. Per tant, de moment no està previst intervenir-hi fins a la resolució de la sol·licitud de la subvenció.\nCal Gassol compta amb una segona planta (les golfes) on de moment no està previst tampoc intervenir-hi.


Amb motiu de la seva proclamació com a “Perruquer espanyol de l’Any 2014” als Premis Fígaro de la perruqueria creativa espanyola, l'alcalde Joan Mora rebia la setmana passada la mataronina Felicitas Ordás, la primera dona perruquera a rebre aquest guardó.\nEl premi “Perruquer espanyol de l’Any” és un reconeixement a la trajectòria professional i, en aquests moments, és el guardó més important que pot obtenir un perruquer a l’estat espanyol. Felicitas Ordás és la directora artística del saló Felicitas Hair, situat a la Ronda O’Donnell de Mataró. Felicitas té una dilatada trajectòria i, a més de realitzar col·leccions de tall i color, és especialista en una innovadora tècnica de tall fent servir les mans amb 2, 4 i 6 tisores.\nFelicitas ha obtingut reconeguts guardons com el Global Salon Business Award a Empresària de l’Any (2008) i un AIPP al Millor Vídeo (2011). Aquest palmarès es completa amb quatre candidatures al títol de “Perruquer Espanyol de l’Any” dels Premis Fígaro, que finalment ha aconseguit aquest 2014. Recentment també va rebre un reconeixement per la seva contribució al desenvolupament socioeconòmic de la comarca durant la VII Jornada de l’Empresariat del Maresme organitzada per la Fagem.\nDes de l’any passat, Felicitas col·labora estretament amb Revlon Professional acostant la seva tècnica als professionals de tota Espanya. Precisament, el president internacional de Revlon Professional Brands, Martín García, va acompanyar Ordás en la recepció de l'alcalde.


Galera - Penya Independent :: Fútbol de Baleares ::\nLunes 23 de Noviembre de 2020 | 139064736 visitas | 346 usuarios conectados\nGalera (C.F. Sant Rafel) - 2017/2018\nGalera (R.C.D. Mallorca B) - 2010/2011\n2020/2021 Penya Independent 4º Regional Preferente Ibiza-For. Medio Centro\n2017/2018 C.F. Sant Rafel 13º Tercera División Grupo 11 Medio Centro\n2016/2017 Ciudad de Ibiza C.F. 11º Tercera División Grupo 11 Medio Centro\n2014/2015 Ciudad de Ibiza C.F. 3º Regional Preferente Ibiza-For. Medio Centro\n2013/2014 S.D. Portmany 1º Regional Preferente Ibiza-For. Medio Centro\n2012/2013 Atlético Isleño 16º Tercera División Grupo 11 Medio Centro\n2011/2012 Atlético Isleño 16º Tercera División Grupo 11 Medio Centro\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.3 Atlético Isleño 0 - U.D. Poblense 0 Si 90 0 2 1\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.11 Atlético Isleño 3 - C.D. Llosetense 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.13 Atlético Isleño 0 - C.D. Manacor 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.15 Atlético Isleño 6 - C.F. Son Ferrer 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.16 C.D. Ferriolense 0 - Atlético Isleño 0 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.21 Atlético Isleño 2 - C.E. Andratx 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.22 U.D. Poblense 1 - Atlético Isleño 0 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.25 Atlético Isleño 1 - C.D. Montuïri 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.26 Peña Deportiva 3 - Atlético Isleño 3 Si 79 0 2 1\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.28 U.E. Alcudia 2 - Atlético Isleño 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.32 C.D. Manacor 1 - Atlético Isleño 1 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.34 C.F. Son Ferrer 1 - Atlético Isleño 2 Si 17 0 0 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.35 Atlético Isleño 0 - C.D. Ferriolense 3 Si 83 0 1 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.36 Atlético Isleño 0 - C.F. Sant Rafel 2 No 45 0 0 0\n3ª Div. Gr. 11 Senior J.38 Atlético Isleño 2 - Penya Ciutadella 1 Si 90 0 1 0\n2020/2021 Penya Independent Senior 1 1 1 90 1 0 0\n2019/2020 S.D. Portmany Senior 16 16 13 1.003 0 11 2\n2018/2019 Ciudad de Ibiza Senior 18 17 16 1.328 2 11 1\n2017/2018 C.F. Sant Rafel Senior 24 23 16 1.381 1 6 0\n2016/2017 Ciudad de Ibiza Senior 30 30 29 2.567 4 17 1\n2015/2016 Ciudad de Ibiza Senior 26 26 24 1.973 3 17 1\n2014/2015 Ciudad de Ibiza Senior 22 22 20 1.829 8 15 2\n2013/2014 S.D. Portmany Senior 32 32 31 2.692 18 15 2\n2012/2013 Atlético Isleño Senior 30 30 29 2.564 1 21 2\n2011/2012 Peña Deportiva Senior 1 1 13 0 0 0\n2010/2011 Peña Deportiva Senior 13 13 7 653 0 5 0\n2. Tercera División Grupo 9-A\t 3555\n2112. Tercera División Grupo 11 17\nTiempo de carga: 1.0776629447937 segundos


Luis Foglietti Alberola - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n25 maig 1918 (40 anys)\nVa estudiar amb el seu germà Bernardí, i posteriorment al Conservatori de Madrid. Va ser un compositor precoç; als onze anys ja havia compost algunes peces de saló, i als setze va estrenar dues sarsueles en teatres d'Alacant.\nEntre el 1902 i el 1905 va ser director d'orquestra del Teatro de la Zarzuela de Madrid. Posteriorment va ser director musical d'altres teatres, entre ells del Teatre Apolo, bressol del género chico. Justament va viure les últimes raneres d'aquest subgènere, quan ja derivava cap a obres més fàcilment classificables com music-hall o revista, i Foglietti va contribuir a aquesta evolució amb la composició d'obres intranscendents, amb una música despreocupada i hedonista. Igual que Penella i Guerrero es va sentir atret per la cançó, i deixà algunes peces.\nEntre la seua abundant producció sarsuelística, de més de cent títols, cal destacar els seus grans èxits El club de las solteras (1909), La pajarera nacional (1909), amb més de cinc-centes representacions, El capricho de las damas (1915) i Serafín el pinturero o Contra el querer no hay razones (1916).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Luis_Foglietti_Alberola&oldid=21015479»\nLast edited on 24 abr 2019, at 15:10


Una pizza de xocolata i fruita, finalista dels premis Écotrophélia Espanya 2012\nEls artífexs de Caprixoc són estudiants del Màster en Gestió i Innovació en Indústries Agroalimentàries de la UdL\nL'alumnat del Màster amb els professors Aida Serra i Vicent Sanchis (als extrems) / FOTO: UdL\nUn producte amb base de pizza que combina xocolata negra amb plàtan, kiwi, magrana i ametlles és la proposta d'un grup d'estudiants del Màster en Gestió i Innovació en la Indústria Agroalimentària de la UdL escollida entre les onze finalistes del concurs Écotrophélia a Espanya, una competició europea d'estudiants universitaris que premia la creació de nous productes alimentaris que respectin el medi ambient.\nCaprixoc es presenta com un producte innovador sobretot pel que fa al seu sabor, ja que proposa una pizza dolça per menjar de postre, berenar o snack. Els elements principals són la típica massa de pizza, una capa de xocolata negra, fruita fresca laminada i trossos de fruits secs, "un caprici -expliquen els seus creadors- amb gran quantitat d'antioxidants, ric en fibra, vitamines i minerals". Per millorar la conservació de la fruita fresca l'alumnat ha utilitzat un recobriment comestible a base d'alginat.\nCaprixoc també té una versió per a celíacs amb la massa feta a partir de farina de panís i tapioca.\nEls premis, promoguts a Espanya per la Federació Espanyola d'Indústries de l'Alimentació en la col·laboració amb el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, seran lliurats el proper 23 de març a la Fundació Alícia, al complex Món Sant Benet de Sant Fruitós de Bages. Es valorarà que, evidentment, sigui un producte apte per a l'alimentació humana, que es pugui comercialitzar, destacable per les seues qualitats nutricionals, innovador en almenys un dels seus elements (concepte, aspectes tècnics, formulació, envasat etc.), conforme a la regulació vigent, i de marcat caràcter mediambiental ja sigui per la matèria prima, l'envasat, el procés de fabricació o de distribució. També es tindrà en compte el treball en equip.\nEn l'edició de l'any passat, un producte làctic a base de quefir, mel i llavors garrapinyades elaborat per estudiants de la UdL va obtenir el tercer premi en la competició estatal.\nWeb de la Federación Española de Industrias de Alimentación y Bebidas:\n"Ecotrophélia premia los nuevos productos alimenticios eco-innovadores"\nKiff: un beso de kéfir, tercer premi dels ÉcoTrophélia 2011


/#051 BASSEGODA I PUIG ESCALERÓ/ · Gas Mountain\nAparquem el cotxe al pàrquing del collet de la Teia a quatre quilòmetres de la població d’Albanyà. Comencem la ruta seguint el GR-11 direcció can Nou, fins a l’indicador per anar a l’ermita de Sant Martí de Corsavell i ens desviem a l’esquerre per una pista de baixada, retornem a la pista principal continuant el corriol un cop pasada l’ermita.\nArribem a la font i masia de can Nou, just darrera agafem el corriol fins al refugi de can Galan, ens desviem per anar a visitar l’ermita de Sant Miquel de Bassegoda.\nTornem al refugi de can Galan i seguim el corriol que puja cap al coll de Bassegoda, abandonem el GR-11 girant a l’esquerra tot pujant al Puig de Bassegoda, una vegada superada la grimpada final equipada amb cadenes.\nEn aquest punt us recomanem utilitzar l’APP Peakslens:\nAPP per situar els pics que tenim al nostre abast i conèixer els seus noms.\nDeixen el puig de Bassegoda desfent el camí fins al coll de Bassegoda, seguim pel camí senyalitzat que ressegueix tota la serra de Corsavell, passant pel puig Escaleró, el puig dels Moros i finalment, l’ermita de Sant Joan de Bossols, on tornem al pàrquing del collet de la Teia.\nUna bonica ruta de 12 quilòmetres, que presenta dificultat si es fa amb el terreny mullat.


CIDOB - “Salvini és el ministre de la por”\n“Salvini és el ministre de la por”\nCatalunya Ràdio – Catalunya Migdia - 25/05/2019\nLa filòsofa italiana Donatella di Cesare reflexiona sobre les eleccions europees del 26 de maig. Pronostica un ascens de l’extrema dreta i adverteix sobre les similituds entre els camps d’immigrants de l’actualitat i els camps d’extermini dels nazis. Di Cesare ha estat a Barcelona per participar en un seminari del CIDOB, el Club De Roma i el Palau Macaya de La Caixa.


Anna Majoral – MÀSTER D'ARQUITECTURA DEL PAISATGE DE BARCELONA 40 Edició BIMODAL (2022-2024)\nArquitecta per l’Escola d’Arquitectura del Vallès (ETSAV), Màster Universitari en Urbanisme (2013) i Màster en Arquitectura del Paisatge (2009). És professora associada del Departament d’Urbanisme de l’Escola d’Arquitectura de Barcelona i compagina les seves tasques docents i de recerca amb l’exercici professional que desenvolupa el Servei de Planejament Urbanístic de l’Àrea Metropolitana de Barcelona. Forma part de l’Institut Hàbitat, Turisme, Territori (HTT) -centre interuniversitari format per la Universitat Politècnica de Catalunya i la Universitat de Màlaga.


T'has preguntat què si es pot recuperar les coses que ha suprimit des del seu iPhone? Si us heu preguntat o no, és possible recuperar elements de suprimits des del seu iPhone. Fins i tot després de suprimir el seu missatges, registres de trucades, contactes, calendari, etc. des del seu iPhone, no són totalment esborrades perquè tot això pot ser vist i recuperat amb molts el programari de recuperació disponible avui.\nQuè passa si vostè decideix vendre el seu iPhone o regalar a algú però que voleu suprimir completament els arxius sense deixar-los disponibles a recuperar? Bé, hi ha una solució per a això. Hi ha només un programari fora d'allà, que poden esborrar permanentment les dades però el millor entre ells és Wondershare SafeEraser!\nWondershare SafeEraser és programari especialment dissenyat per suprimir dades des del seu iPhone completament sense cap possibilitat d'aconseguir recuperar. Amb Wondershare SafeEraser, que està segur que qualsevol cosa que suprimiu s'ha anat per sempre. No importa quina tecnologia s'utilitza, les dades suprimits amb Wondershare SafeEraser mai es pot veure, són molt menys les possibilitats de recuperar-la. . És el millor programari d'esborrar les dades individuals com missatges, registres de trucades, etc. o el seu telèfon en el seu conjunt. Wondershare SafeEraser dóna suport a totes les dades al dispositiu com contactes, missatges, fotos, vídeos, apps, informació de compte, contrasenyes i unes altres dades personals emmagatzemades en el seu iPhone. Té moltes característiques increïbles com llistada sota.\nInterfície simple i fàcil d'utilitzar: Esborrar el seu iPhone amb un sol clic.\nProtegir els seus arxius individuals: Aturar la seva identitat de ser robat.\nDóna suport a totes les dades d'usuari: Suport a apps, missatges, fotografies, vídeos, contactes, informació del compte, les contrasenyes i més.\nAccelerar el seu iPhone: Suprimir escombraries innecessària perquè el dispositiu més ràpid i eficient.\nCompletament esborrar dades: Se suprimeix definitivament i no es poden recuperar.\nCompressor imatge: Donar més espai el seu mecanisme sense Tremp amb la qualitat de les imatges.\nEsborrar velocitat ràpida: No cal esperar molt de temps.\nCom utilitzar Wondershare SafeEraser suprimir tota activitat recent en iPhone\nPas 1: Connectar el seu iPhone i obrir el Wondershare SafeEraser.\nPas 2: Faci clic a opció de neteja 1-clic a la finestra principal de SafeEraser.\nPas 3: Esperar que SafeEraser d'escanejar automàticament el dispositiu.\nPas 4: Després de l'escaneig s'ha completat, la quantitat total d'arxius d'endergues es mostrarà. Feu clic a "Neteja" a la part inferior de la finestra de SafeEraser per alliberar espai del teu dispositiu.\nAssegureu-vos que vostè no desconnecti el seu mecanisme durant el procés per obtenir el millor resultat.\nQuan es completi el procés, veureu la finestra amb la informació de l'espai disponible del dispositiu.\nCom suprimir manualment contactes recents en iPhone\nPas 1: Obri l'app de telèfon des de la pantalla de casa.\nPas 2: Doni copets el tabulador de contactes a la part inferior de l'app.\nPas 3: Aneu a la contacte que voleu suprimir i donar copets en això.\nPas 4: Aixeta editar a la part superior dreta de l'app.\nPas 5: Mou al fons de l'app i premeu suprimir contacte.\nPas 6: Aixeta suprimir contacte nou des el pop cap amunt de finestra per confirmar i suprimir el contacte.\nAixò es pot fer als contactes de tants com vulguis.\nCom treure manualment recents del iPhone missatges\nPas 1: Obri l'app de missatge des de la pantalla de casa.\nPas 2: Aixeta editar a la part superior esquerra i seleccioneu els missatges que voleu suprimir. Doni copets Suprimeix en el fons bé després de la selecció.\nTambé podeu mantenir i feu lliscar el missatge que voleu suprimir a l'esquerra. Doni copets Suprimeix a l'extrem dret del missatge per suprimir el missatge. Veure imatge de sota.\nCom suprimir manualment recent crida en iPhone\nPas 2: Doni copets el tabulador Recent a la part inferior de l'app.\nPas 3: Aixeta editar a la part superior dreta de l'app.\nPas 4: Premeu el botó vermell al costat el registre de trucades que voleu suprimir. Per aclarir totes les trucades registres, aixeta clar a la part superior esquerra de l'app.\nTambé podeu suprimir un registre de trucades per simplement celebració i lliscant el registre de trucades que voleu suprimir. Doni copets Suprimeix a l'extrem dret de la sessió. Veure imatge de sota.\n> Recursos > esborrar > com suprimir Recent en iPhone


Mimas és un cos gelat de baixa densitat, d'1,19 g/cm3, per la qual cosa està, possiblement, constituït en la seva major part per gel d'aigua amb una petita concentració de materials més pesats. Té un diàmetre d'uns 380 quilòmetres i la seva superfície, altament crateritzada, presenta un enorme cràter d'impacte de 130 km de diàmetre anomenat Herschel. L'impacte que va produir el cràter va generar fractures tan importants que es poden veure en el costat oposat. Possiblement, un impacte lleugerament més energètic podria destruir un cos de la grandària de Mimas.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mimas_(satèl·lit)&oldid=20111135»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 jul 2018 a les 20:33.


Savoir faire francès a la final de la Copa del Món | AVANT\nSavoir faire francès a la final de la Copa del Món\nAquest matí m’ha enviat un correu l’amic Josep. M’ha demanat si sabia els colors amb els que jugarien França i Nova Zelanda a la final. El blau fosc (més que marí) i el negre dels All Blacks poden donar a confusió. Doncs amic Josep, aquí tens la resposta:\nEn el rugby, cas de similitud de colors en un enfontament, és l’equip local el que ha de canviar l’equipació i jugar amb la seva segona.


8301 Briar Lane, Prairie Village, KS 66207 for Sale MLS# 2202752 | Real Estate & Homes For Sale\nDescription for 8301 Briar Lane Prairie Village, KS 66207\nBasement, Gas Burning, Gas Starter.\nI am interested in 8301 Briar Lane, Prairie Village, KS 66207.\nListing courtesy of: Lisa Ruben - BHG Kansas City Homes\nW 4508 83rd Street Prairie Village, KS 66208\nListing courtesy of: Tradition Home Group - BHG Kansas City Homes\n8117 Juniper Drive Prairie Village, KS 66208\nListing courtesy of: Kelly Wells - ReeceNichols - South


Santa Josepa Bakhita - El Periódico Mediterráneo\nSanta Josepa Bakhita\nEl passat 8 de febrer vam celebrar la festa de Santa Josepa Bakhita, religiosa canosiana que va ser beatificada pel papa Sant Joan Pau II en 1992 i canonitzada l’any 2000. Ens trobem davant d’un testimoni més de santedat que la vida consagrada ha aportat a l’Església al llarg de la seua història.\nLa història d’aquesta dona, nascuda a Sudan cap a l’any 1869, és un testimoni commovedor. Pertanyia a una tribu que practicava les religions tradicionals on el culte als avantpassats era el centre de la vida social i religiosa del poblat. Encara que oficialment l’esclavitud estava prohibida a Sudan, era una norma que no es complia. De fet, va ser segrestada per tractants d’esclaus àrabs i venuda com a esclava. En 1889 va obtindre a Itàlia la llibertat definitiva. És en aquest moment quan entra en contacte amb la congregació de les Filles de la Caritat que havia estat fundada per Magdalena de Canossa. En la relació amb aquestes religioses coneix la fe cristiana i experimenta la sensació de llibertat. En 1890 va rebre els sagraments de la Iniciació Cristiana de mans del Patriarca de Venècia, rebent el nom de Josefina Margarita Bakhita. El coneixement de Crist i de la fe cristiana, junt amb l’experiència alliberadora que això va suposar per a ella, va fer que se sentira una dona afortunada. En Crist havia conegut la llibertat.\nPrompte va manifestar el seu desig d’ingressar en la congregació de les religioses canosianes. En 1896 va pronunciar els vots religiosos. La seua vida consagrada va ser d’una gran senzillesa: atenia els treballs humils en distintes cases de la congregació. No obstant això en el seu cor creixia el desig de tornar a África com a missionera per a anunciar la llibertat que ens ve de Crist. Va morir en 1947. La història de la seua vida és un testimoni del que la vida consagrada pot aportar per a dignificar la vida de tants éssers humans. H


Comentari de cinema espiritual: «Vivo» - Arquebisbat de Barcelona\nS'estrena als cinemes el documental produït pel grup Hakuna sobre l'experiència de quatre testimonis en la seva trobada amb Crist\n09 abril, 2021 -\nDel gènere del documental, arriba aquest divendres 9 d’abril a les sales de cinema Vivo. Dirigit pel cineasta espanyol Jorge Pareja, aquest llargmetratge relata, a partir de diferents testimonis de perfils diferents, la trobada amb Déu. Una història d’uns testimonis vius i impactants. «Una pel·lícula ideal per aquest temps de resurrecció», assegura el crític de cinema espiritual, Mn. Peio Sánchez.\nEl documental explica la història de l’Andrea, el Carlos, el Jaime i el matrimoni de la Sonsoles i l’Antonio. Tots ells viuen en un moment en què sembla que la vida els menja i no deixa marge per decidir. Són quatre històries, reals, en què es van trobar cara a cara amb algú que molts no aconsegueixen veure. Tot i així quan menys ho esperen, quan es troben més enfonsats, aquesta aturada cobra un sentit únic que no esperaven i els canvia la mirada i l’enfocament de la vida. Un moment que passa quan asseguren descobrir que Éll és viu i els ha tornat la vida. «Si escoltes Li podràs escoltar i, si mires, Li podràs veure, perquè, encara que costi de creure: Aquí hi ha vida».\nLa il·lusió de viure\n«Tot va començar quan vaig assistir a la primera Hora Santa i vaig presenciar una cosa que no esperava. Jo recordava les misses com una cosa buida, artificial i automàtic. Però el que hi havia era una cosa totalment diferent». Així ho explica el mateix director Jorge Pareja, el qual a partir d’aquest moment il·luminar-se en una nova perspectiva de vida que donaria peu a voler-ho explicar amb aquest documental.\nPrecisament, és la descoberta de la il·lusió un dels motors que mou el llargmetratge. El crític de cinema destaca com, a partir del relat dels diferents testimonis, es mostra allò que sembla difícil d’explicar. És a dir, allò que «notes en el propi interior quan algú ressuscitat et dóna vida i t’està il·luminant». En aquest sentit, Peio Sánchez assegura que és un visionat que ofereix l’oportunitat per descobrir a través d’aquestes històries «la il·lusió de viure».\nUna producció de Hakuna\nA part de Bosco Films, la pel·lícula ha estat produïda també i motivada principalment pel grup Hakuna, un col·lectiu de cristians que junts segueixen a Crist, compartint un estil de vida que aprenen agenollats davant Crist. «I així aprenem a viure agenollats davant el proïsme, davant la vida i davant del món». A través de la música s’expressen i recorden al món la bellesa de la vida i de Crist. Tal com detalla el mateix grup, «creem espais de vida en què contagiem la Vida. Desitgem col·laborar amb l’Esperit per transfigurar totes les realitats. Tenim l’afany de viure amb alegre cara de ressuscitats. Volem fer de la vida una festa, i fer de les festes moments de vida».


Soldadura i soldadure...\nSoldadura i soldadures especials\nSoldadures especials subministraments i material de soldadura\nFabricació de marcs de Llautó e Inox | Plachisteria Industrial | Serralleria |\nEstructures metàl·liques | Soldadura Industrial | Soldadures especials |\nArmadures metàl·liques | Conformat de filferro | encuny | Perfils metàl·lics |\nAcer i inoxidables | Corbats, fresats i manipulats | Estampació metàl·lica | Soldadures especials | Tall per làser |\nmanteniment de canonades d'acer, inox, caldereria | Manteniment industrial | Soldadura | Soldadura orbital | Soldadura TIG |\nFERROS MONTMELÓ, SL\nplegat | soldadura | Tall amb cisalla | Tall per làser | venda de xapa |\nFORAMET - FORJA DE ACEROS Y METALES\nFabricació de material elèctric | Forja | Peces ferroviàries | soldadura | Valvuleria |\nGALA. SERVICIO OFICIAL LOMBARDINI\njardineria i reg | maquinària industrial | vehicles industrials |\nGRAU COMPONENTES METÁLICOS\nAccessoris metàl·lics | Estampació metàl·lica | Planxisteria | Soldadura Industrial | Soldadures especials |\nPlanxisteria | Plegat de xapa | Soldadures especials |\nFerro | Recobriments de pintura en pols | Recobriments metàl·lics |\nestampació metàl·lica | soldadura |\nInstal·lacions i muntatges elèctrics | Muntatges en general | Soldadura |\nSoldadura Industrial | Soldadures especials | subministraments i material de soldadura |\nAccessoris per a motos | Soldadures especials | Taller de mecànica i electricitat | Taller de xapa i pintura |\nEstructures metàl·liques | Mobiliari d'oficina | Soldadures especials | subministraments i material de soldadura |\nMaquinària per a indústries càrnies | Soldadures especials |\nCNC - Control Numèric | construccions mecàniques | Fresat | Mecanitzats | mecanitzats de peces | Mecanitzats de precisió | Soldadura |\nREPMAN SOLDADURAS, S.L\nSoldadures especials | subministraments i material de soldadura |\ncaldereria | manteniment industrial | planxisteria | soldadura | tractament d'aigues |\nCaldereria en general | Construccions metàl·liques | Estructures metàl·liques | manyeria metàl·lica | Planxisteria industrial | reixes i tanques | Tall amb cisalla |\nTALLERES DIJOR, S.L.\nPlegat de xapa | Soldadura Industrial | Soldadures especials | Tall de xapa |\nEstampació metàl·lica | Perfiles metàl·lics | Soldadures especials |\nVALLS LÀSER, S.L.\nPlanxisteria | Soldadures especials | Tall de xapa | Tall per làser |\nsubministraments i material de soldadura\nCoure i Llautó | Metalls tècnics | Motlles fins a 4000 kg | soldadura |\nFerros i metalls | subministraments i material de soldadura |


Dones Cabal entre els huit col·lectius feministes de la Marina Alta que s’adhereixen a la marxa del 7N contra les violències de gènere – Ràdio Pego\nDones Cabal entre els huit col·lectius feministes de la Marina Alta que s’adhereixen a la marxa del 7N contra les violències de gènere\n29 de setembre de 2015 Sara Garcia 0 Comment\nHo van decidir durant el 1r Aplec Feminista de la Marina Alta que es va celebrar a Benissa. Una jornada que va permetre els grups conèixer-se, intercanviar experiències, activitats, opinions i propostes. A més, la trobada va servir per buscar sinergies i estratègies d’acció comuna.\nHuit col·lectius feministes de la Marina Alta, concretament , Femme Força de Pedreguer, No+, Matria, Dones Teulada, Associació de Dones per la Igualtat de Calp, la Xarxa de Dones de la Marina Alta, la Col·lectivA i Dones Cabal de Pego, han acordat sumar-se a la marxa estatal contra les violències masclistes que tindrà lloc el pròxim 7 de novembre a Madrid.\nLes huit agrupacions van celebrar el passat dissabte 26 de setembre el Primer Aplec Feminista de la Marina Alta, una jornada que va servir per conèixer-se millor, intercanviar opinions i propostes i buscar sinergies i estratègies d’acció en comú.\nEntre les decisions adoptades, s’hi va acordar anar totes juntes a Madrid, a participar, amb una pancarta unitària -Feministes de la Marina Alta- en la manifestació convocada pel Moviment Feminista per a exigir que la lluita contra les violències masclistes siga considerada una qüestió d’estat.\nA més a més, els huit grups s’han compromés a fer arribar a tots els ajuntaments de la Marina Alta (al de Pego arribarà dijous 1 d’octubre en el ple ordinari) la proposta d’una moció redactada amb motiu de la mobilització del 7N i que insta als governs municipals a què, eixe dia, pengen una pancarta violeta amb el lema: Contra les Violències Masclistes i que promoguen la participació ciutadana en la marxa.\nLa moció també els demana que repetisquen eixe gest simbòlic el 25 de novembre, Dia Internacional contra la violència de gènere i cada vegada que una dona siga assassinada a l’estat espanyol. La proposta posa l’èmfasi en què la lluita per la igualtat i l’atenció a les víctimes de violència masclista és una tasca de tots els dies de l’any, que només pot sostindre’s amb un sistema estable de finançament estatal, autonòmic i local a llarg termini.\nTal i com va passar en la multitudinària marxa de l’1 de febrer de 2014 contra la reforma de la Llei d’Avortament de l’exministre de Justícia Alberto Ruiz Gallardón, la Marina Alta tornarà a viatjar a la capital d’Espanya per estar present en una jornada que es preveu històrica. En aquella ocasió, vora 200 dones i homes es van «pujar» al Tren de la Llibertat, gràcies a l’esforç organitzador de la Xarxa de Dones de la Marina Alta. Ara, les Feministes de la Marina Alta també estan treballant per organitzar el desplaçament a Madrid el pròxim 7 de novembre.\nTot i que està pendent de confirmar-se, quasi amb tota probabilitat eixiran autobusos des de diverses poblacions de la comarca per traslladar aquelles dones i homes que vulguen prendre part en la jornada reivindicativa. Els punts d’eixida, l’hora d’anada i tornada i el preu del viatge estan a hores d’ara tancant-se. Les persones interessades a sumar-se a la protesta poden informar-se al correu 7nmarinaalta@gmail.com.\nLes violències masclistes són la manifestació més violenta de la desigualtat de gènere i suposen la més greu violació dels drets humans de les dones que pateix la nostra societat. El Manifest de la marxa estatal així ho denuncia, i recorda que, des de 1995, 1.378 dones han sigut assassinades pel terrorisme masclista. Des de principi d’any, s’han comptabilitzat 70 feminicidis i només en l’estiu del 2015, 37 dones i 8 menors han mort a mans de les seues parelles, pares o parelles de les mares.\n← Ràdio Pego inicia nova temporada 2015/2016\nEl figatell pegolí en el banc de sabors d’INVAT.TUR →


HP: Pastissos per gestionar la incertesa? - Tseotse: Empreses · Persones · Innovació HP: Pastissos per gestionar la incertesa? - Tseotse: Empreses · Persones · Innovació\nInici / HP: Pastissos per gestionar la incertesa?\nHP: Pastissos per gestionar la incertesa?\nEl departament de HP Finance Supply-Chain te el seu cuartel general al site de HP a la ciutat catalana de Sant Cugat del Vallès, però al el seu equip està repartit per tot el món donant servei al seus clients interns, principalment la divisió de d’impressió de gran format. Tot i ser líder en la seva industria l’entorn està canviant tant ràpidament que HP ha de de ser flexible i dinàmic per donar resposta de forma ràpida i efectiva.\nEl departament de Finance Supply-Chain ha d’adaptar-se també a les necessitats del seu client intern que s’esforça per assolir els objectius estratègics de la companyia alhora que dona serveix a clients estrategics cada vegada més necessitats de partners àgils i de confiança. El desafiament per aquest departament, que s’organitza de forma virtual, és coordinar-se de forma efectiva amb tasques que s’inicien i desenvolupen en espais i temps diferents, moltes vegades de forma asíncrona, amb un equip que també te molta rotació. Això fa necessari realitzar activitats de team-building de forma habitual per incrementar el coneixement mutu i la cohessió.\nEs va proposar una activitat facilitada en anglès on al llarg d’una vetllada mitjançant el joc i la diversió els participants afrontessin un desafiament que s’havia de resoldre en un breu espai de temps, amb poc marge per aprendre les habilitats necessàries i formant equip amb companys amb qui normalment no es te contacte directe. Aprofitant les dates de Halloween es va organitzar un concurs de decoració de pastissos amb la temàtica d’aquesta festa ja internacional. Al llarg de l’activitat es van planificar canvis sobtats de les instruccions, del temps disponible i intercanvis entre membres dels equips. Una vegada acabada l’activitat es va analitzar de forma grupal com s’havien coordinat els equips, les tasques i gestionades les incidències provocades per l’organització. Com no tot ha de ser formalitat també es va escollir el pastís més ben decorat i per suposat l’activita va finalitzar amb un tastet de pastissos.


41° 21′ 50.13″ N, 0° 30′ 12.05″ E View all coordinates using: OpenStreetMap - Google Earth - Proximityrama 41.363926; 0.503348\nThere is a discrepancy of 266 meters between the above coordinates and the ones stored at linked Wikidata item Q1637381 (41°21′57″N 0°30′19″E, precision: 11 m). Please reconcile them. To copy Commons coordinates to Wikidata, click here\n57.1 km² (2016)\n41° 21′ 56.88″ N, 0° 30′ 19.08″ E\nOSM relation ID: 342141\nINE municipality code: 25133\nMayals (es); Maials (hu); Маяльс (ru); 迈阿尔斯 (zh); Maials (eu); Maials (ceb); Maials (ast); Maials (ca); Maials (en); Maials (it); Maials (pt); Maials (sq); Մայալս (hy); Маиалс (bg); Maials (an); Maials (ro); 邁阿爾斯 (zh-hk); Maials (vi); Maials (war); Maials (sv); Maials (pl); Maials (oc); Maials (nl); 邁阿爾斯 (zh-hant); Maials (fr); Mayals (sc); Maials (uz); Maials (gl); مايالاس (ar); 迈阿尔斯 (zh-hans); Maials (ms) comune spagnolo (it); település Spanyolországban, Lleida tartományban (hu); gemeente in Lerida (nl); municipi de Catalunya (ca); Gemeinde in Spanien (de); commune espagnole (fr); municipality of Spain (en); localidad de la provincia de Lérida, España (es); komunë në Spanjë (sq); conceyu de la provincia de Lleida (ast) Maials (es); Майальс (ru); Маиалс, Mayals, Маялс (uz)\nEscudo de Maials.svg 605 × 975; 67 KB\nEscut de Maials.svg 353 × 495; 36 KB\nBandera de Maials.svg 750 × 500; 6 KB\nK5478 Maials.jpg 1,200 × 900; 312 KB\nLocalització de Maials respecte del Segrià.svg 240 × 365; 27 KB\nLocalització de Maials.png 99 × 161; 8 KB\nMaials, comarca del Segrià, Lleida.jpg 3,072 × 2,304; 2.61 MB\nMTN25-0416c3-2001-Maials.jpg 7,874 × 5,512; 8.13 MB\nMTN25-0416c3-2012-Maials.jpg 7,343 × 5,190; 10.05 MB\nRetrieved from "https://commons.wikimedia.org/w/index.php?title=Category:Maials&oldid=332732848"


Desconfinem Drets i Llibertats (IV) | Plataforma 3 d'Octubre\nDesconfinem Drets i Llibertats (IV)\nPublicat el 23/05/2020 per Webmaster2020\nIV. Concentració Plaça de Sant Jaume\nTanquem la setmana de la campanya “Desconfinem Drets i Llibertats” amb la recuperació de l’espai públic per a manifestar i exigir el respecte institucional als drets i llibertats. Exigim la fi de la repressió i exigim el respecte als drets i a la utilització de l’espai públic com eina d’expressió i reivindicació.\nL’estat d’alarma ha pres una deriva autoritària i repressiva a través de l’ús dels poders de l’estat: s’impedeix el dret a la protesta, hi ha una escalada repressiva i s’imposa de facto un estat d’excepció.\nEl vídeo de dissabte, a disposició\n(Retransmissió en directe dels companys d’EsquerraDiari.cat)\nDes d’aquesta denúncia de l’estat d’alarma impulsem un seguit d’iniciatives per aprofundir la discussió i treure la denúncia al carrer: debats on line i una concentració.\nIV. Defensem el dret a la protesta\nConcentració Plaça de Sant Jaume\nDissabte 23 de maig, 12:00\nEntre les organitzacions participants i de suport explicit a la campanya:\nXarxa Roja, Xarxa Anti repressió de Familiars de Detingudes, Taula sindical de Catalunya, Sindihogar/Sindillar, Procés Constituent, Pla de xoc, Marea Verda, Marea Pensionista Font de la Guatlla, Magòria, Lluitanoviolenta.cat, Lluita internacionalista, IAC, FAPAPC, Espai Veïnal Gràcia República, Espai de col·laboració antirepressiu, CUP, CRT, Crida LGBTI, COS Barcelonès, Constituents x la republica, Colectivo de trabajadores de Alencop, CO.bas, CGT ensenyament, CDR Sants, CDR La Marina, Associació Papers i Drets, Arran, ANC i la col·laboració de totes les organitzacions i persones que conformen la Plataforma 3 d’octubre. GRÀCIES PER FER-HO POSSIBLE.\nContra la vulneració de Drets Fonamentals a través de l’Estat d’Alarma


Neix ISGlobal-Barcelona: l’Institut de Salut Global per lluitar contra les malalties que afecten les poblacions més desfavorides « Bloc del Clínic\nLa Salut Internacional és un àmbit d’excel•lència de l’Hospital Clínic. Com a centre de referència a nivell nacional i internacional disposa d’una estructura d’avantguarda que comporta la integració d’un potent grup d’investigació amb institucions assistencials i acadèmiques de primer nivell. El Clínic és pioner en projectes d’investigació relacionats amb la malària i la malaltia de Chagas, i treballa en col•laboració amb països com Moçambic, Marroc o Argentina. Cal destacar que és l’únic hospital espanyol amb un servei específic de Medicina Tropical. En aquesta línia, una de les institucions associades al Clínic, el CRESIB, centre impulsat junt amb la Generalitat de Catalunya i la Universitat de Barcelona, actuarà com a referent en l’estudi dels grans reptes de salut global del nou Institut.\nISGlobal-Barcelona, presidit per SAR Infanta Cristina, és fruit de la col•laboració entre institucions públiques i privades, entre les que destaquen la Fundació “La Caixa”, la Generalitat de Catalunya, el Ministeri d’Afers Exteriors i Cooperació, l’Hospital Clínic de Barcelona i la Universitat de Barcelona. També hi participaran de manera activa la Fundació Inbursa (Mèxic), la Fundació Nelson Mandela Children’s i personalitats com Javier Solana, exalt representant per a la Política Exterior i de Seguretat de la Unió Europea, i Graça Machel, premi Príncep d’Astúries de Cooperació Internacional l’any 1998. Altres institucions, com la Fundació Bill i Melinda Gates, han manifestat el desig de col•laborar en el projecte.\nCRESIB, enfermedad de Chagas, malaltia de Chagas, malaria, medicina tropical, Pedro Alonso, tuberculosi, tuberculosis, VIH


PERU - Descubren una tumba colectiva de 475 guerreros incas\nLos arqueólogos examinan una de las momias halladas en Puruchuco.\n(Foto: Universidad Católica de Lima)\nEl hallazgo se logró de forma casual durante las obras de ampliación de una avenida\nLos cuerpos pertenecían a varones cuyas edades oscilaban entre 18 y 22 años\nSufrieron heridas que no pudieron ser infligidas por las armas rudimentarias de los incas\nEl sitio de Puruchuco marca un hito en la investigación de las antiguas culturas de América. No se ha descubierto un cementerio que se le iguale en el número de individuos inhumados dentro de sus límites. Cabe señalar que, según los cálculos de los investigadores, unos 10.000 cuerpos permanecen bajo tierra.\nEl arqueólogo Guillermo Cock muestra el cráneo del rebelde inca con un\nimpacto de una bala. (Foto: Universidad Católica de Lima)\nAfortunadamente, otro arqueólogo encontró el resto del esqueleto, cubierto con los retazos de una vestimenta incaica. La víctima era un guerrero de las huestes de Manco Inca y el autor del disparo, un soldado de las tropas de Francisco Pizarro. El hallazgo llenó las portadas de los periódicos. Era la primera evidencia física que se obtenía de un amerindio alcanzado por la bala de un arcabuz español, durante la conquista del continente. En una conferencia dictada en la sede de la revista 'National Goegraphic', en Washington, Cock reconstruyó el violento episodio.\nTodavía más cruel fue el final de un individuo a quien los investigadores bautizaron 'Mochito' (se les llama mochos en Perú, a las personas que han perdido sus extremidades). Los cascos de un caballo le habían aplastado el esternón; tenía amputada una de las extremidades y un dedo limpiamente seccionado. El cráneo presentaba tres orificio rectangulares, hechos con una pica.... «Los incas sucumbieron ante la superioridad tecnológica del arsenal hispano», concluye Guillermo Cock.\nEl rostre desconegut però amb mil cares.. Llarga vida al rei Jaume\nnoticies de C A T A L U N Y A - — Publicat per josep.m @ 11:50\nL'escut autèntic del rei, guardat al Museu Municipal de la Ciutat de València, a l'ajuntament.\nAvui se celebren els 800 anys del naixement del rei més estimat en la mitologia dels Països Catalans, alliberador de València, conqueridor de les Illes, creador de símbols, protector d'animals, faldiller, atractiu... Un rei amb mil cares i més que se n'hi han posat\n800 anys després, el rei en Jaume (1208-1276) mereix tots els respectes dels catalans, però també ja forma part de la quotidianitat. L'autocrítica pròpia del seu poble, el català, no ha permès que el monarca s'escapés de les conyes igual que passa ara als presidents Montilla, Maragall i Pujol a Polònia. Així, ja a principi del segle XX, el famós autor del menfotisme Serafí Pitarra va escriure la irreverent paròdia Don Jaume el Conquistador.\nLa lletra d'aquesta opereta burlesca i divertida va tornar a ser emprada en la transició democràtica per la Trinca, amb un afany normalitzador del país, que va fer mal a les oïdes més puristes. Ells ja ho advertien: «Aquest disc, per la seva temàtica o contingut, pot ferir la sensibilitat de l'oient llepafils.» Però, la veritat, entre la conya de Pitarra i la de la Trinca, més que ferir, el que fa la sarsuela rock és divertir i tractar de la conquesta de Mallorca i la reconquesta de Múrcia des d'un punt de vista ben peculiar, ben amanit amb el famós apetit sexual del monarca català i el del seu fill Pere i arrodonit amb el casament de Pere amb Constança de Sicília.\nDe fet, la sarsuela Pitarra-Trinca no diu cap bestiesa, si tenim en compte que Jaume I va tenir tres dones: Elionor de Castella, amb qui es va casar el 1221 i de qui es va divorciar el 1235; Violant d'Hongria, amb qui es va casar el 1235 i de qui va enviudar el 1251, i Teresa Gil de Vidaure, a la qual va abandonar quan aquesta va contraure la lepra. Sembla que també va tenir nombroses amants, entre les quals, Blanca d'Antillón, amb qui va tenir un fill bord; Berenguela Fernández, i Elvira Sarroca, amb qui també va tenir un fill bord. Quan va enviudar, el 1251, va tenir altres amants i concubines com ara Guillema Cabrera, Berenguela Alfonso, Sibil·la de Saga i Teresa Gil de Vidaure, que després va ser la seva dona.\nLA CONCEPCIÓ DEL REI\nPerò l'aurèola de llegenda i l'anecdotari de la vida de Jaume I va més enllà que els de qualsevol gran personatge històric. La seva concepció ja va ser, per dir-ne d'alguna manera, força surrealista. Els pares de Jaume I eren el rei Pere el Catòlic i la reina Maria de Montpeller. Precisament vivien en aquesta ciutat occitana, però separats. La tradició faldillera de Jaume I li venia per via paterna. De fet, al seu pare li agradaven molt les dones, però la seva no. Per això, i en vistes que no hi havia descendència reial, els súbdits, amoïnats, van decidir preparar-los una trobada amb la idea que concebessin un fill. Amb el vistiplau de la reina, van enredar el rei, fent-li creure que una dama (la reina) volia passar una nit amb ell, però de manera anònima i a les fosques. Pere I s'hi va prestar ràpidament i, un cop van haver consumat l'acte sexual, van entrar a la cambra els mateixos súbdits que havien organitzat la trobada i ho van explicar tot al rei. Segons la tradició, al rei Pere li va semblar bé tot plegat, i així va ser concebut l'infant Jaume.\nUna altra de les peculiaritats del rei Jaume, a part de ser faldiller, és que va ser el primer rei ecologista de la història. Si més no, va ser un protector de dos animals, el ratpenat, símbol català gràcies a ell, i l'oreneta. Dues anècdotes, en part semblants, se li atribueixen en relació amb la protecció d'aquestes bèsties.\nQuan el rei Jaume I va decidir envair València i prendre-la als sarraïns, el fet va tenir un altre gran protagonista: el ratpenat.\nUna altra versió fa que el ratpenat es converteixi en un salvador directe. Diu la llegenda que l'animal es va interposar en el camí d'una fletxa que anava de dret al cor del rei durant la batalla de València. Llavors, Jaume I també va decidir posar la bèstia dalt de l'escut de la ciutat de València.\nUna altra bèstia protegida és l'oreneta, que, en versió similar a la del ratpenat, també va fer niu a la tenda del rei quan havien acampat al Puig, a punt de marxar sobre Borriana, també al País Valencià. El rei Jaume I, en veure-la, va manar que ningú la toqués, i que no es desmuntés la tenda, fins que l'ocell i els seus pollets en marxessin volant, segons es narra al Llibre dels feits. Jaume I ha estat mil i una vegades il·lustrat, però realment ningú sap quina cara tenia ni com era. Si ens hem de refiar de les cròniques de l'època, quan era petit el rei en Jaume «fo lo pus bell hom del món», deia Bernat Desclot. Cepat i alt, alguns parlen d'una alçada de gairebé dos metres. El que sembla força clar, malgrat que en molts retrats no se'l pinta així, és que era ros. De tota manera, la mitificació de Jaume I el presenta als catalans gairebé com un superheroi de l'edat mitjana. L'aproximació artística de Perich, per il·lustrar la sarsuela rock de la Trinca, és més realista, segurament, i més pròpia del rei en la seva maduresa. Similituds a part, Jaume I ha estat reproduït en un whisky, en una falla valenciana i en contes, rondalles i llibres d'història per posar rostre a un personatge de llegenda.


Guies Temàtiques - Maragall-Comte Arnau\nVa ser Joan Maragall qui va tenir una predilecció especial pel Comte Arnau. Durant anys va anar madurant el seu pom, publicat en tres etapes a Visions & Cants, Enllà i Seqüències. Cada una d’aquestes parts correspon a una etapa diferent de la vida del Comte Arnau. L’inici de l’interès de Maragall va ser una estada a Sant Joan de les Abadesses que fa que comenci a estudiar tota l’espiritualitat que comporta el mite, la qual havia cohesionat i idealitzat la nació catalana. Es mostra la influència de Nietzsche a la primera part, on es mostra la passió del comte i d’Adalaisa. A la segona part l’ànima del comte vaga per les muntanyes i cerca la salvació. S’adona que la bondat sense amor no serveix i aquest és el primer símptoma que la consciència reviu i el porta a la cançó, però la cançó sola no pot redimir el comte. Al final de la segona part expressa la idea central del poema i els dubtes de Maragall sobre la direcció que havia de prendre el comte Arnau. A la tercera part Arnau cerca la salvació i s’acosta a la humanitat i aquest apropament fa que el poble el redimeixi encarnat en una pastora que canta la cançó amb una veu viva.


Disseny web Tordera - La Quadra\nDisseny web Tordera\nLa Quadra realitza projectes de Disseny web a mida que s’adapten a la imatge corporativa de l’empresa i de les necessitats que aquesta vol assolir. Al llarg dels anys ja hem desenvolupat projectes web per empreses d’arreu de l’estat en poblacions com Tordera.\nLa Quadra es un estudi de disseny especialitzat en Disseny web que ja ha realitzat treballs per empreses de Tordera.\nSi està cercant Disseny web Tordera sàpiga que li podem oferir un servei personalitzat i de qualitat amb el que obtindrà els resultats esperats i probablement millorarem aquests.\nSi desitja tenir més informació sobre Disseny web Tordera, l’animem a que ens contacti per a poder atendre’l personalment i encantats li explicarem tot allò que creiem que el pot ajudar a fer rentable el seu projecte web.\nEl convidem a que visiti el nostre portafoli perquè conegui alguns dels projectes desenvolupats i també la secció de serveis, on es farà una idea d’alguns dels nostres serveis, de totes maneres, preferim el tracte personal directe, per tant, si ho prefereix podem concretar una visita perquè ens pugui explicar de primera mà que vol aconseguir amb Disseny web Tordera i li proposarem l’estratègia més adequada per assolir-ho amb èxit.


Bernardo Castellanos mientras esperaba el inicio de la audiencia. Foto tomada de @Telenoticiasrd\nSANTO DOMINGO.– Inició hace unos momentos el conocimiento de medida de coerción contra Bernardo Castellanos de Moya, implicado en el caso de los sobornos del caso Odebrecht.\nCastellanos de Moya es el único de los 14 implicados en el caso que no se había procesado por estar en el extranjero.\nEl juez de Instrucción Especial de la Suprema Corte de Justicia Francisco Ortega es quien tiene a su cargo el conocimiento de la medida de coerción contra Castellanos.\nPrevio al inicio de la audiencia el abogado de Marino Elsevyf calificó como estrafalaria la decisión del Ministerio Público de pedir 18 meses de prisión preventiva «a un expediente al que solo le dieron ocho meses para ser investigado».\n«Pero eso es parte de la comedia, parte del sainete del expediente de Odebrecht. Evidentemente que Bernardo Castellanos está aquí porque solicitó la audiencia y el juez le fijó la audiencia, y el juez cuando fijó la audiencia no ordenó que lo hicieran preso como ha sido victima de un encierro ilegal por parte del Ministerio Público», precisó.\nAseguró que en este expediente demostrarán que no hay indicios graves que hagan presumir su culpabilidad «y mucho menos que representa un peligro de fuga por el hecho de haber ido a trabajar para mantener a su familia en Guatemala, donde ha ido 24 veces conforme a su propio pasaporte».


El Govern reserva una partida de 300.000 euros per descontaminar l'amiant de Ràdio Andorra - FÒRUM.ad\nEl Govern reserva una partida de 300.000 euros per descontaminar l’amiant de Ràdio Andorra\nOn: 09/10/18 17:34\nEl Govern té reservada una partida de 35.000 euros per treure a concurs l’elaboració de l’anàlisi que ha de determinar on hi ha amiant dins les instal·lacions de l’edifici de Ràdio Andorra. Així mateix, té reservada una de 300.000 euros, ja de cara el 2019, per iniciar tot el procés de descontaminació de les instal·lacions. Així ho ha explicat aquest dimarts al migdia la ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert, durant la presentació del llibre sobre la història de la radiodifusió del país.\nGelabert ha informat que des del ministeri ja s’està treballant en el plec de bases per a aquest concurs que ha de permetre tenir clars els punts on hi ha presència d’amiant. La licitació, per tant, “es treurà properament”. En qualsevol cas, ha garantit que l’amiant “està concentrat dins les màquines” i que “no n’hi ha a l’ambient”. Es va fer una auditoria i aquesta va confirmar que “està net”, ha manifestat.\nPel que fa a la partida de 300.000 euros, s’inclourà dins del pressupost d’Ordenament Territorial. No se sap exactament quin cost tindrà aquest procés de descontaminació, i per tant és aproximatiu, ha justificat la ministra.\nEn la mateixa línia s’ha pronunciat, unes hores abans, el ministre d’Ordenament Territorial, Jordi Torres. Ha explicat que ja hi ha una empresa especialitzada treballant per a la redacció del projecte per poder licitar els treballs el més aviat possible. I que l’amiant no es troba a l’estructura de l’immoble, sinó en els béns immobles.\nD’altra banda, Gelabert ha indicat que els treballs de descontaminació seran previs a tot el procés de rehabilitació per convertir Ràdio Andorra en museu i en la nova seu del ministeri d’Exteriors. La campanya està “suspesa fins que no estigui tot net i descontaminat”, ha exposat. En qualsevol cas, es treballa “en paral·lel” i “sobre paper” en la planificació i el projecte perquè es pugui anar avançant.\nPer la seva part, Torres ha indicat que els treballs de descontaminació no influiran en el calendari ja establert per al trasllat d’Exteriors.\nPrevious Post: L’Ajuntament de la Seu atorga 30.400 euros en subvencions per a obertures de nous negocis al municipi\nNext Post: Conveni amb la Generalitat per al reconeixement mutu de les acreditacions de coneixement del català


A què espereu per tenir la vostra televisió en línia?\nEl vídeo ja comença a ser força visibles entre les planes web de les entitats. L'experiència del directe pot ser un pas més, un nou mitjà per mostrar a tothom el que fem i volem. No ens faltaran serveis senzills i gratuïts per portar-ho endavant. De fet, algunes entitats catalanes ja han començat a posar-ho en marxa.\nEl creixement de l'ampla de banda d'Internet que hi ha hagut els últims anys amb la incorporació a les llars dels ADSL ha fet possible que mitjans com el vídeo siguin accessibles des de les webs.\nLes televisions han aprofitat aquest accés per obrir-se pas en la televisió en línia. S'han creat portals dedicats exclusivament a la retransmissió de continguts i també per al directe. Tv3 va ser la primera televisió catalana que va aportar els seus continguts des de la seva web, i ara ja en podem trobar d'altres realitats semblants, com xip/tv, btv.cat, 66tv, Balzac.tv...\nPerò i les entitats sense ànim de lucre, com han aprofitat aquest recurs?\nEl vídeo ja es pot trobar com a part complementària del contingut de moltes de les webs que tenen les entitats. La major part de publicacions que se'n fa són gràcies a recursos de tercers emmagatzemats en plataformes com you tube o blip.tv.\nLa major part de les webs utilitzen el vídeo com a part complementària del seu contingut, però n'hi ha d'altres com attac.tv, que dediquen la web exclusivament a la reproducció i indexació de vídeos.\nEntre les entitats, també trobem algunes iniciatives de televisió en directe. Algunes entitats han nascut del braç d'aquest mitjà i la seva posada en escena ha estat evident. És el cas per exemple, de horitzo.tv de l'Associació HoritzóTV per a La Capella, que utilitza la televisió com a eina principal per a la seva finalitat.\nD'altres estan utilitzant la televisió en directe per provocar el treball en xarxa, la difusió o tallers audiovisuals. És el cas per exemple de la web endansa.tv, de l'Associació per la innovació a la cultura catalana i el Cercle de cultura tradicional i popular Marboleny, dues entitats de la Garrotxa que comparteixen portal per retransmetre el directe de les activitats que fan. Tv.canbarriga.net també és un altre exemple de portal col·laboratiu, en aquest cas de Badalona, entre la Plataforma sociocultural de Bufalà i dos instituts, l'IES Pau Gargallo i l'IES Albéniz. Les retransmissions que s'hi ofereixen són tallers audiovisuals dels i les joves del barri i instituts.\nL'ús del directe pot ser accessible per a tothom si s'utilitzen mitjans gratuïts. Portals com livestream o ustream ens faciliten el reproductor per a la transmissió del vídeo i l'àudio de la nostra televisió. Enganxar el seu codi embed a la nostra web i connectar-nos una càmera és de les poques coses que necessitarem. A què esperem per tenir la nostra televisió?\ntelevisió comunitària, streaming, comunicació associativa, mediació i cohesió social


Tècnic de manteniment - Ondara Logistica\nEmpleat Inicieu la sessió Candidate Log in to Connect Pàgina d'nici ondaralogistica.com\nAquest proper 2021 serà un any de molts canvis i nous reptes per nosaltres.\nDepenent del Director de Planta, les seves funcions seran, entre d'altres, vetllar pel correcte funcionament de les instal·lacions frigorífiques i elèctriques de les naus, de la maquinaria existent, el manteniment en general, així com el control dels tècnics externs i de les compres.\nReparacions de maquinaria i manteniment preventiu* Seguiment dels serveis contractats amb externs * Resolució d'incidències * Supervisió i negociació amb proveïdors * Control i validació de les compres * Manteniment general de tota la instal·lació\nConeixements d'electricitat i mecànica\n20.000€ - 25.000€ bruts anuals (segons valua del candidat@)\nDirectora Financera i de Persones\nAdministratiu/va de MAGATZEM Magatzem · Avinyó\n08279 Avinyó Direccions