Lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa: RUZAFA\nCALCULA EL PREU DE LLOGUER DE VEHICLES PER TRANSPORTAR GRANS A TERRASSA\nLloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa\nDisposem d'una àmplia flota de furgonetes modernes, en constant renovació perquè sabem l'important que és la seguretat, tranquil·litat i comoditat a l'hora d'haver de viatjar, Terrassa (en català i oficialment, Terrassa, l'antiga Ègara romana i Egosa ibera, és un municipi i ciutat espanyola de la província de Barcelona, en la comunitat autònoma de Catalunya.\nFacilitem la devolució de el vehicle, ja que amb el nostre servei "devolució 24 hores" podràs retornar-fora de l'horari d'oficina. El nostre personal et informaran d'aquest servei. Es troba situada a la comarca del Vallès Occidental, de la qual és una de les seves localitats més importants al costat de Sabadell, i dista uns vint quilòmetres de la ciutat de Barcelona. El municipi va aconseguir el 2005 la xifra de dos-cents mil habitants i en l'actualitat el seu cens està format per 216 428 habitants, el que implica que sigui la tercera ciutat més poblada de Catalunya i la vigesimosegunda d'Espanya. A més, aquest municipi és un important nus de comunicacions per carretera, autopista i ferrocarril. Compta amb diverses escoles universitàries i és seu de la diòcesi de Terrassa.\nEl temps d'estalvi en la mudança o el transport de grans volums poden sortir-nos per un bec. lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa Amb Russafa es converteix en una tasca senzilla, barata i molt eficaç per a poder realitzar aquest tipus de tasques. Ni la mida ni el preu seran un problema, perquè els nostres vehicles està pensada per a tot tipus de necessitats. La primera constància de pobladors a les rodalies de Terrassa es data durant el període Neolític, comprès entre el 5000 i el 1800 a. C., època en què l'home es torna sedentari, deixant de caçar i recol·lectar exclusivament, per fer ús de l'agricultura i la ramaderia. El seu hàbitat se situava en diferents punts del massís de Sant Llorenç de Munt. Can Missert és una necròpolis de l'Edat del Bronze que es troba dins del municipi.\nA la web de la nostra empresa, RUZAFA lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa podrà calcular vostè mateix el seu pressupost de lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa.Daquesta manera, rebrà la informació de lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa duna manera senzilla i ràpida. También dispone de fotos y medidas de nuestros vehículos de lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa. Terrassa es troba situada al sud del massís de Sant Llorenç del Munt sobre la riera de les Arenes, a 286 msnm i a 41 ° 33'40 "N 2 ° 00'29" E, dins de la fossa tectònica del Vallès-Penedès. Les zones forestals ocupen el sector més nord-occidental del terme; la part septentrional s'integra dins el Parc Natural de Sant Llorenç del Munt il'Obac.\nEl teu lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa a Saragossa amb RUZAFA amb els preus més econòmics de la ciutat. Qualsevol lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa, mixta o de càrrega, o camió, des de la més petita fins a les més gran, té la tarifa preu per dia més econòmic del sector. Ajustem els preus, però sense baixar la qualitat. El clima de Terrassa és de tipus mediterrani, amb hiverns suaus i estius calorosos i secs, amb precipitacions durant tot l'any amb màxims a la primavera i la tardor. D'acord amb Köppen i Geiger clima es classifica com Csa. La temperatura mitjana anual és de 15,0 ° C i la precipitació de 635 mm a l'any. El mes més sec és juliol (33 mm) i els més plujosos setembre i octubre, amb 75 mm cadascun.\nLa gamma de l'GRUP F està composta per vehicles nous, destaquen per les seves dimensions i gran capacitat de càrrega que fan que siguin lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa molt adequats per al transport de gran quantitat d'elements o de grans dimensions. Estem parlant d'una capacitat de càrrega d'aproximadament 1300 quilos, però alhora amb un consum contingut. El municipi de Terrassa compta amb una àmplia varietat artística de diferents àmbits o períodes artístics. Des del període romà, passant pel romànic influït per Bizanci o el més característic català, gòtic i modernista, fins a l'art més conceptual. Són diverses les excavacions pel Parc Vallparadís que estan demostrant vida neolítica i paleolítica a la ciutat. Les restes trobades fins al moment se situen dins el conjunt museístic del castell cartoixa de Vallparadís.\nRussafa lloguer de vehicle té delegació a Sabadell, on disposen d'una àmplia flota de furgonetes de lloguer de càrrega per a tot tipus de volums, més grans o més petits. Al seu torn, Terrassa mostra un ventall de possibilitats per als més joves i ociosos al Parc Vallès, on hi ha cinema, discoteques i salons recreatius; a més, cal tenir en compte que el seu creixement és continu i la seva renovació també ja que recentment compta amb un circuit de karts, paintball, minigolf i altres activitats noves. I per als amants de la natura, Terrassa compta amb l'actual Parc Vallparadís. També és conegut el seu ja consolidat Festival de Jazz, que el 2010 va celebrar la seva vigesimonovena edició.\nValora les teves necessitats i lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa reduirà les despeses, perquè només faràs servir el vehicle quan realment ho necessitis i no tindràs un vehicle en propietat generant despeses innecessàries. Terrassa compta amb un diari local, al Diari de Terrassa, que es publica diàriament de dimarts a dissabte, així com diverses emissores de ràdio: Ràdio Terrassa Cadena SER Vallès (una de les emissores pioneres a Catalunya), l'emissora municipal noucincpuntdos, Ràdio Star de Terrassa (l'emissora cultural de la ciutat). També la ciutat compta amb diverses televisions locals: TV20 Localia Vallès i Canal Terrassa (municipal).\nEns adaptem perfectament a les seves necessitats, tant si necessita lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa per un dia, com si vol disposar del mateix vehicle durant més dies o períodes més llargs de temps.Sempre a la seva disposició.\nDe 10,5 metres cúbics. L'alternativa ideal per a una parella que es muda a un apartament d'una habitació. L'àrea de càrrega permet apilar entre vint i trenta caixes, juntament amb un llit o un sofà.\nSi necessites lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa a Hospitalet de Llobregat estàs al web perfecta. La nostra oficina disposa d'una gran oferta amb tot tipus de vehicles industrials perquè puguis contractar el furgó que encaixi amb la teva mudança o trasllat de mercaderia, tenim lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa que suporten diferents capacitats de càrrega:\nEl lloguer de lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa a Barcelona és un servei de gran demanda per professionals de diversos sectors, tant si es tracta d'empreses o d'autònoms. RUSSAFA compta amb una oficina a l'Av. Gran Via De Hospitalet De Llobregat. I estem per ajudar-te. Truca'ns !!\nSí, és possible, si vol estalviar diners i s'ha animat a fer la seva pròpia mudança, mireu les nostres ofertes i flota a Barcelona. La nostra variada gamma de lloguer de vehicles per transportar grans a Terrassa li ofereix tant furgonetes petites com camions grans, amb els quals podrà realitzar la seva mudança de manera ràpida i còmoda.\nLlogar furgonetes mitjanes per mudances\nCamió de lloguer petit per mudances\nCamions de lloguer per transports\nLlogar camió petit per mudances\nLloguer de camió petit per mudances\nVehicles de lloguer per transports petits


A la presó, privats de llibertat i, ara, per separat - El Periòdic d'Andorra\nA la presó, privats de llibertat i, ara, per separat\nEl Centre Penitenciari estrena sales d’activitats al mòdul femení i un gimnàs per als agents\nPublicat el Dimecres, 17 de gener de 2018 | 03:30 h\nEl ministre de Justícia, Xavier Espot, i el director adjunt del Centre Penitenciari, Ismael Alarcón, presenten el nou gimnàs creat per als agents. | MARICEL BLANCH\nEls reclusos i les recluses ja no hauran de compartir instal·lacions. El Centre Penitenciari va inaugurar ahir un seguit de nous espais que permetran fer una separació total dels homes i dones que es troben al centre. A més, en guanyar sales, es podran fer més activitats lúdiques i de lleure per a cada col·lectiu. Segons va informar el director adjunt de la presó, Ismael Alarcón, aquesta separació fa temps que era necessària i «garantirà una major efectivitat» tant pel que fa a l’actuació dels agents penitenciaris com a les condicions d’estada dels reclusos.\nEls nous espais aportaran més accions lúdiques i una atenció més adequada\nFins ara, el modul de dones disposava d’espais per dormir i de zona de descans, però no tenia instal·lacions culturals o esportives pròpies. Amb les obres, que han tingut un cost aproximat de 70.000 euros, s’han habilitat sales per a les visites de familiars i amics i dues zones pròpies per al lleure: una biblioteca i un gimnàs. També s’ha aprofitat la remodelació per construir un gimnàs per als agents «perquè el personal pugui mantenir la seva adequació física segons marca la llei», va destacar Alarcón.\n43 reclusos i 55 funcionaris\nActualment, el centre acull quatre dones en arrest preventiu i una en situació d’arrest nocturn. I en total, hi ha 43 reclusos i 55 funcionaris treballant pel funcionament de les instal·lacions. Tot i això, segons Alarcón, s’està treballant sota «mínims» i manca més personal per poder garantir del tot una atenció adequada, i és que cal tenir present que el centre té capacitat per a 120 reclusos i que es tracta «d’una presó d’alta seguretat», amb les condicions i protocols que això comporta. A més, «s’estan implementant més activitats socials i cal fomentar l’àrea de reinserció i resocialització».\nPer tot, el centre ja té prevista la incorporació de set agents nous, que a partir del mes de març començaran la formació. I a finals d’any, s’obriran tres places més per acabar de quadrar del tot la plantilla penitenciaria.\nEl Vis a Vis està a punt\nUna altra de les instal·lacions que es preveu inaugurar en breus és la sala de comunicacions íntimes que ha de permetre als reclusos tenir un moment d’apropament amb els visitants. Al respecte, el ministre de Justícia, Xavier Espot, va destacar ahir que el procés «s’està posant en marxa» i que només «queda pendent que es puguin incorporar els nous efectius per poder-lo dur a terme de forma adient».\nSegons marca la nova Llei del Cos Penitenciari, l’espai d’intimació haurà d’estar en funcionament abans de finalitzar el mes d’abril. En aquest sentit, Espot va assegurar que s’està totalment a temps de complir el termini i que no hi ha d’haver cap entrebanc perquè la inauguració no es pugui fer efectiva en tres mesos.\nD’altra banda, Espot va voler aprofitar el seu discurs d’inauguració per destacar que les millores presentades ahir van en la línia dels esforços que s’han fet des de l’anterior legislatura «per dotar de més mitjans humans i materials el centre i així poder donar una millor atenció a les persones privades de llibertat i també millorar les condicions de treball dels agents». A més, el ministre va afegir que durant el compliment de la condemna, «l’objectiu cap a les persones privades de llibertat ha de ser la reinserció, i per això calen tots els mitjans necessaris per fer-ho possible».


Deu anys de l’orquestra Camera Musicae | FET a TARRAGONA\nUpdated: 20 d'octubre, 2015\nUn concert de l’Orquestra Camera Musicae la temporada passada (foto: Oliver Martínez)\nLa mezzosoprano Marta Infante acompanyarà l’Orquestra Camera Musicae en el concert que inaugura el desè aniversari de la formació. Sota el lideratge del director Tomàs Grau, l’OCM obrirà aquest diumenge 25 d’octubre a les 18,30 h. al Teatre Tarragona una temporada especial plena de propostes i programes diferents. El primer concert inclourà obres de Mahler i Dvorák.\nLa temporada estable de la formació a Tarragona ens portarà altres tres concerts (29 de gener, 5 de març i 17 d’abril de 2016) amb la presència de destacats artistes com el tarragní Àngel Òdena. Camera Musicae té previst una cinquantena d’actuacions al llarg dels propers mesos, que inclouen també la temporada estable al Palau de la Música Catalana. .\nL’OCM es perfila com una de les formacions orquestrals més actives del país i amb gran projecció, tenint en compte els concerts de producció pròpia que ofereix. Tomàs Grau celebra el desè aniversari per la resposta del públic i per la progressiva consolidació a l’alça de Camera Musicae. Molt vinculada a Tarragona, l’OCM compta amb el patrocini de Repsol i la Fundació Privada Mútua Catalana.\nEl concert d’aquest diumenge és un dels espectacles que obre la temporada de tardor dels Teatres de Tarragona. Per celebrar-ho, sortegem dues entrades per veure Camera Musicae entre els subscriptors de la revista. Envieu un correu electrònic a l’adreça subscripcions@fetatarragona.cat abans de les 21 hores. d’aquest dijous 22 d’octubre. Recordeu que el concert tindrà lloc diumenge a les 16,30 al Teatre Tarragona.


Homes vestits amb falda pel dret a decidir i contra els prejudicis a Horta de Sant Joan ~ EbreDigital.cat\nDos veïns de la població impulsen aquest divendres al migdia, per segon any consecutiu, una trobada a la plaça de Catalunya del poble.\nLa falda masculina o ‘kilt’, un dels signes d’identitat de la cultura escocesa, com a metàfora del dret a decidir i contra els prejudicis de tot tipus. Fa un any, dos veïns d’Horta de Sant Joan (Terra Alta), van decidir organitzar una trobada d’homes amb falda amb aquest esperit reivindicatiu. En aquella ocasió hi van acudir mitja dotzena de persones. Enguany, i com a preludi de la festa major, esperen que desenes d’homes secundin la convocatòria vestits amb faldilles. La cita és aquest divendres a la una del migdia a la plaça de Catalunya del poble. Tot plegat vol transmetre, segons un dels organitzadors, l’activista Jesús Carbó, qui assegura vestir habitualment amb aquest peça de roba, un clar missatge contra les pors i els estereotips, socials i culturals, als més joves.\nLa primera celebració, el dia 2 de setembre de l’any passat, va tenir lloc de forma gairebé “espontània”. Tot i que, en aquella, només van assistir sis persones, van veure potencial per “fer-ho gran”. “Els escocesos fan un acte democràtic molt lloable, que és fer un referèndum i ningú els posa problemes, i aquí ens peguen hòsties. Com havia la vinculació de les faldes vam decidir fer un acte reivindicatiu, sense fer èmfasi en cap aspecte, sumant-ho tot”, apunta. Fins i tot van intentar contactar amb les autoritats escoceses per proposar-los la idea. Un amic que vivia en aquell país els va ajudar a difondre-ho i la premsa d’Escòcia va acabar fent-se ressò de la iniciativa.\nL’activista hortolà nega, però, que es tracti d’una qüestió estrictament política, vinculada únicament amb el procés, el dret a decidir i l’afinitat política amb la causa independentista escocesa. La filosofia darrere de tot plegat es resumeix, en les seves paraules, així: “que cadascú sigui feliç, mentre no molestis l’altre quin problema hi ha? Si vaig amb falda, si m’agrada o no la independència, si vull anar amb pantalons, pintar-me les ungles o la inclinació sexual”, argumenta.\nEls ‘únics’ amb falda a Brussel·les\nCarbó explica que la decisió de portar falda “va ser un acte per dir jo puc fer el que em dona la gana”. Una decisió que, poc a poc, va anar “engrescant més gent” del seu entorn. “Primer et miren estranyats, després s’acostumen i després et diuen: jo també vull anar amb falda escocesa”. Fins i tot, recorda, ell i els seu germà van convertir-se en els “únics” que portaven falda –dones incloses, precisa- a la manifestació de Brussel·les del desembre de 2017, fet que va cridar l’atenció de molts dels assistents a la protesta, inclòs el mateix Carles Puigdemont, segons relata.\nDe cara a la segona trobada d’aquest divendres, Carbó confia aplegar, com a mínim, entre 25 i 30 homes amb falda a la plaça de Catalunya d’Horta a partir de la una del migdia. Són els que, explica, ja han decidit comprar un ‘kilt’, sigui en botigues, per Internet o confeccionant-lo. Alguns, fins i tot, com passa a la mateixa Escòcia, han investigat per conèixer quins colors els podria correspondre en funció de la seva família. “És molt divertit. Les dones van dir : i nosaltres, què? Han organitzat la seva festa paral·lela i no sabrem com aniran vestides”, apunta.\nA la trobada, a més, esperen la participació d’integrants de les colònies escocesa, anglesa o irlandesa que habiten a les Terres de l’Ebre. Segons Carbó, cadascú, ho pot fer aportant i reivindicant les seves pròpies idees i conviccions. “Alguns volien aparèixer amb una pancarta de no al Brexit”, explica, tot matisant que també estan oberts a la gent que vulgui expressar missatges favorables en aquest sentit. Un grup de Terol que toca música celta, Lugh, amenitzarà la trobada, que compta amb el suport de l’Ajuntament de la població.


EL AULA MOODLE. APRENDER Y ENSEÑAR EN LA UB. PAGÈS COSTAS, TERESA ; CALVO LAJUSTICIA, JORDI. 9788499217932 Librería del Burgo\nPAGÈS COSTAS, TERESA / CALVO LAJUSTICIA, JORDI


Martes 24 de Noviembre de 2020 | 139126721 visitas | 311 usuarios conectados\n3ª Div. Gr. 17 Senior J.3 Utebo F.C. 2 - San Lorenzo Flumen 0 No 13 0 0 0\n1. Tercera División Grupo 9-A\t 9387\n4. Tercera División Grupo 9\t 2299\n8. Segunda División B Grupo 4-B\t 1796\n262. Tercera División Grupo 17 129\nTiempo de carga: 2.3157110214233 segundos


El Tempir reconeix la tasca per construir País Valencià "des de la perifèria" - Diari La Veu\nEscriba el número 396110\nEl Tempir reconeix la tasca per construir País Valencià "des de la perifèria"\n13 novembre 2017 13:58h\nEls tres guardons es van entregar al geògraf i presentador de TeleElx, Vicent Bordonado; al Col·lectiu Maestrat Viu, i al Departament de Filologia Catalana de la Universitat d’Alacant.\nDissabte a la nit es van entregar els V Premis El Tempir a la ciutat d'Elx durant un sopar al restaurant El Dátil de Oro, en un acte conduït per la professora Isabel Gadea i que va reunir diverses personalitats de l'àmbit cultural del País Valencià.\nEls tres guardons, creats pel prestigiós Antoni Pons, i que volen homenatjar el riu Vinalopó i l'obertura de la magrana, símbols inequívocs del sud valencià, es van entregar al geògraf i presentador de TeleElx, Vicent Bordonado, en la categoria d'Elx; al Col·lectiu Maestrat Viu, en la categoria de País, i al Departament de Filologia Catalana de la Universitat d'Alacant en la categoria de Migjorn.\n"Durant unes quantes hores –va anunciar Gadea en la presentació– les distàncies físiques entre els extrems del País desapareixeran i convocaran el reconeixement mutu entre nosaltres, des del sud cap al nord i des del nord cap al sud". I, de fet, va ser així, ja que els premiats i el mantenidor van representar la realitat lingüística de tot el País Valencià.\nVicent Bordonado, premiat en la categoria d'Elx "per obrir una finestra que connecta la realitat de la ciutat amb les 33 partides rurals que conformen el terme municipal" –en paraules de Gadea–, va emfatitzar la necessitat de connectar ambdues realitats, no només des d'un punt de vista sociològic, sinó també lingüístic. En un terme municipal que supera els tres-cents quilòmetres quadrats, on hi ha moltes identitats, i des del punt de vista "d'una persona del camp", Bordonado procura vertebrar-les i posar-les en valor en els seus programes televisius. Per a ell, cal que "la gent de la ciutat conega el camp i el conega en valencià".\nLa categoria Migjorn va ser per al Departament de Filologia Catalana de la Universitat d'Alacant, que celebra enguany els seus 30 anys de la primera promoció. Es tracta, per al Tempir, "d'un dels millors exemples de la valencianitat al sud, perquè ha sabut combinar el vessant inclusiu i constructiu de la seua tasca universitària amb el de la cohesió social". Maria Àngels Francesc, directora del Departament, va voler emfatitzar la feina feta durant aquests 30 anys, com a especialitat que, en qualitat de formadora de futurs professors de llengua i literatura valencianes, té una tasca cohesionadora i dinamitzadora, que els ha fet esforçar-se per renovar-se i reinventar-se "des d'una perspectiva pedagògica, didàctica i de continguts" i "contribuir al progrés de l'ensenyament de la nostra llengua i la nostra cultura" com a vehicle per a teixir relacions en les quals les persones que, sense compartir la mateixa llengua, estimen la mateixa terra i acaben estimant la manera de veure el món des del punt de vista del valencià. Per a descriure els alts i baixos i les crisis que alguna vegada han patit i que han tornat a superar, Francesc va recitar uns versos de Miquel Martí i Pol, que aquell precís dia feia catorze anys que va morir: "Si ve l'instant que tu veus que defalleixo/sóc feble al capdavall, ho saps com jo–/no em deixis desistir./Recorda'm els projectes no acomplerts,/retreu-me les paraules/amb què vaig comprometre'm/per tu i per mi,/fes-me, si cal, memòria del lloc/i dels objectes que ens acompanyen". ("Compromís", del llibre L'hoste insòlit, del 1978).\nFinalment, el premi en la categoria País va ser per a Maestrat Viu. L'entrega d'aquest guardó era per al Tempir "la manera més palpable que les distàncies geogràfiques i els prejudicis territorials no són una barrera insuperable perquè tots junts, sud i nord, fem un país des de la resiliència més absoluta però des de la germanor més ferma". Pau Fabregat, el seu president, va agrair el reconeixement per a una entitat tan jove –va començar a caminar el 2011– i que representa la unió del "sud i el nord en un País Valencià que va més enllà dels centralismes". Finalment, va parafrasejar Joan Fuster: "El País Valencià serà perifèric o no serà", mentre es lamentava de la situació actual en què no existeixen "ràdio ni televisió públiques que permeten l'articulació comunicativa del país", actuació que han de fer associacions i col·lectius com el Tempir o ells mateixos.\nPer a acabar, el mantenidor d'enguany, Miquel Ángel Pradilla, professor de la Universitat Rovira i Virgili i autor de diversos llibres sobre sociolingüística, va prendre la paraula fent menció de l'actual situació que s'està vivint a Catalunya per a passar a analitzar el moment actual des del punt de vista de la política lingüística del País Valencià, que està vivint una "fase de castellanització encoberta, on l'administració s'ha mostrat, des de l'arribada de la democràcia fins al 2015, com una via morta per a rehabilitar la llengua per falta de convicció" i que, des del maig del 2015, "després d'una época tan fosca, ens trobem en un moment encara de boira, no tan espesa com abans, però que caldrà treballar molt per a sortir-ne". Així mateix, va demanar al nou govern que s'implique fermament "cap a la normalitat lingüística". Finalment, Pradilla va voler enviar un missatge positiu per a acabar la vetllada: "Al segle XXI, amb un conjunt de fatalitats com les que hem viscut, encara tenim condicions per a arribar al camí de la normalitat".\nEscriba el número 739832


Ajuts de menjador i/o transport | Institut de Sant Llorenç de Morunys\nJa han sortit publicades les bases reguladores dels ajuts de transport i menjador escolar destinats al curs 2016-17. Aquests ajuts van adreçats a l’alumnat que tenen la residència habitual fora de Sant Llorenç i provenen d’un municipi que no ofereix servei escolar.\nCal omplir la sol·licitud i adjuntar un certificat de residència habitual signat per l’Ajuntament corresponent, juntament amb la fotocòpia del DNI dels sol·licitant i de l’alumne. El termini de presentació de sol·licituds juntament amb tota la documentació, acaba el 31 de maig de 2016.\nPortada secretaria 0


Més de 400 establiments col·laboren en el programa I tu, jugues en català? - Cerdanyola Informa!\nInici » Noticies » Notícies Generals » Societat » Més de 400 establiments col·laboren en el programa I tu, jugues en català?


"Em sentia incapaç de tot, fins i tot de viure": la covid també passa factura als sanitaris, per Marta Carreras - Catalunya Ràdio\n"Em sentia incapaç de tot, fins i tot de viure": la covid també passa factura als sanitaris\nTestimoni d'una metgessa que no havia tingut mai cap malaltia mental, però la pressió continuada amb què ha estat treballant durant la pandèmia li ha acabat provocant una depressió severa\nRedactora d'"El matí de Catalunya Ràdio" i copresentadora del "Catalunya migdia"\n21/01/2022 - 10.40 Actualitzat 21/01/2022 - 11.37\nCada tres segons es detectava un nou contagi de covid-19, a Catalunya, la setmana passada. L'òmicron avança, tensiona i provoca estralls entre la població. Un dels col·lectius més castigats per la pandèmia és el sanitari, sempre en primera línia, amb el risc i els danys col·laterals que això comporta.\nA "El matí de Catalunya Ràdio" hem conegut el cas d'una metgessa, la Cristina, a qui la depressió severa l'ha portat a l'ingrés hospitalari durant setmanes. No se sentia capaç de res, ni tan sols de continuar vivint.\n"Estic de baixa des del 12 de juliol per una depressió major que va anar acompanyada d'intents de suïcidi i de setmanes i setmanes d'ingrés hospitalari."\n"En cap moment pensava que jo podia estar malalta. Tenia el convenciment que pel fet de no haver-me reciclat en aquests mesos i de només haver estat pendent de la covid era incapaç de tornar a fer la meva feina ben feta."\nNo poder veure els seus pacients habituals i pensar que les malalties que tenien podien empitjorar per falta d'atenció mèdica l'angoixava molt.\n"Els pacients que tenien altres problemes no ens veien, a mi això em generava molta sensació d'angoixa. Jo sempre preguntava quan podria tornar-los a veure... Quan ens vam retrobar amb ells les situacions de molts havien empitjorat i jo no sabia com ajudar-los. Pensava que era una persona incapaç de fer res. Ni de ser metge, ni de cuidar la meva família."\nÉs llavors quan demana ajuda, veu que té un bloqueig mental, emocional i fins i tot físic.\n"Jo demano ajuda perquè detecto que estic irritable, que tinc insomni, que no descanso pensant en els pacients, estava amb el mòbil mirant els protocols tot el dia, mirant l'ordinador. Sense adornar-me'n vaig deixar de ser persona per només ser sanitària, estava implicada al 200%... Vaig deixar d'anar amb arracades, anells... jo ja m'era igual."\nAra, passats uns mesos, es troba millor i segueix el tractament amb la Fundació Galatea, que atén sanitaris que necessiten suport emocional.\n"Ara em sento millor, estic en una situació d'estabilitat. Amb les eines que m'han donat puc tornar a sentir emocions i sortir del bloqueig que tenia. No podia sentir ni amor, ni tristesa, ni res."\nLa història de la Cristina no és un cas aïllat, molts sanitaris tenen problemes de salut mental com a conseqüència d'aquesta llarga pandèmia.\nCristina, metgessa: "Hi va haver un moment que em sentia incapaç de tot, fins i tot de viure"


Miguel Bosé s'apunta a la teoria de la conspiració: "El coronavirus és la gran mentida dels governs" - Diari de Girona\nMiguel Bosé s'apunta a la teoria de la conspiració: "El coronavirus és la gran mentida dels governs"\nL'artista afincat a Mèxic es mostra escèptic amb la pandèmia\nredacció 05.06.2020 | 18:06\nMiguel Bosé en una imatge d'arxiu. EFE\nMiguel Bosé en una imatge d'arxiu.\nAl llarg de la història han estat múltiples i variades les teories de la conspiració. L'arribada de l'home a Lluna, l'assassinat de Kennedy o els atemptats de l'11-S. No és estrany que la pandèmia mundial provocada pel coronavirus hagi promogut més d'una teoria conspirativa, però el que sorprèn són alguns dels seus predicadors.\nMiguel Bosé s'ha sumat als dubtes i sospites d'alguns per afirmar a Twitter que la covid-19 "és la gran mentida dels governs".\n"Suïssa, com els països nòrdics d'Europa saben des del principi de la gran mentida dels governs, el d'Espanya inclòs", escriu al seu mur l'artista espanyol de 64 anys establert a Mèxic, al costat d'un vídeo on apareixen persones suposadament en un moment d'oci a Ginebra (Suïssa) les quals aparentment no estan respectant la distància i les mesures de seguretat per evitar contagis. Segons la narració del vídeo les imatges són de l'1 de juny.\nEl govern suís va anunciar el passat 29 de maig l'acceleració de la flexibilització de les restriccions i autoritzarà l'obertura de restaurants a partir de l'11 de juny, perquè així la població "aprengui a viure" amb el virus davant la falta de certesa sobre quan hi haurà vacuna.\nNo és la primera vegada que Bosé mostra el seu escepticisme entorn del coronavirus, ja que des del 29 d'abril passat va emprendre a través de xarxes socials la missió d'informar els seus seguidors sobre suposats perills de la xarxa 5G, assegurant que guarda relació amb la covid-19.\n"Comencem a posar els punts sobre les is. Començo amb això. M'agradaria tenir els vostres comentaris", va escriure al costat d'un vídeo d'una xerrada de Thomas Cowan, que assegura que cada pandèmia correspon amb un "salt quàntic" en l'"electrificació de la Terra i que quan un ésser viu és exposat a un camp electromagnètic" se l'enverina".\nEl contingut d'aquesta conferència ha estat desmentit per múltiples científics i organismes.\nTot i això, el cantant ha participat en esdeveniments i concerts en línia per recaptar fons amb l'objectiu d'ajudar a contrarestar els estralls de la covid-19 i auxiliar a les persones afectades.\nLa Federació detecta un cas positiu del virus entre àrbitres de Primera i Segona.


Ahmed Ghazali és escriptor i co-fundador de Jiwar Creació i Societat, una organització cultural amb seu a Barcelona que promou la creació i la residència d’artistes. Va cursar estudis científics a Rabat i a París i va treballar com a enginyer geofísic al desert del Sàhara abans de dedicar-se a la dramatúrgia. El seu primer text, Le mouton et la baleine (El be i la balena), va ser guardonat amb el premi SACD 2001 de dramatúrgia francòfona i s’ha produït a Montreal, Toronto, Montpeller, Brussel·les i Trier, al mateix temps q s’han fet nombroses lectures públiques arreu del món. Des de llavors Ghazali ha escrit diversos textos, amb èxit internacional, com Toumbouctou 52 jours à dos de chameau (edició en castellà d’Editorial Icaria, 2005), Travessies (edició en català a la revista Pausa), El cel massa baix i Mellah. Juntament amb la seva faceta d’escriptor i guionista teatral, treballa com a museòleg en el disseny i producció de museus i centres d’interpretació, especialment en el món àrab.


El grup liderat per la Dra. Alessandra Giorgetti rep una ajuda de la GESMD per estudiar la síndrome mielodisplàstica – IDIBELL\nL’import d’aquesta beca servirà per finançar una part del projecte: Estudi de la transformació leucèmica de la deficiència en GATA2 mitjançant tècniques òmiques en models de cèl·lules mare.\nLa síndrome mielodisplàstica i el projecte\nLa predisposició a la leucèmia juga un paper principal en la pràctica clínica. Les mutacions germinals en el gen GATA2 predisposen al desenvolupament de les síndromes mielodisplàstiques (SMD) i la leucèmia mieloide aguda (LMA), i són una de les principals causes de SMD en els nens. Actualment, la quimioteràpia i el trasplantament de cèl·lules mare representa l’única cura. Per tant, hi ha una clara necessitat de desenvolupar eines fiables de predicció de la progressió de la malaltia.\nEls portadors de mutacions en el gen GATA2 presenten una gran variabilitat en el desenvolupament de la SMD i la LMA, la qual cosa suggereix que es necessiten mutacions i mecanismes de regulació genètica addicionals per desenvolupar la malaltia. Tot i els recents descobriments sobre les mutacions del gen GATA2, hi ha un gran desconeixement dels mecanismes moleculars associats a la progressió leucèmica d’aquesta malaltia. Entre ells s’inclou la manca de coneixement dels factors que prediuen la progressió de la malaltia i dels mecanismes implicats en el desenvolupament de la leucèmia quan hi ha deficiència de GATA2.\nL’estudi proposat per la Dra. Giorgetti pretén revelar els mecanismes moleculars i cel·lulars que causen la transformació leucèmica de la deficiència de GATA2, combinant tècniques òmiques i models de malaltia amb cèl·lules mare humanes.\nEl desenvolupament d’aquest projecte permetrà comprendre millor la forma en què les mutacions germinals en GATA2 i determinades alteracions somàtiques promouen la susceptibilitat a la neoplàsia mieloide, per contribuir a afavorir la detecció precoç.\nEls resultats derivats de l’estudi permetran l’establiment d’una plataforma cel·lular (hiPSCs) per a assajos preclínics de nous fàrmacs.\nGESMD (Grup espanyol de síndromes mielodisplàstiques)\nPublicat a: Biologia de cèl·lules mare hematopoètiques i leucemogènesi, Medicina Regenerativa, P. de Medicina Regenerativa,\n← Remodelació dels espais de l’estabulari de l’IDIBELL\nAnna Sureda, nova presidenta de la Societat Europea de Trasplantament de Sang i Medul·la Òssia →


Unió Esportiva Olot » PRÈVIA PO: Rubí ha de ser olotí\nDesprés de l’impuls anímic de la victòria contra el Sant Andreu, la Unió Esportiva Olot busca aquest diumenge (19h, Olot Televisió) fer un pas més cap a les seves aspiracions i ser el representant català a la gran final de Madrid. Per fer-ho haurà de superar el Girona B del garrotxí Àxel Vizuete, un filial farcit de talent, il·lusió i joves prometedors que ja han tastat el futbol professional. L’afició olotina, aquest cop sí, es farà sentir a Can Rosés amb dos autocars i més de 300 seguidors. Mandiola recupera Uri Ayala i té tota la plantilla a la seva disposició excepte Blázquez.\nUn derbi . La UEO va far el primer pas cap a l’ascens el diumenge passat amb el triomf agònic contra el Sant Andreu. Una actuació que reforça el grup per la manera de competir, treballar i madurar el partit fins a donar l’estocada, com sol ser habitual amb Manix, en els darrers instants. És aquí quan emergeix la classe i inspiració dels Eloi Amagat, Jordi Xumetra o Sergi Arranz, màxim golejador del curs amb 20 dianes. Però l’única via per aconseguir cremar una altra etapa és la solidaritat col·lectiva, l’esperit coral i el sacrifici de tots els jugadors que no han de deixar de marcar territori en cap moment, i més davant d’un filial tan perillós i elèctric com el Girona B. Però aquest és el moment de l’Olot, de reafirmar els números d’una magnífica temporada superant un altre obstacle i obtenint el bitllet per a Madrid. Manix Mandiola recupera el central Uri Ayala, que ha fet net dels problemes musculars i pot ajudar a l’eix defensiu. L’única absència és la del capità de Besalú Albert Blázquez.\nEl rival d’aquest diumenge és el Girona FC “B”, el filial del Girona FC fundat l’any 2011 quan va començar a competir a Segona Catalana, aconseguint l’ascens en la temporada següent. Amb una filiació amb el CF Peralada pel mig, el Girona B ha anat escalant categories, plantant-se fins i tot a la Segona Divisió B. La principal missió del bloc dirigit pel besaluenc Àxel Vizuete és la formació de futbolistes per a la plantilla de Míchel a Segona Divisió A. Menys Artero, el tècnic garrotxí podrà comptar amb la majoria de jugadors que han debutat al futbol professional com els Gabri, Ureña, Dawda Farrés o Monju. Un Girona pletòric de moral després de superar el San Cristóbal en les semifinals amb gol d’Adri Gené després d’un penal errat per Pau Víctor (1-0). A destacar, també, l’actuació del jove porter Lluc Matas, decisiu amb les seves intervencions en els últims minuts. Per aquest partit, Vizuete tindrà les baixes de Shin, Joel Roca i el dubte de Loïc Williams.\nEl partit, corresponent a la final catalana del play-off d’ascens a Segona RFEF, es disputarà aquest diumenge a les 19.00h al Municipal Can Rosés de Rubí i en directe per Olot Televisió, Xala.cat i Ràdio Olot. Més de 300 socis de l’Olot s’han acollit a la promoció especial del club i seran al partit repartits en dos busos i cotxes particulars. Una marea vermella històrica per viure un desenllaç que ens porti a la desitjada última ronda de Madrid. Tots al Rubí Olotí! No hi ha volta de full!\nBAIXES: Blázquez (lesió)\n“Vaig sortir reforçadíssim del partit del Sant Andreu. Vaig veure l’equip molt compromès i sabent en tot moment a què jugar, no vaig veure fissures. Tinc unes sensacions molt bones i espero la millor versió del meu equip, sent conscients que hi ha un rival de nivell amb jugadors de molta classe que ens farà còrrer i patir”\n“La dificultat és segura, en qualsevol esport quan arribes a aquest nivell amb un premi proper, la tensió ha de ser màxima i no hi ha marge per a la relaxació”.\n“Sé que si cadascú s’acosta a la seva millor versió costarà trobar equips molt millors a l’Olot”.\n“El Girona B és el clàssic filial que juga molt bé a futbol amb jugadors que alternen amb el primer equip que ja tenen experiència a Segona A. A la lliga han quedat per sota de l’Olot, podem estar a un nivell semblant i hem de jugar sense complexos”.\n“Hem de jugar junts a l’hora de defensar i fer moltes ajudes per minimitzar la capacitat individual del rival. Tenen jugadors de molta qualitat i no ens interessa un partit d’anada i tornada. Hem d’estar ordenats i junts”.\n“Els joves com Terma, Ot, Gerard o Callís juguen amb molt d’atreviment i senser vertigen. Ja han agafat rodatge a la categoria i no els pesarà la pressió en aquest tipus de partits”.\n“El paper de l’afició és molt important. Veig molt de moviment a la ciutat, la gent s’ha enganxat més a l’Olot i tant de bo puguin venir els màxims possibles a Rubí”\nEls partits Olot-Girona B i Girona B-Olot ens deixen un total de 5 victòries olotines, 3 empats i 2 derrotes. Pel que fa als resultats d’aquesta temporada, 0-0 a l’Estadi Municipal (amb penal fallat per Eloi Amagat) i 0-1 a Montilivi amb gol guanyador de Sergi Arranz.


Tribuna d’opinió del president executiu de Grup Numintec, José María Torres, publicada per El Economista on aborda els reptes de la microeconomia, és a dir de les empreses. En concret, el contingut reflexiona sobre l’orientació de la política econòmica que...\n100 països de tot el món inicien la Global Money Week\nby bottini | 27/març/ 19 | Comunicació\nL’Institut d’Estudis Financers (IEF), en el marc del programa d’Educació Financera a les Escoles de Catalunya (EFEC), inicia la Global Money Week amb una visita d’alumnes de 4t d’ESO al Banc d’Espanya. Segons les dades d’aquest banc central quasi bé la meitat de la...\n“El Marroc és un soci necessari per les pimes exportadores”\nby bottini | 20/març/ 19 | Comunicació\nEl director general de Maxchief Europe Pep Garcia ha participat en una taula rodona sobre el negoci internacional i el mercat al Marroc, tot destacant les facilitats que tenen les empreses espanyoles per posicionar-se en el mercat local. Llegir nota de premsa en...\nEl nou establiment a Madrid de Generator Hostels inverteix 306.500€ en contract comptant amb l’empresa Contractart\nby bottini | 14/març/ 19 | Comunicació\nLa companyia amb seu a La Garriga Contractart, especialitzada en proveir mobiliari i elements decoratius a les cadenes hoteleres i de restauració, ha finalitzat el servei de contract endegat a l’any 2016 pel nou Generator Hostel ubicat a la ciutat de Madrid. Llegir...\nEl Clúster Digital i Barcelona-Catalunya Centre Logístic signen un conveni de col·laboració\nby bottini | 5/març/ 19 | Comunicació\nLes dues entitats decideixen unir esforços i acorden establir un pla d’actuacions conjuntes que permetin identificar reptes i necessitats tecnològiques del sector logístic. Tant el Clúster Digital com Barcelona-Catalunya Centre Logístic esperen que l’acord fomenti la...


El CF Gandesa optarà a pujar la temporada vinent de 3a catalana - EbreDigital.cat\nEl futbol català va aprovar que els equips que hagin perdut la categoria la puguin recuperar la propera temporada, sense haver d’esperar dos anys. Per tant el Gandesa que perd dos categories en haver renunciat a competir, no se li aplica la normativa vigent per la mesura de gràcia aprovada pels clubs, i no tindrà que afrontar dos temporades consecutives sense poder ascendir de categoria, i en la pròxima estarà en condicions de lluitar per l’ascens de tercera catalana. A més a més no se li aplicarà cap sanció econòmica.\nA causa de la pandèmia de la Covid-19, durant el transcurs d’aquesta temporada 2020-2021, alguns equips de futbol han decidit retirar els seus equips de la competició, un cop iniciada la lliga, exposant-se a la sanció esportiva que això comporta. És a dir, perdre la categoria i no poder recuperar-la fins a dues temporades més tard. Tanmateix, durant l’Assemblea General Ordinària de l’FCF, celebrada aquest dimecres dia 30 a la Ciutat Esportiva de Blanes, el futbol català ha aprovat que no s’apliqui una part d’aquesta sanció esportiva.\nLa junta directiva del conjunt de la Terra Alta ha rebut aquesta notícia amb alegria però a la vegada amb un sabor agredolç. Des de l’estament volien “informar al soci i aficionat que durant aquests mesos ha estat treballant davant tots els escenaris possibles i ara, ja coneixedors del futur que ens espera per la temporada 2021-22, us animem a romandre molt atents als nostres canals de comunicació, ja que en dates ben pròximes us anirem informant de renovacions i fitxatges de jugadors. També voldríem dir-vos que si fins ara no hem fet cap anunci en aquest sentit és senzillament per que creiem que no tenia cap sentit començar a projectar la temporada vinent sense tenir clar d’on partíem i quins objectius ens podríem plantejar” sentenciaven els directius terraltins a través d’un comunicat a les seues xarxes socials.


El Museu Pau Casals juga a “Invisibles”, el joc de pistes de Nadal – Fundació Pau Casals\nEl Museu Pau Casals juga a “Invisibles”, el joc de pistes de Nadal\nAquest Nadal arrenca la campanya “Invisibles”, que aposta per la reflexió a través del joc i que ofereix premis per a tots els participants\nEl Museu Pau Casals participa a la campanya “Invisibles” juntament amb els altres 12 museus de la Xarxa de Museus de les comarques de Tarragona i les Terres de l’Ebre. La Xarxa ha preparat un joc de pistes dirigit al públic familiar i local, en el qual s’hi podrà participar del 19 de desembre fins al 2 de febrer de 2021.\nDurant les vacances de Nadal, els museus de la xarxa apostem per una activitat lúdica i divertida que no defuig ni la reivindicació, ni la reflexió. En plena pandèmia els museus proposem una campanya de Nadal dirigida especialment al públic local i familiar, que en la situació actual veu difícil els desplaçaments llunyans, tot reivindicant la necessitat de la cultura en els temps actuals i la importància del servei que presten els museus a les seves comunitats locals.\nA través del joc els museus convidem als participants a trobar aquelles peces que habitualment són invisibles en els museus perquè es tracten de grups que encara avui no tenen presència ni en el passat, ni en el present dins la nostra societat. De les dones als artistes anònims passant pels col·lectius minoritaris, els participants en el joc hauran de fer visibles les “invisibles”. El Museu Pau Casals hi participa amb la carta d’un refugiat a Pau Casals, que els visitants han de trobar a l’exposició permanent del museu.\nEls participants poden jugar a través d’Instagram o recollint l’àlbum de cromos que els facilitarem a l’entrada dels museus. Tots els participants rebran un premi si identifiquen la peça invisible d’un dels museus (publicant-la a Instagram dirigida a @xmctte amb els hashtags #invisibles i #nom_del_museu_on_heu_fet_la_foto; o bé dipositant l’àlbum amb els cromos corresponents a les bústies habilitades a cada museu).


Masos de Franciac\nCan Mas està situat al costat de la carretera nacional II, davant de Cal Aymerich.\nEl cognom Mas ja es troba relacionat amb el poble de Franciac l'1 de febrer de l'any 1409, quant Bernat de Carbonell, Guillem Mas i Pere Torra, tots de Franciac, reconeixen a Catalana de Foixà, priora de Sant Daniel, Galceran de Cruïlles, donzell de Caldes i Pere de Berguedà, paborde de l'Almoina, la seva obligació de pagar delmes dels raïms de parra, igual com la tenen de les vinyes baixes\n(Arxiu Diocesà de Girona, Pergamins de la Pia Almoina, P-002-2533).\nTambé en un pergamí que es conserva a l'Arxiu Diocesà de Girona del 23 de novembre de 1441, hi consta que "Miquel Mas àlies Savarich, de Franciac, es fa home propi de Pau Vidal, obtentor del benefici de Sant llorenç de la Seu, per haver casat amb Maria, propietària del mas Mas de Franciac. Notari Francesc Negrell"\n(Arxiu Diocesà de Girona, Pergamins de la Cúria, Ref. P-001-0292).\nInformació extreta del Repertori de l'Arxiu Diocesà de Girona\n© Portal Gironí d'Història i Genealogia (www.portalgironi.cat)v


definició de moviment social\nPrincipal » política » definició de moviment social\nLa societat està composta per individus que formen un grup. La societat, des d'aquest punt de vista, evoluciona de manera constant. Un dels factors que influeix en la transformació social d'un poble són els corrents socials, moviments l'auge fort dels quals marca una tendència que es converteix en moda o almenys, exerceix una gran influència en el sistema. Un moviment social és aquell corrent que persegueix un objectiu concret i lluita per aconseguir-ho mitjançant un pla d'acció determinat.\nPlantejament de canvi i reivindicacions\nUn moviment social, en primer lloc, cerca ser escoltat per al plantejament d'alguns canvis o per a la defensa d'alguns drets socials, per exemple. Un moviment social pot estar encapçalat per un líder en concret o per un grup cultural. Hi ha moviments socials de caràcter molt diferent. Per exemple, el moviment feminista orientat a defensar el valor del talent femení, el moviment ecologista conscienciat amb els drets del medi ambient i la necessitat de cuidar el planeta per a les generacions futures, des del punt de vista laboral també destaca la importància del moviment obrer...\nLluitar per canviar o Defensar per mantenir les coses com estan\nEls moviment socials sorgeixen amb la força que busca el canvi però en alguns casos, el canvi no passa perquè sí sinó que cal crear-lo. Un moviment social que persegueix el canvi sorgeix en un context concret de cert desencís. Però cal puntualitzar que els moviments socials no sempre lluiten i es mobilitzen per afavorir certs canvis. Hi ha casos en què un moviment social pot perseguir, precisament, que no es produeixin certs canvis en el sistema present.\nUn moviment social és una força potent, no efímera sinó que té un temps important de durada, i deixa empremta a nivell cultural. Un moviment social va guanyant força a mesura que s'expandeix, és a dir, conforme convenç més persones en la seva ideologia de fons.\nUna expressió de la realitat que viu la societat\nUn moviment social mostra des de qualsevol context com en una societat hi ha diferents punts de vista i diferents maneres d'interpretar la realitat. Un moviment social mostra un punt de vista particular sobre un àmbit concret. El concepte moviment social també mostra que és una realitat dinàmica i no estàtica. És a dir, un moviment no es consolida en qüestió d‟un dia sinó que necessita el seu propi procés d‟evolució, desenvolupament i transformació social.\nMés enllà de tot individualisme, un moviment social mostra precisament el poder del grup unit per uns valors comuns i una lluita també comuna.


Curiositats de… Birmània | Bangkok Barcelona On Foot\n. Els homes porten faldilla llarga fins turmells. És un tub llarg d’ una amplada aproximada de 3 cintures. Se la dobleguen 2 vegades i per aguantar-la fa un nus al davant, sota el melic.\n. Les dones i alguns homes porten crema a les galtes i front. És una pasta groguenca que mostren tot el día pel carrer. Van mig maquillats amb una pastarada groga sense escampar i no la toquen en tot el día, suposo que per protegir la pell del sol.\n. Tenen les seves precioses lletres.\n. Tenen les seves curioses xifres.\n. Condueixen per la dreta, com nosaltres. Però molts vehicles, cotxes, camions i autobusos tenen el volant tant a l’ esquerra, com nosaltres i ideal per fer avançaments, com també a la dreta. En aquests últims casos això obliga, per exemple, a treure gairebé tot el cotxe al carril contrari per poder veure si vénen cotxes de cara (massa tard) o als passatgers d’ autobusos a pujar-hi al bus pel carril per on avancen tots els altres vehicles que passen llepant el bus aturat mentre carrega la gent.\n. Toquen força el clàxon, no tant com a l’ Índia. No tant però és molt molest.\n. Els cotxes i els vehicles en general son força normals, sense veure cap luxe per enlloc. Alguns estan tronadets i d’altres entrarien per la porta gran d’ un museu.\n. El transport públic és molt variat i més acord amb un estat/país econòmicament força justet i en vies de desenvolupament.\nTransport de mercaderies. Son persones??? Son una altra mercaderia.\n. La gent somriu i respon amablement a les salutacions, tot i que no tothom i certament en una proporció molt, molt inferior als seus veïns tailandesos.\n. Hi ha furgonetes de transport públic carregades al sostre fins a vegades doblar sa alçada. Porten de tot. Paquets, bicicletes, alguna moto! Alguns camions els carreguen fins a límits difícilment imaginables i que desafien unes quantes lleis físiques.\n. Música molt forta en les celebracions, festivals o qualsevol excusa o raó que no entenem per res. El que sí entenem i sentim és una música fortíssima, totalment distorsionada sortint d’ uns altaveus que semblen armaris.\n. Les matrícules dels cotxes estan en les nostres lletres i xifres, les de les motos i alguns vehicles molt antics, en les seves lletres i xifres.\n. A Tailàndia trobavem sobre la taula, salses casolanes o en ampolles, sucre, … i podiem prendre aigua potable de bidons a disposició dels clients. Aquí no hi ha res sobre la taula, cap salsa. Sí que acostumen a deixar termos amb te ben calent i, com no, el famós paper higienic que aquí tampoc és paper de lavabo sino de restaurant. A vegades miren de posar una ampolla d’aigua nova sense demanar-la per cobrar després.\n. Està prohibit a les persones locals allotjar estrangers a casa seva, forçant-nos a anar a dormir a allotjaments oficials autoritzats.\n. El millor: Els grans i impressionants arbres, juntament amb les benzineres i la disponibilitat d’ aigua potable per tot arreu.\n. Els nens saluden molt, amb la ma i un somriure. Ni aquí, ni a Tailàndia demanen res de res.\n. Els que aquí sí demanem activament amb unes olles metàl·liques color argent i unes pedres dins per fer soroll quan les sacsegen, son gent davant uns quants temples, especialment de carretera. També ho acostumen a amenitzar amb uns altaveus tan grans com potents i distorsionants que escupen una horrible música.\n. Les persones pensen i parlen en milles, però tot està en quilòmetres.\n. Forces homes masteguen ‘betle nut’ com a Papua Nova Guinea, que els fa escopir saliva vermella i els deixa unes dents horribles, de pel·lícula de terror. El terra sovint està ple de taques vermelles que no son res més que tot el que treuen per la boca després de mastegar.\n. Hi ha moltes pagodes, gairebé sempre de color daurat. Moltes d’ elles estan construïdes sobre els cims de turons i muntanyes.\n. Hi ha molt poques papereres o bidons per la brossa. Hi ha escombraries per tot arreu, especialment als vorals de les carreteres i a les rieres seques dels poblets. Les entrades i sortides dels pobles son veritables, vergonyosos, fastigosos i deplorables abocadors d’escombraries. Acostumen també a anar fent petits focs davant de casa o als carrers on cremen plàstics, fulles seques…\n. Una gran, gran majoria de persones va en motos de petita cilindrada. El casc no s’ utilitza gaire. Fàcilment poden anar 3 ó 4 persones sobre una moto, especialment nens encaixats entre els adults.\n. Els gossos aquí son normals. Gairebé diria que amigables. Només ens hem trobat molt pocs que ens bordessin, mentre que l’ immensa majoria ens veu passar i marxen o ens miren de reüll mig controlant però sense badar boca. Això dona gust. Els seus malparits cosins tailandesos han d’ aprendre modals. Considero que a Tailàndia tenen un seriós problema que m’ atreviria a catalogar de plaga.\n. El paper higienic acostuma a fer-se servir com a tovalló als milers de llocs de menjar local al carrer. Als lavabos acostuma a estar l’ aparell per posar-lo però el paper rarament hi és. Es fa servir una petita mànega d’ aigua enganxada al lavabo.\n. Es descalcen constantment, deixant les espardenyes de plàstic per tot arreu. Veiem poques sabates de quantitat i encara menys mitjons.\n. Hi ha molts temples i son molt grans. Son enormes extensions de terreny, fora i dins els pobles, amb diversos edificis. Uns quants monjos van caminant per la carretera, com nosaltres, i s’ atansen a la gent, no sabem si els diuen res o només obren el contenidor en forma d’ olla rodona que porten, per que els altres els vagin omplint amb menjar.\n. Els monjos van vestits de color grana principalment. Pocs taronges. Aquí els hem vist conduir alguns cotxes i motos. Van en grans grups, a vegades hem arribat a comptar files de 15 – 20 monjos, alguns de molt, molt joves. Segueixen presentant-se davant les persones, obren ’l’olla’ i van fent calaix de menjar. Hi ha també dones monges, molt més minoritàries, que vesteixen de rosa.\n. La carn habitual però cara de veure i de preu és pollastre o porc. Arròs per tot arreu.\n. A tot arreu està ple de parades ambulants o fixes on cuinen i serveixen menjar. Gairebé ningú agafa menjar per emportar, pel que no hi ha tantes bossetes.\n. Aigua: A part de moltíssimes ampolles d’ aigua, la immensa majoria de cases i comerços tenen bidons de 20 litres d’ aigua potable. Nosaltres com a visitants estrangers hem tingut fàcil accés a comprar ampolles i també a beure aigua d’ aquests bidons. A part també hi ha molt recipients similars a les olles que porten els monjos quan van demanant, per tot arreu. Acostuma a haver-hi aigua i hem vist forces locals beure, sobretot motoristes.\nAigua disponible que no tastem.\nAigua disponible que sí prenem.\n. La pregunta típica que alguns locals ens fan no és la famosa i repetida a tot arreu, ‘where are you from?’ (d’ on sou?). La pregunta estrella i gairebé l’ única que ens fan és ‘where you go?’ (a on aneu?). No sabem si és per que ens veuen caminar, per que ens veuen per indrets on no crec que passin o s’ aturin gaires estrangers, si ho fan per la seva recent (i encara present) situació política… no ho sabem, però tothom vol saber on punyetes anem.\n. Han creat una nova capital política situada entre les 2 principals ciutats, Yangon i Mandalay. Aquestes 2 ja estaven unides per la carretera AH1 Asian Highway 1, una de les principals artèries de comunicació que és una carretera asfaltada de 2 carrils per on circulen camions, cotxes, motos, bicicletes, carros amb bufals, persones a peu… i que creua pel mig molts pobles. Això, sobretot pel tràfic de camions, és un perill brutal i font de greus accidents. Doncs resulta que han construït una autopista entre Yangon i Mandalay amb la nova capital al mig, que no hem vist amb els nostres ulls, però que entenem que és ben ampla, asfaltada i nova. Segons ens ha confirmat una font de confiança, resulta que aquesta nova autopista està prohibida als camions !!! Sembla ser, segons ens informen i te sentit tenint en compte qui governa i qui pren les decisions, que l’han construït per que els militars/polítics i ses famílies es desplacin millor entre l’ antiga capital Yangon i la nova. Sense camions, ni altre tràfic que no siguin cotxes !!!!!!!! Mentrestant la gent es mata i pateix dia sí, dia també (amb les respectives nits) el perill i un tràfic terrible per una carretereta de tercera categoria. Això, com a molt mínim, és indignant !\n. El pitjor: L’ allotjament per estrangers, la calor asfixiant, la brutícia, així com… dues institucions extremadament arrelades i escampades per tot arreu que preferim no esmentar explícitament per ‘no ferir sensibilitats’, però que tenint en compte la recent història d’ aquest estat i la seva molt tendre transició, suposem que és força obvi deduir què és el pitjor d’ aquí, doncs els uns i els altres encara son molt visibles per tot arreu.\n. Al llarg de les carreteres que hem fet, hem vist moltes, moltes casernes militars. Propietats enormes al llarg de centenars de metres. Moltes. També força transport de camions militars amb soldats, tancs, material logístic… Ens temem que tots aquests seriosos moviments de tota aquesta gent armada i uniformada respon a la situació de conflicte obert que encara avui es viu a diverses zones, especialment al nord. Les barbaritats que aquests que veiem passar han fet i estant encara fent son per portar-les davant un tribunal internacional.\n. Relacionat amb els 2 punts anteriors, sense voler ficar-nos en cap sidral geopolític, ara que ja estem fora, però sense oblidar aquells pobles que estan severament patint brutals i cruels repressions, volem també fer esment del que encara passa avui. Nosaltres no vàrem saber que podríem caminar entre la frontera amb Tailàndia (Myawaddy) i la costa (Mawlamyine) o l’antiga capital (Yangon) per l’existència de conflictes militars oberts, fins pocs dies abans de creuar la frontera. Fonts independents i solvents ens confirmaren que era segur, i així va ser. Aquí volem mostrar una pàgina de la publicació sembla que religiosa anomenada ‘Global Day of Prayer for Burma’ que amb data 2016 publica aquest mapa de conflictes armats actualment actius. No sabem de quina data és el mapa ni podem contrastar i/o confirmar la veracitat de la informació, però sí podem confirmar que aquí dins encara hi ha merder i molta gent està patint de valent.\nPrevious PostCuriosities From…BurmaNext PostBirmània-Recorregut detallat/Detailed route-2


À Punt, la nova televisió valenciana, ha començat les emissions aquest dissabte » Balears » Balears » Setmanari Sóller\ndissabte, 21 de juliol de 2018 21:32h\nÀ Punt, la nova televisió valenciana, ha començat les emissions aquest dissabte\nGairebé quatre anys i mig després els valencians recuperen la televisió pública. Es diu À Punt i ha començat les emissions aquest dissabte, a les dues i mitja, amb l'informatiu del cap de setmana.\nFins que ha arribat l'hora, el canal ha emès una careta en què s'hi podia veure un rellotge de compte enrere que marcava el temps que falta per començar l'emissió\nLa televisió promet una programació feta per arribar a tots els públics i amb la informació com a eix principal. L'ens públic tendrà mecanismes de control per garantir la independència i la pluralitat.\nQuatre anys i mig sense televisió\nHan passat quatre anys i mig d'aquell 29 de novembre de 2013, quan es va viure aquella fosa a negre. Una ordre judicial permetia executar el primer tancament d'una televisió autonòmica a l'estat espanyol.


Apologia de la curiositat: El cant dels ocells com ingredient de l’esmorzar de forquilla, copa i puro\nsegurament acudeixen per la flaire del suculent esmorzar i perquè d’alguna manera se senten invitats per la nostra predisposició a fer-los cas. No deixem de xerrar entre nosaltres, però amb una de les dues orelles posada en la piuladissa intermitent dels ocells matiners. Alguns dies compareixen més audiblement que altres.\nAhir dimarts a primera hora, quan la majoria de botigues encara no eren obertes però el pa de la fleca ja era cruixent i tebi, vam començar l’àpat de tres o quatre platets diferents. De seguida va aparèixer la piuladissa de les orenetes esbojarrades, que el mes de maig nien als ràfecs de les cases, on recuperen el mateix niu de fang de l’any anterior. Aquelles orenetes ja ens tenien vistos d’altres vegades.\nLes orenetes són abundants, ubiqües i més voraces que nosaltres: mengen cada dia la meitat del seu pes en mosquits i pugons. Passen l’estiu a Europa i el setembre migren als quarters d’hivern de l’Àfrica, en llargues etapes de dia i de nit, fins cobrir 10.000 quilòmetres de recorregut. Últimament es produeix un fenomen insòlit: algunes orenetes ja no marxen a hivernar, es sedentaritzen. És un indicador de l’escalfament global i del caràcter dels ocells com a termòmetres de la salut del planeta.\nAhir vaig veure al cel de la terrassa de l’amiga algun falciot, que és més gran i vola més alt. Arriben de l’Àfrica després de les orenetes, per niar a les escletxes de les cases. Viuen el 95 % del seu temps al cel, en ple vol. Mengen, beuen, dormen i es reprodueixen sense deixar de volar. Només s’aturen uns dies del mes de maig per pondre els ous.\nLes orenetes, els falciots, els pardals, els xoriguers i les gralles són ocells típicament urbans, domiciliats als terrats, intersticis dels edificis, i forats de parets mitgeres, al costat mateix de casa, en estreta convivència amb nosaltres, que tot sovint ni els mirem. La meva amiga i jo sí que els mirem, els esperem i els escoltem mentre esmorzem de forquilla a primera hora.\nEls ocells amics és el títol d’un llibre clàssic de prosa descriptiva, publicat el 1922 per la ploma privilegiada de Josep M. de Sagarra. Ha estat reeditat en diverses ocasions, tot i que alguns ocells del món d’avui han deixat de ser amics com abans. Els coloms, les gavines i les cotorres eren subjectes poètics fa escasses dècades i ara representen un perill sanitari.\nL’ecologisme va engegar anys enrere l’alarma de perill d’extinció d’algunes espècies, ara topem amb el perill invers de la sobrepoblació. Les gavines havien estat una símbol romàntic dels ambients de marina i ara són considerades tot sovint com autèntiques “rates del cel”. El departament d’Agricultura de la Generalitat n’ha autoritzat en repetides ocasions l’eliminació amb narcòtics injectats en trossos de pa, de manera a combatre’n l’increment desmesurat.\nLa concentració d’innocents estornells i la seva piuladissa s’han convertit en una pesta a determinades localitats, combatuts amb tota mena de tècniques. La principal mutació ha estat la de l’home i els seus modes de vida, mentre que els excessos dels ocells en són amb prou feines un tímid reflex.\nEls ocells que s’acosten a la terrassa de la meva amiga són educats i convivibles, sobretot a primera hora. Després, mentre el matí avança cap el migdia durant la sobretaula prolongada, s’acostumen a fer més fonedissos, com si la nostra conversa els desinteressés del tot. No crec que sigui per l’aroma de l’havà ni pel volum mesurat de la nostre veu. Més aviat és que no saben parar quiets, entre altres motius perquè no han esmorzat com nosaltres.


Los libros del 2018 | Noticias | Noticias | Francesc Gisbert\nEl 2018 ha estat un any productiu i variat. Entre les novetats editorials hi ha, per començar, dos llibres per als més joves: Faules d'Isop (Bromera), una antologia de huit faules infantils a partir de l'argument clàssic, però modernitzades per al lector actual. També La Vall Encantada (Bromera), una narració ambientada en la Vall de Perputxent (el Comtat), que combina història i fantasia, amb personatges de l'imaginari valencià com el genet de foc o el Caro.\nTambé ha estat un any d'obres col·lectives. He tingut el plaer d'estrenar col·lecció en Andana, "Passatgers il·lustrats", dedicada a divulgar la vida i l'obra de personalitats del món de la cultura. El primer conte és Estimem Enric Valor, escrit amb Joan Borja i Víctor Labrado, i il·lustrat per Rosanna Crespo. Amb Borja i Labrado també he publicat Por o fugirem. Les millors llegendes de terror (Andana), per al públic juvenil i adults.\nAquest han he continuat la direcció del projecte Fer Via, i després dels llibres per aprendre valencià dels nivells B i C de la Junta Qualificadora, ha vingut el tercer manual, per al nivell oral. Dins de l'apartat de materials didàctics, també he dirigit "La maleta de la por", una capsa de recursos educatius per a primària, a partir del llibre La Maria no té por i Musiqueries de por. A més de contribuir a la guia didàctica, he preparat juntament a la il·lustradora Cristina Duran dos materials nous: un pòster gegant sobre els espantacriatures valencians i la baralla "Va de monstres", recursos per aprendre valencià i construir històries orals.\nPer últim, he tingut l'honor de prologar i coordinar la reedició de la novel·la El mas del Diable, d'Isabel-Clara Simó (Bromera), un homenatge dels escriptors alcoians a la nostra autora més universal.


Bonus Card 1 día | Parking Plaça de les Arts B:SM\nParking Pl. de les Arts B:SM\nC/ de Padilla, 159 (08013), , Barcelona (Barcelona)\nSalida 09-04-2020 18:30\nBonus card 1 día -\nDescripción de Parking Pl. de les Arts B:SM (Barcelona)\n¡¡Oferta Bonus Card de 1 día en Parking Pl. de les Arts B:SM!! Reservando esta oferta disfrutarás de:\nEntradas y salidas ilimitadas en el Parking Pl. de les Arts B:SM durante toda la reserva\nParking Pl. de les Arts está ubicado en Carrer de Padilla 159 Barcelona. En un entorno de cultura y música, presta un servicio de aparcamiento low cost al Teatre Nacional de Catalunya y al Auditori de Música de Barcelona. La estación de Metro Glòries se encuentra a 6 minutos caminando del parking público Barcelona.\nCaracterísticas de Bonus card 1 día (Parking Pl. de les Arts B:SM)\nPuntos de interés de Bonus card 1 día (Parking Pl. de les Arts B:SM)\nConsorci de l'Auditori i l'Orquestra - 2 minutos andando\nTeatre Nacional de Catalunya - 2 minutos andando\nHotel TWENTYTU - 3 minutos andando\nLa Monumental - 3 minutos andando\nVersus Teatre - 4 minutos andando\nConfortel Auditori - 8 minutos andando\nPlaça de les Glòries Catalanes - 8 minutos andando\nCentre Cultural La Farinera del Clot - 10 minutos andando\nHotel Eurostars Monumental - 10 minutos andando


Serveis Socials inicia un grup de suport emocional i ajuda mútua a Cardona | NacióManresa\nServeis Socials inicia un grup de suport emocional i ajuda mútua a Cardona\nConsistirà en unes deu sessions d'hora i mitja, que comptaran amb l'ajut d'un psicòleg\nRedacció | 06/10/2017 a les 13:35h\nLa regidoria de Serveis Socials de l'Ajuntament de Cardona inicia un grup de suport emocional i ajuda mútua. El grup començarà el proper dimecres 11 d'octubre de 15.30 a 17 hores, i seran unes deu sessions d'hora i mitja, que comptaran amb l'ajut d'un psicòleg.\nL'objectiu d'aquest grup és facilitar un espai de trobada per als cuidadors de persones amb dependència. Aquests grups es reuneixen habitualment per parlar i dialogar, exposar sentiments i preocupacions obre la tasca de cura de la persona depenent que està al seu càrrec.\nLes persones que hi participin s'han de comprometre a voler compartir la seva experiència de cuidadora amb les altres persones que es troben en la mateixa situació i assistir a totes les sessions.\nLes inscripcions s'han de fer a serveis socials al telèfon 93 869 21 47 o bé al correu [email protected].\nSessió pilot sobre prevenció de l'extremisme violent per a personal de Serveis Socials\nServeis Socials de Manresa aconsegueix eixugar tota la llista d'espera\nLa residència Sant Andreu encara la recta final de les obres d'ampliació\nServeis Socials de l'Ajuntament es mudarà a un local més ampli al carrer Sant Francesc


Observatori UMAT | Notícies | El Trueta va tenir el 2011 m�s altres quir�rgiques que m�diques\nEl Trueta va tenir el 2011 m�s altres quir�rgiques que m�diques\n26/10/12 - El Punt Avui Durant el 2011 hi va haver un increment del 0,4% de l'activitat quir�rgica a l'hospital Josep Trueta de Girona, amb 9.326 operacions realitzades, sense tenir en compte la cirurgia menor ambulat�ria. Aquesta dada es va fer p�blica en l'�ltima mem�ria de l'ICS, corresponent a l'exercici del 2011. Per primera vegada en tota la seva hist�ria, segons destaca l'Institut, el Trueta va comptabilitzar m�s altes quir�rgiques que no pas m�diques, en concret el 51% de altes. Per altra banda, tamb� es van reduir les altes hospital�ries (17.279), les urg�ncies assistides (64.927) i l'activitat ambulat�ria (210.891 visites realitzades). L'ICS destaca l'activitat desenvolupada en telemedicina, amb un total de 12.473 actuacions. Pel que fa a l'estat d'execuci� del pressupost, entre altres dades. Durant el 2011 es van destinar a l'�rea de Girona 231.530.872 euros, xifra que representa un 9% menys que el 2010 (253.186.746). Desglossat, a l'atenci� prim�ria gironina es van destinar 102.682.377 euros (uns vuit milions menys), i a l'hospital Josep Trueta, 128.848.495,58 euros (un 10% menys).\nUn altre fet important del 2011 ha estat la consolidaci� del paper de refer�ncia que ha de complir l'hospital universitari de Girona Josep Trueta dins la regi� sanit�ria. "La mostra m�s clara ha estat l'increment en un any del 7,5% de la complexitat", destaca la mem�ria de l'ICS. En aquest sentit, exposa que en els darrers anys s'ha posat en marxa la cirurgia card�aca, mentre que la cirurgia oncol�gica s'ha incrementat d'un 38,6%.\nEn l'�mbit de l'atenci� prim�ria, els resultats d'activitat i assistencials han estat molt similars a l'any anterior, amb un total de 3.606.982 visites. L'atenci� domicili�ria, en canvi, ha crescut un 3,5%, amb 97.385 visites.


Gregori Strozzi - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGregori Strozzi (San Severino Lucano, 1615 - Nàpols, 1687) fou un compositor italià de mitjans del segle XVII. Va ésser organista de l'església d'Amalfi de Nàpols i protonotari apostòlic d'aquesta ciutat.\nSan Severino Lucano (Itàlia)\n1687 (71/72 anys)\nMúsic i clavicembalista\nVa estudiar amb Sabino a Nàpols i es va exercir com a segon organista de Ss. Annunziata el 1634 i es va convertir en doctor en dret canònic el 1655 a la Universitat de Nàpols. Va compondre una col·lecció d'obres corals per a la Setmana Santa, així com dues parts de peces per ensenyar, "Elementorum musicae praxi" (la pràctica de la música elemental). La col·lecció més important de Strozzi per a clavecí o òrgan fou Capricci da sonare sopra cembali ed organo (Nàpols, 1687), que incloïa obres per a teclat de gairebé tot tipus emprat durant aquest període: ricercares, tocates, treballa contenia amb contrapunt, variacions i madrigals fixats per a peces de teclat.\nTot i que aquestes obres van ser molt avançats també resulten contenir algunes de les últimes peces publicades a la puntuació oberta, variacions sobre l'hexacord i variacions Romanesca. Els ricercares es van desenvolupar més de tres o quatre temes tocades al mateix temps i de les tocates van participar complexos de cromatisme, progressions, i dissonàncies. Les sonates compostes per Strozzi estan entre els primers --que alguns consideren que siguin els primers-- titulat Obres sonata per a teclat en més d'un moviment.\nStrozzi publicà les obres següents:\n24 peces per a tecla.\nElementarum musicae praxis, utilis nom tantum incipientibus, sed proficientibus et perfectis (Nàpols, 1683)\nCapricci da sonare sopra cembali ed organo (Nàpols, 1687)\nVolum núm, 57, pàg. 1333 de l'Enciclopèdia Espasa ISBN 84-239-4557-X)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gregori_Strozzi&oldid=23300457»\nDarrera modificació: 25 abr 2020 a les 00:02\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 abr 2020 a les 00:02.


La nova edició de la revista del Consell Comarcal repassa els principals eixos de l’actuació del govern - Consell Comarcal del Bages\nLa nova edició de la revista del Consell Comarcal repassa els principals eixos de l’actuació del govern\nLa desena edició de la publicació es repartirà a tots els municipis i conté les accions més destacades que desenvolupen les àrees del Consell Comarcal del Bages.\nProperament es podrà trobar als principals punts d’interès de tots els municipis del Bages la nova edició de la revista del Consell Comarcal. Amb el títol «El benestar de les persones, una prioritat pel Consell Comarcal», la publicació repassa els principals eixos de l’actuació del govern i les accions més destacades que desenvolupen les àrees de l’administració comarcal.\nLa revista, conté 16 pàgines amb informació relativa als objectius i actuacions concretes del Consell Comarcal i també l’opinió de tots els grups polítics. Les línies d’acció del govern es concreten en:\nSuport a les persones: tal i com es remarca amb el títol de la revista, el benestar del conjunt de la població és la prioritat de l’actual mandat i es repassen actuacions com la creació del nou servei contra la pobresa energètica, l’inici del procés participatiu per elaborar el pla de polítiques LGTBI i contra l’homofòbia, la campanya «Bages Tracta’m Bé» de suport a la gent gran i el desplegament del Servei de Primera Acollida, entre d’altres.\nFoment del turisme: la millora dels serveis i l’aposta per augmentar la notorietat del Bages dins del sector és també una de les apostes, i a la revista es repassa el Pla Estratègic de Bages Turisme, amb la creació del nou web informatiu i la consolidació dels projectes del Geoparc i del Rebost del Bages, de foment dels productes agraris locals.\nMillora de la indústria i l’ocupació: la reactivació econòmica és clau pel progrés social del Bages, i des del Consell Comarcal s’han realitzat diverses actuacions com la millora de la senyalització dels polígons industrials, la creació de la taula de formació del Bages i la continuació de l’aposta del programa treball i ocupació.\nSuport als municipis: el govern ha endegat projectes rellevants per tal de continuar donant el millor servei possible al conjunt de municipis de la comarca, com ara l’Agència Comarcal de l’Energia, els nous plans de protecció civil o la inversió de més mig milió d’euros per millorar l’abastament d’aigua a diversos municipis.\nLa publicació de la revista és una eina més de transparència del Consell Comarcal, amb la qual vol explicar al conjunt dels bagencs i bagenques la seva tasca i el conjunt de serveis que la població té a l’abast. Està previst que a finals del mes de maig s’hagi repartit als 30 municipis del Bages.\nMirada Local2018-05-17T13:47:44+01:0017 / 05 / 2018|Àrea Benestar Social i Família, Àrea d'Administració i Règim intern, Àrea d'Ensenyament, cultura, joventut i esports, Àrea de Desenvolupament Comarcal, Àrea de Medi Ambient i Territori, Butlletí, Dona, General, Geoparc, OCIC, Oficina de Rehabilitació i Habitatge, Presidència, Suport als Municipis, Turisme|


El govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” | ACN | Barcelona | Economia | El Punt Avui\nEl govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” El govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” El govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” El govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” + El govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” E-mail\nBarcelona - 3 agost 2020 11.32 h\nPlanta de Nissan a la Zona Franca ACN.\nEl govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” El govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” El govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” El govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” El govern espanyol demana a Nissan un “últim esforç” E-mail\nLa Secretaria General de la Indústria i la Pime del govern espanyol ha demanat aquest dilluns un “últim esforç” a Nissan per desbloquejar les negociacions amb els treballadors, després que la direcció de l’empresa i els sindicats trenquessin les negociacions divendres a última hora de la nit coincidint amb el final del període de consultes.\nFonts de l’executiu han advertit que “el desacord no seria bo per a les parts, tampoc per a Nissan” i sostenen que “és possible” una entesa “d’aquí a dimarts.\nLa direcció va presentar una oferta final divendres a la nit i va donar fins dimarts als representants dels treballadors perquè donessin una resposta. Pel govern, els 40 anys d’història de la marca a l’Estat “mereixen un bon final”.\nAquest diumenge, responsable d’operacions industrials a Nissan Ibérica i encarregat del tancament de les plantes, Frank Torres, apuntava en una entrevista a TV3 que no descartava una mediació del govern entre empresa i treballadors si no hi ha acord demà. Torres es va mostrar disposat a cedir per arribar a un pacte -abans d’aplicar l’ERO- però també va insistir als sindicats a fer “concessions” i a “prendre decisions ara”. 24 hores abans, en una roda de premsa telemàtica, Torres avisava els treballadors que la de divendres a la nit era l’última oferta.\nMentrestant, dissabte la plantilla mantenia la intenció de portar l’empresa als jutjats i judicialitzar l’ERO després de celebrar una assemblea a Montcada.\nEls sindicats van demanar als treballadors que segueixin “en peu de guerra” per demostrar a la multinacional que no cediran davant el que consideren que és una “imposició”.\nEntre d’altres, la proposta preveu ajornar el tancament de les plantes de Zona Franca, Montcada i Reixac i Sant Andreu de la Barca fins a finals del 2021, un augment de les indemnitzacions i que els menors de 50 anys que sortissin de l’empresa a partir de l’1 de gener del 2021 tinguessin prioritat per incorporar-se a l’empresa que ocupés el lloc de Nissan a Barcelona.


Vinaròs posa en marxa la campanya "El Comerç de Vinaròs continua al teu costat" - Diari Millars, informació local en valencià.\nVinaròs posa en marxa la campanya “El Comerç de Vinaròs continua al teu costat”\nEs tracta d’una nova iniciativa de la Regidoria de Desenvolupament Local per donar visibilitat als establiments que ofereixen venda per telèfon o en línia i servei a domicili.\nA causa de la crisi sanitària provocada per la Covid-19, moltes activitats econòmiques han hagut de parar i això ha afectat de ple el comerç de proximitat, que en molts casos ha hagut de tancar les seues portes.\nDes de la Regidoria de Desenvolupament Local s’ha llençat la campanya “El comerç de Vinaròs continua al teu costat”, per tal de comunicar a la ciutadania que el comerç de Vinaròs continua actiu en estos moments tan complicats.\nAmb esta iniciativa es pretén visibilitzar aquells establiments comercials i de serveis de Vinaròs que continuen prestant servei, de manera telefònica o en línia i aquells que, a més a més, disposen d’un servei de repartiment a domicili.\nNomés en una setmana s’han adherit un total de 33 establiments de la nostra ciutat, que continuen treballant per tal d’apropar els productes i serveis a la ciutadania, perquè ara “cal que ens quedem a casa”. Cal destacar que aquells establiments que vulguen adherir-se a la iniciativa només han de omplir el formulari mitjançant el següent enllaç bit.ly/COMERÇVINAROS. El llistat amb els establiments adherits s’actualitzarà diàriament i es podrà consultar a la galeria comercial de Vinaròs\nLa regidora de Desenvolupament Local, Anna Fibla, ha indicat que des de l’Ajuntament es donarà tot el suport necessari per ajudar a mantenir el sector comercial i de serveis, fonamental per a l’economia de Vinaròs.\nPost més nousBenicàssim Activa acompanya als emprenedors amb formacions i assistència online\nPost més vellsL’Alcora augmentarà les partides econòmiques per a donar suport a les activitats del comerç i l’hostaleria


L’Eliana inauguró la Fira de la Gent Gran en la Plaça de la Pau i Llibertat - Vivaleliana!\nAnterior El Cor de l'Eliana junto a Pep Gimeno "El Botifarra" y la Llauradora de l’Eliana en concierto\nSiguiente L’Eliana celebra el Día Mundial de las Personas Mayores\nEl 1 de octubre' Día Mundial de las Personas Mayores', la concejalía de Gent Gran del Ayuntamiento de l’Eliana, que preside Eva Santafé, rindió homenaje a este sector de la población que tanto ha sido castigado durante la pandemia de Covid-19.\nCon este motivo la Plaça Pau i Llibertat acogía el pasado sábado, 2 de octubre, la Fira de Gent Gran, que abría la jornada con la actuación de los ‘Gigantes y Cabezudos’ que puso en escena por la asociación cultural folklórica “La Llauradora de l’Eliana”.\nUn suculento almuerzo valenciano degustaron inmediatamente después alrededor de 160 comensales distribuidos en mesas y carpas, para luego asistir en el mismo lugar al concierto de la 'Escoleta del Cor de l’Eliana', La Vida d’Amparito', cerrando la mañana la actuación el grupo ‘Las Wot’ con su espectáculo Los maravillosos años 20. La programación de inauguración se completó durante las tardes del viernes y sábado del fin de semana, con los espectáculos 'Qué flamenca sóc' y 'Temps d’abraçar”' en el Auditorio Municipal.\nUna ‘Fira de Gent Gran’ que no acaba aquí, ya que a partir de hoy lunes, 4, sigue su curso con un interesante taller de nuevas tecnologías de 20 horas de duración cuyo objetivo es acercar a las personas mayores el uso de dispositivos electrónicos e internet, y que se impartirá hasta el próximo jueves 7.\nAsí mismo la exposición 'La Ruta de la Seda' en el Centro Sociocultural a el viernes, 8, y el taller 'Dies de Cinema: Berlanga a l’Eliana' incluido en l’Eliana Berlanguiana para el viernes, 15, rematarán las actividades de esta Fira, cuya clausura tendrá lugar el domingo 17 a las 12:00 en el Cine de Verano, con la actuación de la Escola Coral de l’Eliana que interpretará un variado repertorio de canciones de todos los tiempos.


March 2017 - Page 2 of 10 - Cat Diàleg - Diari Digital català\nEconomiaZPortada DerechaZResto 29 March, 2017 0\nLes Nacions Unides, en el seu últim índex de la felicitat “World Hapiness Report 2017“, ha revelat quins han sigut en el darrer any els països amb més felicitat del món. S’ha realitzat tenint en compte, entre altres, el PIB per càpita, l’esperança de vida o la percepció de la... Read more\nTelevisióZPortada DerechaZResto 28 March, 2017 0\nVicent Sanchis, el nou director de TV3, va demanar “més ingressos” per a la plantilla de la televisió pública en la seva primera compareixença al Parlament després de ser nomenat com a substitut de Jaume Peral. “Els treballadors de TV3 demanen més ingressos públics i privats i els meus predecessors... Read more\nOpinió 27 March, 2017 0\nAcostumo a veure la muntanya del Montseny des de Palautordera. L’he vist des de petit des d’aquest indret, i identifico la muntanya amb el seu perfil característic. Però resulta que si vaig a Arbúcies o a Viladrau, la forma de la muntanya és tan diferent que no seria capaç... Read more\nEditorial 27 March, 2017 0


El fet més rellevant d’aquest 2020 ha estat la gestió de la pandèmia de la Covid-19 i la seva afectació a la docència tant teòrica com pràctica: ens hem adaptat a la docència mixta dels nostres estudis universitaris (virtual per a les classes teòriques i presencial per a les pràctiques). També hem inclòs Guttmann Barcelona a l’oferta docent de pràctiques per als nostres estudiants de Màster.\nEnguany s’ha procedit als desenvolupament de les següents activitat docents:\nMàster Universitari en Neurorehabilitació (60 ECTS).\nMàster Universitari en Rehabilitació Neuropsicològica i Estimulació Cognitiva (60 ECTS).\nMàster Universitari en Neuroenginyeria i Rehabilitació (90 ECTS). En la que ha estat la primera edició d’aquest nou màster. Aquest màster té per objectiu formar enginyers/es de manera multidisciplinària amb un nivell de competències elevat que els permeti adaptar-se amb facilitat a llocs de treball de responsabilitat en hospitals, empreses o centres de recerca de l’àmbit de la Neuroenginyeria i de la rehabilitació en salut.\nCursos de Postgrau (acreditats per la UAB).\nPrograma d’Expert en Rehabilitació Neuropsicològica del Dany Cerebral.\nprogrames MIR, per a la formació de metges residents de Medicina Física i Rehabilitació.\nALUMNES MATRICULATS 2020\nDurant l’any 2020, han estat un total de 171 alumnes els que han seguit diferents accions formatives entre totes les opcions docents disponibles (cal destacar que un mateix alumne pot matricular-se en més d’una línia durant el mateix període).\nNOVES MATRICULACIONS 2020\n25 Mestratges Universitaris en Neurorehabilitació\n22 Mestratges Universitaris en Rehabilitació Neuropsicològica i Estimulació Cognitiva\n22 Mestratges Universitaris en Neuroenginyeria i Rehabilitació\n47 Cursos de Postgrau (acreditats per la UAB)\n• S’ha contribuït a la formació de 18 metges especialistes MIR en Medicina Física i Rehabilitació.\n• S’ha participat en la formació pràctica de 42 professionals de diferents disciplines clíniques com Fisioteràpia, Infermeria, Psicologia, Logopèdia, etc., i de 12 estudiants d’axuliars de clínica, 1 auxiliar administratius, 1 CFGS en fabricació de productes farmacèutics, biotecnològics i afins i 1 d’atenció sociosanitària.\n• 4 professionals de l’Institut Guttmann han estat convidats a participar com a professors en diferents masters, cursos i seminaris organitzats per universitats i hospitals, nacionals i estrangers.\nEl Centre de Documentació Santi Beso Arnalot ha continuat oferint els seus serveis als professionals i estudiants interessats en informació específica i bibliogràfica, consulta de fons documentals i bases de dades, recerca d’articles, accés dirigit per la xarxa, etc.\nAl llarg del 2020, hem atès a 350 usuaris (72 de forma presencial i 278 via online). Degut a la situació pandèmica, el nombre total de visites presencials ha estat molt reduïda.\nPel que fa a les peticions d’articles, s’han sol·licitat un total de 1.896, dels quals s’han servit el 100 %; d’aquests, el 69 % han estat sol·licitats per usuaris interns del mateix Institut i el 31 % per usuaris externs.\nEl Centre de Documentació disposa d’una rèplica de tot el seu fons bibliogràfic digitalitzat al portal SiiDON, on també s’actualitzen constantment els treballs de final de màster dels alumnes, les tesis doctorals i els articles dels nostres professionals i els sumaris de les revistes subscrites, entre d’altres.


AEAT Instrucció 1/2017 Com a conseqüència de l’aprovació del RDL 3/2016 que introdueix modificacions a la Llei General Tributaria en relació amb els procediments sobre ajornaments i fraccionaments de pagament es publica aquesta Instrucció, amb el propòsit d’actualitzar els criteris donats als Òrgans de Recaptació de la AEAT per incrementar els ingressos tributaris en temps i forma, aconseguir que els deutes tributaris es paguin en els seus terminis, i evitar que els obligats tributaris utilitzin aquests procediments com a...\nA través del RDL 1/2017 s’aprova la disposició addicional 45ª de la LIRPF, d’aquesta manera el tractament fiscal de les quantitats rebudes per a la devolució de les clàusules sòl es regula de la següent manera: No s’integrarà a la base imposable de l’IRPF la devolució derivada d’acords celebrats amb entitats financeres, en efectiu o a través d’altres mesures de compensació, junt amb els seus interessos indemnitzatoris, de les quantitats satisfetes en concepte d’interessos per aplicació de clàusules de limitació...\nNou àmbit d’aplicació de les deduccions per família nombrosa o persones amb discapacitat a càrrec\nDes del passat dia 1/1/15 la Llei 26/2014 ha introduït en la LIRPF noves deduccions per família nombrosa o persones amb discapacitat a càrrec. En la seva regulació inicial aquestes deduccions eren aplicables pels contribuents que realitzaven una activitat per compte pròpia o aliena per la qual estiguessin donats d’alta en el règim corresponent de la Seguretat Social o mutualitat, i consistia en la minoració de la quota diferencial de fins a 1.200 euros anuals per a cada descendent...\nButlletí de l’Assessor\nTenim publicat el Butlletí de l’Assessor d’aquest trimestre. Podeu visualitzar-lo a la següent adreça:...\nPlanificació i gestió fiscal, fent una prèvia de les diferents alternatives i conseqüències que es deriven d’aquells fets que comporten associada una contingència fiscal.\nConfecció i presentació de declaracions tributàries.\nRebuts de nòmines.\nLiquidacions mensuals d’assegurances socials a la Seguretat Social.\nComunicats d’altes i baixes de treballadors.\nComunicats d’altes i baixes per malaltia o accident.\nOperacions societàries de constitució, augment de capital, de dissolució i liquidació de compravenda de títols i poders.\nOperativa amb Comunitats de Béns, Societats Civils, entitats sense ànims de lucre.\n30 anys en el sector de l’assessoria oferint serveis d’assessorament comptable, fiscal, mercantil i laboral.


Surt la manifestació unionista de la Plaça Artós | L'Alerta Canal\nSurt la manifestació unionista de la Plaça Artós\nEl partit ultra Plataforma per Catalunya ha convocat una marxa unionista des de la Plaça d’Artós, a Barcelona. Un centenar de manifestants s’han aplegat per escoltar l’himne espanyol i s’han sentit crits de “Arriba Espanya” moments abans d’arrencar la manifestació. Aquesta marxa vol contraposar-se a la convocada per les entitats independentistes que aquest moment apleguen […]\nEl partit ultra Plataforma per Catalunya ha convocat una marxa unionista des de la Plaça d’Artós, a Barcelona. Un centenar de manifestants s’han aplegat per escoltar l’himne espanyol i s’han sentit crits de “Arriba Espanya” moments abans d’arrencar la manifestació.\nAquesta marxa vol contraposar-se a la convocada per les entitats independentistes que aquest moment apleguen milers de persones als Jardinets de Gràcia. El col·lectiu espanyolista “Los de Artós” ha desmentit que ells haguessin convocat la manifestació.\nL'última novetat a la manifestació espanyolista: "CDR, volveos al pesebre" pic.twitter.com/Y1x0Q0O8Vj\n— David Cobo (@davidcobo_) 21 de desembre de 2018\nTags: #los de artós #ultres


Wikiloc | Percorso La Vall de Madriu - Estany de l'Illa - Escaldes Engordany - ANDORRA. 170916\nEscursionismo (I migliori percorsi di Escursionismo in Andorra → Parròquia d'Escaldes-Engordany → Engordany )\n109.532 2031 14734\nVOLTA CIRCULAR A LA VALL DEL MADRIU - PERAFITA - CLAROR ( Andorra ) (Escursionismo)\nAndorra- Entremesaigües-Vall del Madriu, Perafita i Claror (Escursionismo)\nESCALDES PER LA VALL DEL MADRIU FINS LA COLLADA DE LA MAIANA I TORNAR PER EL RIU DE PERAFITA. ANDORRA (Escursionismo)\nEstany de la Nau por refugio Claror (Escursionismo)\nVisualizzato 10202 volte, scaricato 232 volte\nvicino a Engordany, Escaldes-Engordany (Andorra)\nXavi Klds 7-lug-2017\nJosep Mª Dalmau 9-lug-2017\nJosep Mª Dalmau 14-set-2019\nF. Iniesta 22-mar-2020


Repartiment: Rose Byrne, Ethan Hawke, Chris O'Dowd, Megan Dodds, Jimmy O. Yang, Lily Newmark, Lily Brazier, Johanna Thea, Azhy Robertson, Ayoola Smart, Georgina Bevan, Laura Camberley, Michael Chapman, Begoña Fernández Martín, Karol Steele, Janine Catterall, Lee Byford, Florence Keith-Roach, Andrew Dunkelberger, Thomas Gray, Sascha Panknin\nBasada en la reeixida novel·la de Nick Hornby (Alta fidelitat), Annie (Rose Byrne) i Duncan (Chris O'Dowd) són a prop de la quarantena i són parella des de fa quinze anys. Tots dos porten una vida tranquil·la, però a Annie l'inquieta el pas del temps sense cap passió. Duncan, en canvi, concentra tota la seva atenció en Tucker Crowe (Ethan Hawke), un músic americà que va desaparèixer després de publicar l'exitós àlbum 'Juliet'. Però quan els camins d'Annie, Tucker i Duncan comencen a creuar-se, descobriran que la vida ens dóna sorpreses i que tot pot canviar.


Els Gegants del Pi | Basílica de Santa Maria del Pi\nL’Associació d’Amics del Gegants del Pi és una associació sense ànim de lucre encarregada de la custòdia, manteniment i difusió de les diferents figures festives que conformen el llegat cultural de la parròquia del Pi.\nActualment l’entitat custodia: els Gegants del Pi, els Gegants petits del Pi, el gegantó “Perot Lo Lladre”del Pi, la Mulassa de Barcelona i el Lleó de Barcelona.\nCom a entitat de cultura popular i tradicional catalana, l’Associació difon una part del patrimoni festiu de la ciutat de Barcelona arreu, sempre dins del marc de la cultura popular i de caire tradicional.\nAmb seu dins del cor del districte de la Ciutat Vella de Barcelona i com a part del seu llegat cultural, l’entitat participa en la seva Festa Major i en la resta de festivitats tradicionals barcelonines, a més de ser convidats a diferents aplecs o mostres de cultura popular catalana que se celebren dins i fora de Catalunya.\nPodeu ampliar informació sobre els Gegants del Pi, visitant el web de l’Associació d’Amics del Gegants del Pi a: