Cremen diversos contenidors al centre de Manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCremen diversos contenidors al centre de Manresa\nEls Bombers han actuat per petits focs als carrers de Santa Llúcia i Abronès, i a la Via de Sant Ignasi\nacn | manresa 15.04.2016 | 11:30\nDiversos petits incendis han cremat una desena de contenidors aquest divendres a la matinada a les ciutats de Manresa i Terrassa, sense causar ferits.\nSegons han informat els Bombers de la Generalitat, el primer foc s'ha produït quan passaven cinc minuts de la mitjanit al carrer Santa Llúcia de la capital del Bages i ha afectat únicament un contenidor. Fins al lloc dels fets s'hi ha desplaçat una dotació dels Bombers que ha sufocat les flames en poca estona.\nPocs minuts més tard, els efectius també han estat alertats per més contenidors incendiats als carrers Arbonès i Immaculada i a la Via de Sant Ignasi.\nParal·lelament, a la capital del Vallès Occidental, els Bombers han treballat en l'incendi de sis contenidors al carrer Cisterna quan passaven vint minuts de la mitjanit. Tot i que el foc ha estat sufocat en poca estona per una dotació terrestre d'aquest cos, les flames també han cremat uns vuit metres d'una tanca de fusta del pati d'una escola.\nFinalment, a les 1.22 hores els Bombers han treballat en l'incendi d'una furgoneta al carrer Miño de Terrassa. Les flames han calcinat totalment el vehicle.


Des del meu punt de vista: de setembre 2008\nDe compres pel centre\nAvui tenia un dia "una mica així" i he decidit comprar alguna coseta.\nCom que sóc fan dels super-herois i de l'Oysho (veure més), no he pogut evitar comprar-me aquestes cosetes...\nSamarreta de cotó de Barrio Sésamo.\nEn realitat és la part de dalt d'un pijama.... però tothom les utilitza com a samarretes de "el dia a dia" XD\nSurt el COCO\n2. Samarretes de la SuperGirl. M'agradava la gris, però també la negra.. i no sé, m'he acabat comprant les dues (són del BSK). Hi havia també unes samarretes del Chip y Chop (et al.) però no m'acabava d'agradar com quedava posada....\n3. Unes calcetes de los osos amorosos ^^ (Care Bears). Mira no sé, les he vist mones ^^. Hi havia també samarretes, però eren molt descaradament-pijames (tons pastels i ositos amorosos a punt d'anar a dormir, jajajaj) No colava.\nEscrit per Eli Ramirez. a les 23:48 Cap comentari:\nAvui parlaré (breument) d'algunes de les pel·lícules que he vist últimament:\n1.En primer lloc, "Mamma Mia!"\nHe de confesar-vos que des de que el musical està per les nostres terres, m'he negat més de dos i més de tres vegades anar-lo a veure (no sé perquè). Potser es que no em feia gaire gràcia veure un musical d'Abba... però, oh! sopresa! la pel·lícula m'ha encantat (i sí, segurament el musical també m'haguès agradat)\nL'argument no és cap maravella (és bastant simple)... però cada cançó ens arranca un somriure. M'encanta Abba novament!\nBé, com ja he dit mil vegades,... adoro el cine espanyol!\nNo coneixia aquesta pel·lícula, però l'altre dia al pis l'Uri em va dir que la tenia i que la volia mirar... i vaig pensar, bé, mirem-la.\nÉs una pel·li de pocs actors i pocs escenaris (una mica com "Cube"), que gira al voltant de les matemàtiques (però tot són enigmes senzills!). Estresa una mica perquè té moments de força tensió...\nAgh! Quina peli més angoixant!\nVa d'un noi al que l'han d'operar del cor i no li posen bé l'anestèsia i s'entera de tot! De com li tallen la pell, com li taladren les costelles ... -_-' (ho he passat fatal, fatal!)\nA més, sapigueu que 1 de cada 1000 persones es desperta de l'anestèsia mentre l'operen (uns 30.000 només als Estats Units).\nUna dona, al 1998, la van operar d'un ull i es va despertar. Era una operació de cinc hores i des de llavors té malsons brutals i està en tractament psicològic. Fins i tot ha muntat una associació!\nEscrit per Eli Ramirez. a les 1:23 3 comentaris:\nHappy song: Nena daconte\nHi ha cançons super happys que fan que, encara que el cel estigui tapat i plogui, pugui sortir el sol :-)\nM'encanta la cançó de Nena Daconte... la de "Tenia tanto que darte" ^_^ Us deixo amb el vídeo i la lletra (la lletra és molt senzilla i el videoclip és de baix presupost): .\n[Letra] Nena Daconte - Tenía tanto que darte\ny soplarla por ti, prometo no olvidarlo nunca.\nEscrit per Eli Ramirez. a les 12:47 2 comentaris:\nUna de les coses bones que té viure en un pis d'estudiants, es que de tant en tant es fan coses divertides (també depèn del pis, jo visc amb dues persones no-estudiants, que treballen a temps complet). Això també influeix suposo (els meus primers anys en pisos eren autèntiques bojeries O_o).\nBé, resumint: avui hem fet un pastís de formatge. Però d'aquests de Royal, eh! (añadir leche, batir, dejar enfriar... i tal)\nFoto del procès:\nI ...el resultat (que bo que era!!!!!!!!):\nEns l'hem zampat quasi sencer ^_^ (queda una mica de no res a la nevera!)\nEscrit per Eli Ramirez. a les 23:32 Cap comentari:\nEtiquetas: Aliments i receptes\nAhir em vaig apuntar a la 20a Gimcana de la Mercè ^^:\nSerà el proper dissabte.\nMai hi he participat perquè, al ser de Lloret, em queia lluny (i a més, mai he trobat ningú que volgués fer-la!). Però aquest any sí! Uns companys de la facultat em van dir que els hi faltava una persona i ale! apuntats estem.\nEm fa molta il·lusió fer-la :-)\nRepte: Quedar entre els 50 primers grups (s'hi poden apuntar 1.000)\nEscrit per Eli Ramirez. a les 15:28 2 comentaris:\nNo m'agrada la llicenciatura.\nÉs diferent a la diplomatura.\nPerò suposo que he d'esperar una mica per tenir una opinió més vàlida xD (porto només quatre dies comptats!).\nEnteneu alguna cosa? No? Bé, jo tampoc. Tenia son i, com que s'em tancàven els ulls, no sabia el que estava apuntant O_o\n2. Cara d'interrogació:\nAixí se'm queda la cara cada cop que expliquen coses noves.\nPer si fos poc, també fem classes d'estadística. Horror. No sobreviuré.\n(El pròxim dia, intentaré destacar les coses postives) (m'ho he de pensar!)\nEscrit per Eli Ramirez. a les 11:18 8 comentaris:\nAhir vaig re-instal·lar-me novament a la meva habitació de Cerdanyola del Vallès. Bé, m'he canviat d'habitació: ara estic a la que té vistes a l'exterior (^.^)\nTorna la rutina, el fred, les factures i el pà amb formatge :-)\nI aquesta tarda... comencen les classes (em fa una mica de pal!)\nEscrit per Eli Ramirez. a les 10:49 1 comentari:\nAhir no vaig fer una entrada com calia....\nUn dia després faig un espai al meu blog per dir que... Visca Catalunya! i Visca els Catalans!\nEm volia agafar el dia festiu, però em van dir de treballar de monitora en una festa d'aniversari i bé, com que la crisis econòmica és l'ordre del dia, allà que vaig anar :-)\nVa ser una festa per a una nena de sis anys, a Tossa de Mar.\nFeia molt que no nava a Tossa! M'agrada molt. És un poble tranquil·let, amb un castell súper macu ^^! (aquí tinc algunes fotos fetes al 2006).\nI justament la festa es feia en un parc al aire lliure, prop de la gossera. Com que la meva amiga havia perdut el gos la nit anterior, vam aprofitar per donar un cop d'ull.\nEl Centre d'Acollida d'Animals de la Selva (CAAS) és un lloc ple de gossets que busquen una familia :_(\nLa veritat és que són llocs tristos.\nEscrit per Eli Ramirez. a les 15:24 1 comentari:\nEtiquetas: catalunya, feina\nCrec que sóc molt típica al dir que la meva botiga preferida per a comprar roba interior és l'Oysho :-) (qui es pot resistir? ^^!)\nM'agrada perquè de tant en tant treuen col·leccions de roba súper mona. Per exemple, la col·lecció Vamos a la cama, la de Mafalda, les de Kitty... Exemple visual:\n. (L'únic gran problema és que un cop d'acaben, mai més n'hi ha -_-)\nBé el cas és que [NOSEQUAN!] van treure a la venta la col·lecció Abeja Maya (!!!) i ahir vaig anar corrents a Girona aviam si quedava alguna cosa... però res... Només quedava Snoopy i Barrufets.\nI em vaig comprar una samarreta del Gran Barrufet. :-)\nPerò clar... jo vull l'abeja Maya -_-.\nAlgú sap si per les Oysho de Barcelona encara n'hi han? Aquesta setmana faré una escapadeta al centre.... (joer! perquè la nostra facultat no està a Plaça Universitat!!! XD!)\nEscrit per Eli Ramirez. a les 16:59 2 comentaris:\nQui m'anava a dir que tornaria de Londres i m'agobiaria tant! XDDDD\nFer de monitora pel matí i de becària per la tarda, no tindria gaire complicació si no fos perquè una feina està a Lloret i l'altre a Barcelona.\nPerò feines i situacions pitjors he aguantat (no us recomano 10 hores de peu en una botiga de souvenirs a Lloret! XD) jijiji\nPeròoooooo...tot i què els nens són sovint inaguantables (crits, plors, insults, patades, mentides, rabietes, ferides, etc).... també tenen la cara amable. I és que els nens, són nens. I treballar amb nens compensa potser més que treballar amb usuaris malhumorats :-)\nPer cert, avui una nena s'ha xocat de cap amb una altra i s'ha fet una ferida entre l'ull i la cella. Després de rentar-li una mica, he vist que s'inflamava i que no parava de sortir sang, i l'he dut cap al CAP. No ha estat res: només li han posat tirites d'aquelles de "punts d'aproximació" i després de quatre consells pràctics, hem tornat al casal. Però aquestes situacions stressen una mica, no??\nUs deixo amb la foto d'un taller:\nEscrit per Eli Ramirez. a les 23:55 1 comentari:


La coalició política d'Uribe aconsegueix la victòria a les legislatives colombianes\n30 setembre 2020 07:39\nReuters | 15 març 2010\nEl candidat de la U, Santos, felicitant-se de la victòria.\nEl Partit de la U del president colombià, Àlvaro Uribe, i el seu aliat el Partit Conservador han aconseguit la victòria a les eleccions legislatives celebrades aquest diumenge a Colòmbia, ja que han aconseguit imposar-se a les votacions de les dues cambres d'acord amb resultats oficials que s'acosten al 75% del vot escrutat.\nEl Partit de la U ha obtingut el 24,5% dels vots a les eleccions al Senat mentre que en aquestes votacions el Partit Conservador, un aliat clau de la coalició uribista, ha obtingut el 22% dels sufragis. Aquestes dues formacions també han aconseguit la majoria dels escons a la cambra baixa, segons els resultats oficials.\nEls votants han elegit un total de 102 senadors i 166 congressistes. La coalició que sustenta Uribe, que a més d'estar formada pel Partit de la U i els conservadors es compon del Partit Canvi Radical -que s'acosta al 8% dels suports- i altres formacions més petites, manté la majoria al Senat amb 68 senadors i a la cambra baixa amb 107 escons.\nELECCIONS PRIMÀRIES DEL PARTIT CONSERVADOR\nAquest diumenge el Partit Conservador també elegia el seu candidat a les eleccions presidencials, fet que podria suposar un obstacle per al bon funcionament de l'aliança amb el Partit de la U en el cas que el candidat vencedor decideixi enfrontar-se per la presidència del país a Juan Manuel Santos, candidat del partit de la U i successor d'Uribe.\nEls dos candidats conservadors són Noemí Sanín, que de la mateixa manera que Santos va ocupar la cartera de Defensa, i Andrés Felipe Arias, un aliat d'Uribe que va afirmar públicament que estudiaria construir una candidatura conjunta amb el Partit de la U a les eleccions presidencials. Segons resultats parcials, Arias avantatjaria Sanín en la votació.


ORDE 20/2010, de 22 de juliol, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, per la qual s'amplia l'Àrea de Prestació Conjunta de València per als servicis de transport públic de viatgers en automòbils de turisme. [2010/8643]\nORDE 20/2010, de 22 de juliol, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, per la qual s'amplia l'Àrea de Prestació Conjunta de València per als servicis de transport públic de viatgers en automòbils de turisme.\nPublicat en: DOGV núm. 6323 de 02.08.2010\nNúmero identificador: 2010/8643\nReferència Base de Dades: 008659/2010\nData d'entrada en vigor: 03.08.2010\nOrdre de 29 de gener de 1986, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual és creada l'Area de Prestació Conjunta de València per als serveis de transport públic de viatgers en automòbils de turisme. (DOGV núm. 347 de 28.02.1986) Ref. Base de dades 0252/1986\nOrigen de disposició: Conselleria Infraestructures i Transport\nTemàtics: transport de viatgers, transport públic, planificació de transports, taxi, zona de tarifació\nDescriptors toponímics: Albuixech, Alcàsser, Almussafes, Benifaió, Beniparrell, Massalfassar, Massamagrell, Museros, La Pobla de Farnals, Picassent, Rafelbunyol, Silla, Sollana\nEl Decret 18/1985, de 23 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, faculta esta Conselleria per a la creació, delimitació i ordenació, dins del territori de la nostra comunitat, d'àrees de prestació conjunta per als servicis de transport públic de viatgers en automòbils de turisme.\nL'Orde de 29 de gener de 1986, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, va crear l'Àrea de Prestació Conjunta de València, per als servicis de transport públic de viatgers en automòbils de turisme. Des d'aleshores, han aparegut nous centres generadors de trànsit al voltant de l'Àrea, tant d'oci com industrials, que n'aconsellen l'ampliació per a donar un millor servici a la població.\nDe conformitat amb el que establix l'esmentat Decret 18/1985, de 23 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, amb un informe previ dels municipis afectats i de les associacions professionals afectades, així com de la Junta Superior de Transports en la sessió del 13 de maig de 2009,\nArticle únic. Ampliació de l'Àrea de Prestació Conjunta de València\nS'amplia l'Àrea de Prestació Conjunta de València per als servicis de transport públic de viatgers en automòbils de turisme, integrada fins ara pels municipis d'Alaquàs, Albal, Albalat dels Sorells, Alboraya, Aldaia, Alfafar, Alfara del Patriarca, Almàssera, Benetússer, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Catarroja, Foios, Godella, Llocnou de la Corona, Manises, Massanassa, Meliana, Mislata, Moncada, Paiporta, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Rocafort, Sedaví, Tavernes Blanques, Torrent, Vinalesa, Xirivella i València, amb els municipis d'Albuixech, Alcàsser, Almussafes, Benifaió, Beniparrell, Massalfassar, Massamagrell, Museros, la Pobla de Farnals, Picassent, Rafelbunyol, Silla i Sollana.\nPrimera. Accés a autoritzacions de l'Àrea\nEls qui en el moment de l'entrada en vigor de la present orde siguen al mateix temps titulars d'autorització per a realitzar transport interurbà de viatgers en automòbils de turisme i de llicència municipal atorgada per algun dels municipis integrats en l'Àrea de Prestació Conjunta de València per mitjà de la present orde, incloses les llicències de gran turisme, accediran automàticament i directament a l'autorització corresponent de l'Àrea de Prestació Conjunta de València, si complixen prèviament tots els requisits exigits per a la prestació del servici en l'àrea esmentada.\nLes llicències la creació de les quals haja sigut iniciada abans de l'1 de juny de 2010 per algun dels ajuntaments dels nous municipis integrats, podran accedir a l'autorització de l'àrea sempre que la seua creació com a llicència municipal no haja suposat sobrepassar en el municipi corresponent la proporció a què fa referència l'article 5 de l'Orde de 29 de gener de 1986, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual es crea l'Àrea de Prestació Conjunta de València per als servicis de transport públic de viatgers en automòbils de turisme. En qualsevol cas, per a accedir a l'autorització de l'àrea s'hauran de complir tots els requisits exigits per a la prestació del servici en l'àrea esmentada.\nSegona. Carnet de conductor de taxi de l'Àrea de Prestació Conjunta de València\nA tots els efectes, els actuals carnets locals per a poder conduir vehicles autotaxis o autoturismes, expedits pels ajuntaments dels municipis integrats en l'Àrea de Prestació Conjunta de València per mitjà de la present orde, equivaldran als carnets de conductor d'esta àrea, i hauran de ser substituïts per estos en l'Agència Valenciana de Mobilitat Metropolitana.\nQueden derogades totes les disposicions que del mateix rang o d'un rang inferior s'oposen al que disposa la present orde.\nL'Agència Valenciana de Mobilitat Metropolitana podrà dictar les instruccions que, si és el cas, siguen necessàries per a l'execució i la interpretació de la present orde.\nEl conseller d'Infraestructures i Transport


Rinxols d´os PDF\nAquesta nit és el gran carnestoltes del bosc i tots preparen les seves disfresses: La Mama Ós acaba de cosir la seva disfressa de Ventafocs, el Papa Ós es veu fantàstic vestit de Llop Ferotge. «I tu, Osset?» «Jo, em disfresso de Rínxols dÓs!» Al Papa Ós no li agrada gens la idea que el seu fill vagi amb una faldilla i cuetes rosses i lintenta persuadir que canviï de disfressa, però lOsset es manté ferm. Un àlbum en clau dhumor contra les convencions socials i els gèneres establerts. A partir de 5 anys.\nRínxols d’os? Amb una faldilla rosa i cuetes rosses? I per què no? - Pregunta l’osset. Sí, i per què no pot?- Pregunta la mare ós. Doncs, perquè ets un ós!! Toca celebrar la festa de Carnaval al bosc i l'osset petit ha decidit que vol vestir-se de Rínxols d'or. El pare no s'ho pot creure i és que troba que un ós no se pot posar faldes ni coes! on s'ha vist això?\n📗 El secreto del gin tonic en casa\nRINXOLS D'OR (Conte animat amb so) Teach Me Spanish, Valencia,. More information ... Conte la Rínxols d'or i els tres óssos Fairy Tale Projects, 3 Bears. Aquest conte tradicional i anònim explica la història de la Rínxols d'Or, una nena ... quan troben la porta de la casa oberta i la nena dormint en el llit de l'os petit.\nJo, em disfresso de Rinxols d'Os!? Al Papa Os no li agrada gens la idea que el seu fill vagi amb una faldilla i cuetes rosses i l'intenta persuadir que canvii de disfressa, pero l'Osset es mante ferm.\n«I tu, Osset?» «Jo, em disfresso de Rínxols d’Ós!» Al Papa Ós no li agrada gens la idea que el seu fill vagi amb una faldilla i cuetes rosses i l’intenta persuadir que canviï de disfressa, però l’Osset es manté ferm. Un àlbum en clau d’humor contra les convencions socials i els gèneres establerts. Rinxols d'or i els tres ossos Lali Font Fuset. Projecte Sandradindan. Activitat Rinxols dor annamlopez. La Rínxols d’or nuriasalamartorell. Conte rinxols d'or Anna Mar Terradellas Ginebra. L A RÍ N X O L S D O R cmarcos. English Español Português ...\nEl conte de la Rinxols d’or comença així: Vet aquí una vegada una família de tres óssos que vivien en una petita caseta enmig del bosc. El pare ós, era molt alt i gran, la mare ós era mes petita, però el més petitet dels tres era el seu fill.\nrÍnxols d’Ós: contacontes Hi havia una vegada un osset que per Carnestoltes no volia disfressar-se d’un personatge amb el qual no se sentia representat, però el seu pare no ho entenia… A través d’aquesta història viatjarem pel respecte per les decisions de les altres persones i per l’acceptació de les diferents maneres que tenim de sentir.


La fira se celebrarà, hui, en el llit del riu Túria, sota el Pont de les Flors\n02/04/2017 - Tania López\nEres amant dels animals? Si la resposta és sí, no et pots perdre la quarta edició de la Fira del Benestar Animal, una de les fires animalistes més importants de la Comunitat Valenciana, que ha organitzat diferents activitats per a xiquets i adults.\nHui, 2 d’abril, a partir de les 10.00 hores, tens una cita en el llit del riu Túria, sota el Pont de les Flors. Més de 40 protectores d’animals sense ànim de lucre t’informaran de totes les seues accions, i recaptaran fons per a poder continuar amb la seua gran labor. Així mateix, també es realitzarà una desfilada de gossos abandonats per a fomentar l’adopció d’aquests dòcils amics que cerquen una nova llar.\nVa ser en 2014 quan es va organitzar la primera Fira Animalista de València, que va reunir a un gran nombre de protectores d’animals de tota la Comunitat. El gran acolliment que va tenir els ha animat a seguir organitzant-la any rere any.\nLa fira s’obrirà al públic a les 10.00 hores perquè els assistents puguen anar recorrent els diferents stands. No obstant això, també han preparat animació infantil, música en directe i, fins i tot, una exhibició de la Unitat Canina de la Policia Local.\nA València Extra, t’informem de la programació de la Fira de Benestar Animal:\n10.30 h: Presentació dels stands de protectores.\n11.00 – 12.00 h: Desfilada de gossos i fotos de gats per a adoptar.\n12.00 – 13.00 h: Exhibició d’Unitats Canines de Policia Local.\n13.15 – 14.00 h: Actuació del grup musical ‘The Nuclears’.\n14.00 – 17.00 h: Descans.\n17.00 – 18.00 h: Desfilada de gossos i fotos de gats per a adoptar.\n18.00 – 19.00 h: Classe d’Educació Canina.Valcanis.\n19.00 – 20.00 h: Batukada. Rebombori Batukada.\nDurant tota la jornada, hi haurà un bar que oferirà beguda, aperitius, menjar i cafés.


Núria Castán competirà demà a Andorra a la primera prova del Freeride World Tour d'Ordino Arcalís - La Neu al Dia | Notícies | Actualitat | Reportatges\nNúria Castán Barón, rider de l’equip internacional de Head Snowboard, competirà en la primera prova del Freeride World Tour (FWT) que se celebra a Ordino Arcalís, Andorra, demà dia 19 de febrer. La competició començarà a les 9: 45h del matí i es podrà seguir en directe per la web del Freeride World Tour i en les seves xarxes socials, com al canal de Youtube. L’objectiu de Castán és començar amb força a casa i mantenir-se entre les quatre primeres del món. Primer competiran els de la modalitat d’esquí, tant masculí com femení i després es disputarà la prova de snowboard femení on la Núria sortirà en la quarta posició.\nDesprés del seu debut al FWT l’any passat, on es va assegurar una plaça per a aquest any quedant la quarta millor del món en la modalitat, la Núria s’ha estat preparant a Innsbruck per a aquesta nova temporada. Núria Castán es mostra optimista per a poder fer un bon descens complet i demostrar tot el seu potencial en una muntanya que es coneix molt bé. L’objectiu que persegueix la rider catalana en les pròximes competicions és quedar entre les quatre primeres per mantenir la categoria de cara a la temporada 2022 i fins i tot millorar els seus resultats de l’any passat.\nOrdino Arcalís és la primera prova de las tres confirmades que se celebraran aquesta temporada en el FWT 2021. L’organització del Freeride World Tour fa mesos que treballa al Tour d’aquest any perquè pugui realitzar-se tenint en compte les limitacions de la situació actual. En general, el circuit compta amb 5 competicions en diferents localitzacions del món, però a causa de la pandèmia el circuit ha sofert algunes modificacions com les cancel·lacions de les competicions del Japó i el Canadà. Les competicions es traslladaran a Europa per facilitar així la consecució de les mateixes sempre tenint en compte les restriccions pertinents de cada país. De moment, a més d’Andorra, estan confirmades les competicions de Fieberbrunn, Àustria, que està previst que se celebri del 6 al 12 de març, i del 20 al 28 de març al Xtreme Verbier, Suïssa. En aquesta última tindrà lloc la final.\nLa Núria Castán comença el circuit entrant a formar part de l’equip de Picture Organic Clothing, una marca amb la qual s’identifica i amb la qual comparteix la missió de preservar el medi ambient i salvar els hiverns. De fet, durant el circuit participa també en un projecte amb l’ONG Protect Our Winters on anirà a totes les competicions del FWT en transport públic per incentivar i promoure el fet de buscar alternatives en els viatges que permetin reduir la petjada de carboni.\nUn any més tard, el 2017, va aconseguir la 7a posició en el FWQ i el 2018 ja va pujar al podi acabant en 3a posició. En la temporada 2019, va aconseguir arribar a la 2a posició final, mantenint les opcions de classificar-se per al Freeride World Tour fins a l’última prova de 4 estrelles del circuit de FWQ que no es va disputar per condicions meteorològiques severes. L’inici de la temporada 2019/2020 a Nova Zelanda va ser excel·lent liderant el rànquing amb autoritat guanyant les tres competicions del FWQ 2020 disputades: Remarkables de 4*, Mount Olympus de 2* i Remarkables de 2*.\nGràcies a lideratge de Castán en el FWQ, l’organització li va concedir una wildcard per competir en el Freeride World Tour 2020, on va aconseguir una merescuda segona posició a la competició d’Andorra, pase a la final de Verbier després de la seva actuació a Àustria, que no va poder celebrar-se per la situació de pandèmia, i es va assegurar una plaça per al Freeride World Tour d’aquest any 2021 quedant la quarta millor snowboarder del món en la seva modalitat.\nPreviousPlata per a Lucas Eguibar a la prova de Copa del Món de Reiteralm (Àustria)\nNextLa plata de Lucas Eguibar a la Copa del Món d’Àustria\nLes espectaculars imatges de l’Era Nocturna


Com reaccionen les espècies al canvi climàtic?\nEls impactes sobre els ecosistemes terrestres i marins\nProposta de màxims per a l’ampliació de Cabrera ARA BALEARS / OCEANA- CARLOS MINGUELL/CARLOS SUÁREZ\nPalmaCom reaccionen les espècies al canvi climàtic? Amb canvis en la distribució, la fenologia i el funcionament o el comportament. Algunes espècies migren latitudinalment i altres ho fan altitudinalment. Anna Traveset, investigadora del grup d’Ecologia Terrestre a l’Imedea, parlà a les jornades del efectes del canvi climàtic sobre les interaccions ecològiques terrestres. L’escalfament hivernal està provocant un desplaçament altitudinal dels insectes plaga limitats per les baixes temperatures. Un equip encapçalat per Traveset intenta determinar la influència de factors climàtics sobre els desajustos fenològics en les interaccions planta-papallona. Almenys a la regió Mediterrània, els desajustos temporals podrien estar més influenciats per l’aridesa que per la temperatura, explicà Traveset, que acabà la seva intervenció recordant que l’augment de temperatura tindrà impactes molt negatius en quatre cultius essencials per als humans: blat, arròs, blat de moro i soja.\nNúria Marbà, investigadora a Oceanografia i Canvi Global de l’Imedea, exposà els impactes del canvi climàtic sobre les praderies de posidònia, que considerà un ecosistema “clau” a Balears, però “vulnerable” a temperatures estivals superiors a 28 graus. Actualment, ja s’observen símptomes de declivi i estrès de les praderies després d’estius amb onades de calor i l’escalfament global amenaça la seva persistència durant la segona meitat del segle XXI. La seva conservació, a la vegada, és una estratègia efectiva per a la mitigació i l’adaptació al canvi climàtic. Aquesta estratègia és particularment rellevant a Balears, on aquest ecosistema és el principal embornal de carboni natural.\nJosé Escalona, investigador de fisiologia vegetal a l’Inagea, parlà de la qüestió de la vulnerabilitat de l’activitat agrícola enfront al canvi climàtic i argumentà que les prediccions climàtiques, conjuntament amb l’increment de la població mundial, poden posar en perill el proveïment d’aliments. “Per tant, cal continuar investigant en línies de millora genètica i amb pràctiques agronòmiques que permetin millorar l’eficiència en l’ús de recursos”, apuntà Escalona al respecte.\nEnric Massutí, investigador del COB-IEO, dedicà la seva intervenció a la relació entre canvi global, peixos i pesqueries, i explicà que en les darreres dècades han aparegut fins a 45 noves espècies exòtiques a la Mediterrània occidental, la majoria procedents de zones oceàniques tropicals i subtropicals. Hi ha una espècie de llenguado que, després d’entrar per l’estret de Gibraltar, ha travessat tota la Mediterrània fins a l’extrem més oriental, desplaçant altres espècies de llenguados autòctones d’aquesta zona. En col·laboració amb l’Imedea, els científics han comprovat l’adaptació d’algunes espècies a climes cada cop més càlids, com en el cas de la llampuga a la mar balear. Per la seva banda, Marta Carreras, investigadora a l’organització Oceana, destacà Balears com “un punt calent de biodiversitat”, motiu pel qual reclamà mesures urgents de protecció per poder convertir l’arxipèlag “en un model a seguir a tota la Mediterrània”.\n'No mires arriba': Netflix no se'n surt amb la seva ambiciosa 'Doctor Strangelove' sobre la crisi actual


La velocitat de contagi ja frega l'1 al pla de Lleida i continua disparada al Pirineu\nActualitzada 23/02/2021 a les 10:44\nLa corba epidèmica torna a pujar a Catalunya, amb les ucis encara plenes\n© Proves PCR al nou edifici de l'hospital Arnau de Vilanova de Lleida.\nEl risc de rebrot de covid-19 al pla de Lleida ha crescut nou centèsimes en les últimes 24 hores i aquest dimarts ja frega l'1, (0,99), segons la web de dades del departament de Salut. A més, el risc de rebrot a les comarques de Ponent s'incrementa 11 punts, fins els 281. Al Pirineu els indicadors són encara pitjors i continuen disparats: velocitat de contagi d'1,21 (17 centèsimes més que el dia anterior) i risc de rebrot de 472 punts (74 més).\nPel que fa als nous casos de covid diagnosticats, Salut ha comunicat 87 a tota la província de Lleida (51 al pla i 36 a la muntanya), fins a un total de 34.715 des de l'inici de la pandèmia.\nLa xifra de defuncions comunicada a la demarcació de Lleida es manté aquest dimarts en 708, després de les 9 morts anunciades ahir.\nEn el conjunt de Catalunya la corba epidèmica ha donat un tomb i torna a pujar, amb les ucis plenes i una velocitat de propagació del virus (Rt) que ja és de 0,99, quatre centèsimes més que aquest dilluns, amb una tendència a què aquest dimecres ja superi l’1, mentre que el risc de rebrot (EPG), que mesura l’índex de creixement potencial de l’epidèmia, creix per segon dia consecutiu.\nSegons les dades epidemiològiques actualitzades pel departament de Salut, hi ha 1.973 pacients amb COVID hospitalitzats, 56 menys que la vigília, dels que 593 estan greus a l’UCI, cinc més.\nLa velocitat de reproducció de la malaltia està escalant ràpidament des de divendres, probablement per l’extensió de les variants del SARS-CoV-2 més contagioses –la britànica, la brasilera i la sud-africana–, mentre que en les últimes 24 hores s’han notificat 1.482 nous contagis, amb el que el total d’infectats des de l’inici de la pandèmia ascendeix a 547.107.\nLes hospitalitzacions per covid a Lleida segueixen la baixa


La Generalitat finança amb 100.000 euros actuacions per a la promoció dels Objectius de Desenvolupament Sostenible en l’àmbit local | Notícies Dígitals\nLa Generalitat finança amb 100.000 euros actuacions per a la promoció dels Objectius de Desenvolupament Sostenible en l’àmbit local\n30/06/2021 actuacions, generalitat valenciana, ods\nLa Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica ha convocat les subvencions per a l’exercici 2021 destinades a finançar actuacions en matèria de promoció, en l’àmbit local, dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS), en el marc de l’Agenda 2030.\nLa Generalitat finançarà amb 100.000 euros diverses actuacions, que podran consistir en activitats de sensibilització i comunicació, dirigides a incrementar la informació i el coneixement per part de la ciutadania entorn dels ODS, així com activitats de formació i capacitació del personal al servei de les entitats locals sol·licitants, amb la finalitat de facilitar la implementació de l’Agenda 2030 en els àmbits d’actuació municipal.\nTambé seran susceptibles de subvenció les activitats de formació i capacitació d’altres agents multiplicadors (associacions, grups i col·lectius socials) que es dirigisquen a augmentar el coneixement i la participació de la ciutadania en l’assoliment dels ODS, així com activitats educatives que podran desenvolupar-se en l’àmbit dels centres educatius com en contextos d’educació no formal (ludoteques, activitats extraescolars, escoles d’adults, centres de joventut, etc), que contribuïsquen a conformar una ciutadania crítica i compromesa amb el desenvolupament sostenible.\nAixí mateix, se subvencionaran les actuacions dirigides a la creació de xarxes supramunicipals o d’aliances publicoprivades que impliquen agents diversos per a l’impuls compartit de l’Agenda 2030 en l’àmbit local, així com les actuacions que tinguen com a objectiu augmentar la participació ciutadana en l’elaboració i seguiment de polítiques públiques orientades a la implementació de l’Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible en l’àmbit municipal.\nPodran ser beneficiàries de les ajudes recollides en aquesta convocatòria, les entitats locals d’àmbit inferior a la província de la Comunitat Valenciana.\nEl termini per a la presentació de sol·licituds finalitzarà el pròxim 28 de juliol i es tramitaran exclusivament de manera telemàtica en la Seu Electrònica de la Generalitat i en la pàgina web de la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica\n← El Peníscola Globeeenergy FS arrencarà la temporada l’11 de setembre\nMetrovalencia oferirà l’horari de metro de les jornades laborables durant tot el dia la primera quinzena de juliol →


Ajustada derrota del CBV en la pista de Basket Navarra – Club Baloncesto Villarrobledo\nAjustada derrota del CBV en la pista de Basket Navarra\n/ mayo 12, 2019/ LEB Plata, Noticias\nEste fin de semana el CB Villarrobledo visitaba la pista de Arrosadía para medirse ante Basket Navarra en el último partido de la liga regular LEB Plata. Un encuentro que tuvo el marcador ajustado en todo momento y que finalmente se decantaba por parte de los locales con un 78 a 74.\nA pesar de la victoria de los navarros y de la derrota de Zamora, la victoria de Marin Peixe Galego ante el líder HLA Alicante hacía que los gallegos se clasificasen como quintos para el playoff de ascenso a LEB Oro, convirtiéndose en el rival del CB Villarrobledo.\n← Buena representación del CBV en el Campeonato de España Junior El CB Villarrobledo quiere seguir haciendo historia →


Hidrogeologia - G2-Geotecnia\nby admin | nov. 26, 2019\nTORNAR A HIDROGEOLOGIA\nINSTAL·LACIONS DE PIEZÒMETRE\nRecuperació de mostres d’aigües.\nMesura del nivell freàtic en un sondeig.\nPunt de control de la qualitat de les aigües.\nConstrucció de piezòmetres\nESTUDIS DE SÒLS IMPERMEABLES PER USOS AGRÍCOLES\nEn aquests estudis es realitzen una sèrie d’assaigs per determinar la impermeabilitat d’un terreny. Amb les dades obtingudes podem interpretar la dinàmica hidrogeològica de la zona d’estudi, així com l’estat de les aigües subterrànies i del subsòl en la parcel·la.\nCopyright 2022 G2 - GEOLOGIA EN MOVIMENT S.L.P. Disseny Llibresgrafics\nTORNAR A GEOTÈCNIA\nPertitatges geològics i acompanyament judicial\nEl nostre equip de professionals pot fer un peritatge judicial en el qual s’inclou un estudi previ inicial amb assaigs de camp si és necessari, redacció de l’informe i acompanyament al judici. El fet que es realitzi un bon peritatge geològic i geotècnic és fonamental per guanyar un judici ja que és un camp molt específic.\nPatologies en estructures\nUn estudi d’aquestes característiques té com a objectius detectar patologies en habitatges o edificis, com esquerdes, i recomanar sistemes de reforç pels mateixos. Per fer-ho s’estudien totes les característiques geològiques i geotècniques del terreny. Es tracta d’observar qualsevol tipus de patologia en forma de: esquerdes, bombaments, enfonsaments, girs, etc.\nEls principals factors condicionants\nen l’aparició d’esquerdes són:\nFactors intrínsecs del terreny\naquest comportament té a veure amb l’absorció d’aigua i la dessecació per part de la fracció argilosa dels materials.\nla capacitat d’un terreny de mostrar assentaments importants, que si estan sotmesos a una sobrecàrrega poden generar patologies en forma d’esquerdes.\nsi la fonamentació no es realitza a tot arreu a la mateixa unitat els assentament poden ser importants.\nun altre factor desencadenant d’assentaments diferencials és l’heterogeneïtat en la transmissió de càrregues.\nUtilitzem cookies pròpies i de tercers per recollir informació sobre les preferències de configuració i realitzar l'anàlisi de la navegació dels usuaris. En prémer el botó "ACCEPTO" consent aquestes cookies. Podeu obtenir més informació, o bé conèixer\ncom canviar la configuració, prement en Més informació.Accepto Més informació\nSóc la Judit, qualsevol dubte que tinguis pots enviar-me un missatge clicant al requadre inferior.\nSuport Judit Vinyes\nWhatsApp Xat G2 Geotècnia


Qui sóm i què fem a la SEC. DE MUNTANYA | Entitats de Vilassar de Dalt\nQui sóm i què fem a la SEC. DE MUNTANYA\nLa Secció de Muntanya és una secció de LA MASSA Centre de Cultura Vilassarenc que neix de la iniciativa d'un grup de persones que els agrada gaudir de la muntanya; és oberta a tothom que tingui ganes de caminar, fer excursions i conèixer el món de la muntanya i l'alpinisme. Va ser creada el setembre de 2010 per un grup reduït de socis de l’entitat i en l’actualitat compta amb més de 160 entusiastes excursionistes de totes les edats i escaladors del rocòdrom Germans Estorach,\nLa Massa està adherida a la Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC) i a la federació espanyola (FEDME).\nTramitem carnets federatiu que incorporan l'assegurança d'accidents d'excursionisme, escalada, alpinisme, BTT, curses de muntanya, esquí, etc.\n1. organitzar i fer excursions obertes a tothom i per a tots els nivells de dificultat; excursions familiars\nAu vinga, si t'agrada caminar per la muentaya i fer alpinisme o escalada ¿a què esperes a apuntar-te? Envia un email a l'adreça muntanya@lamassaccv.org\nTenim un rocòdrom molt xulo. visita la nostra pàgina web www.lamassaccv.org\nACTIVITATS programades pel 2018 de la SECCIÓ DE MUNTANYA:\n14 GENER: Torredembarra-Tarragona pel camí de ronda: Altafulla,Tamarit, platja dels Capellans, etc.\n28 GENER: caminada de Castellcir a Castellterçol passant per Fonts Calents i la font de la Vinyota (el Moianés)\n3 i 4\tFEBRER: cap de setmana formació muntanya hivernal a Pont de Suert: nivologia, escalada en gel, raquetes...\n18 FEBRER: excursió amb raquetes de neu a la Creu de Ferro i la Gallina Pelada des de la Pleta de la Vila\n25 FEBRER: ruta de les ermites del termemunicipal de Pineda de Mar\n3 i 4\tMARÇ: travessa de nord a sud d’Ulldemolins-La Morera del Montsant dormint al nou refugi de la FEEC a la Morera i tornada per graus i corriols del Montsant. Activitat conjunta amb el grup excta. d'Ulldemolins (el Priorat)\n18 MARÇ: ruta geològica per la Serralada Litoral amb conferència prèvia d'un geòleg\ndel 24 al 27 MARÇ-SETMANA SANTA: 4 etapes dels GR-93 i GR-190 per la Tierra de Los Cameros de San Román al al santuario de Valvanera al P.N. de la Sierra de Cebollera (la Rioja)\n15 ABRIL: El Salt de la Minyona per les valls de Sau i les Guilleries (camins de Verdaguer)\n22 ABRIL: Ruta ornitològica per Vilassar de Dalt guiada pel resp. Centre Documentació Parc Serralada Litoral. Excursió familiar\n29 ABRIL: matinal per senders ombrívols del Montnegre sortint de Vallgorguina: maises, monuments megalítics...\n6 MAIG: campionat d’Autoescalada de caixes de cervesa + cursa infantil de muntanya Minitrail\n12 i 13 MAIG: Volta Roc de Pessonada, Roca Alta, l’Escalirot.Visita botigues d’època de Salàs del Pallars Ruta literària pel Pamano (Vall d'Assua) des de Rialp\n26 MAIG: de Vilassar a Mataró per jaciments romans del Baix Maresme: Torrellauder (Mataró)\n27 MAIG: barranquisme als Estrets Can Virella (Anoia) apta per a tots els públics. Activtat alternativa: ruta BTT\n2 i 3\tJUNY: pernoctació al refugi d’Ulldeter i ascensió al Gra de Fajol (2714 mts.) pel coll de la Marrana. Excursió familiar\n10 JUNY: excursió pels “camins de l’exili” de Portbou a Cotlliure seguint la costa; Banyuls, Port Vendres...\n30 JUNY i 1 JULIOL: Vall Ordesa: Faja de las Flores, nit al refugi de Goriz i tornada pel Cañón de Añisclo\n7 JULIOL: Nocturna familiar de Vilassar de Dalt al castell de Burriac. Xerrada prèvia sobre les bruixes de Burriac\ndel 18 al 22 JULIOL; Coronallacs: ruta d'estiu circular pels 4 refugis guardats per Andorra (5 dies) 92 qmts. 6500 mts desnivell acumulat. Inici a Les Escaldes.\ndel 4 al 8 AGOST: Tour el Canigó en 4 etapes dormint en refugis. 74 qmts. 4000 mts desnivell acumulat. Opció de fer Canigó (2784 mts.) i alguna etapa més suau\n1 i 2\tSETEMBRE: el 3000s pendents el 2017 com els Russells des de Cap de Llauset, Bessiberris, Comalforno… ja veurem\n15 i 16 SETEMBRE: Pic de les Xemeneies (2755 mts) per la cresta fins al Carlit des de la Coma d’Orlu i Llanós dormint en tendes o fent vivac\n21 SETEMBRE: Sopar “de traje” i exposició de fotos de muntanya dels socis a la d’exposicions de La Massa\n29 i 30 SETEMBRE: ruta circular Queralbs – refugi de Coma de Vaca - Núria per Torreneules – Queralbs pel Camí dels Enginyers\n7 OCTUBRE: serra dels Bufadors de Beví des del castell de Montesquiu\n20 OCTUBRE Obarra: via ferrada de La Croqueta o visita monestir de Santa Maria. Passeig per Graus.\n21 OCTUBRE: de Llert a San Martín de Veri pel PR HU-50: Esterún, La Margalida i la Muria amb CER (Graus)\n28 OCTUBRE; Ascensió familiar al Matagalls (1698 mts.) per Sant Marçal i Coll Pregon\n11 NOVEMBRE: el Pollegó Superior del Pedraforca (2506 mts.) des de Gósol pel Coll de la Cabra i baixant Serrat de la Tossa\n25 NOVEMBRE: de la Farga de Bebié a Ripoll per GR-151 vora el riu Ter i visita colònia tèxtils. Retorn en tren\n16 DESEMBRE: Ruta pel Pla de l’Estany, “Soldados de Salamina” des del Santuari del Collet: Presó de Guerra\nUS RECORDEM QUE PER PARTICIPAR HABITUALMENT A LES EXCURSIONS DE LA SECCIÓ DE MUNTANYA DE LA MASSA (MÉS DE DUES EXCURSIONS A L’ANY) CAL DISPOSAR DEL CARNET FEDERATIU, EXCEPTE LES CAMINADES MATINALS PEL PARC DE LA SERRALADA LITORAL.\nTRÍPTIC INFORMATIU per a qui vulgui apuntar-se al grup excursionista\nQuotes de soci de La Massa i carnet federatiu FEEC any 2018\nMEMÒRIA D'ACTIVITATS i excursions realitzades fins a desembre de 2017\nInici › SECCIO DE MUNTANYA DE LA MASSA CCV › Qui sóm i què fem a la SEC. DE MUNTANYA


Policia Nacional Espanyola. Font: Contando Estrelas, Flickr\nLogo de Human Rights Watch. Font: HRW\nKartik Raj, investigador de Human Rights Watch enviat a Catalunya. Font: HRW\nHuman Rights Watch (HRW) ha afirmat després d’una investigació independent que els cossos de seguretat de l’Estat espanyol van fer un ús desproporcionat de la força el passat dia 1 d’octubre del 2017, quan van intentar aturar persones que es congregaven a dins i al voltant dels centres de votació durant la celebració del referèndum d’autodeterminació de Catalunya. L’ONG internacional ha acusat la Guàrdia Civil i a la Policia Nacional d’haver fet servir porres i escuts per carregar contra ciutadans i ciutadanes que protestaven pacíficament. Segons informacions oficials donades pel Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, gairebé 900 persones van resultar ferides durant el dia del referèndum.\nHRW va parlar amb víctimes i testimonis i va revisar diferent material com vídeos, fotografies o proves mèdiques a les províncies de Girona i Barcelona. Les forces de seguretat van ser enviades a Catalunya amb l’objectiu d’aturar les votacions i de confiscar les urnes després de rebre una ordre judicial. L’investigador d’Europa Occidental de l’organització Kartik Raj, que treballa en els camps de l’anti terrorisme, l’extremisme i el populisme, va afirmar que la investigació en tres casos diferents va confirmar l’ús excessiu de la força per part dels cossos de seguretat de l’Estat. “La policia pot haver tingut la llei del seu bàndol i una ordre judicial per complir, però això no els hi donava el dret de fer servir la violència contra manifestants pacífics”, va afirmar en una publicació de HRW al web oficial de l’ONG.\nEl referèndum català va ser declarat inconstitucional pel Tribunal Constitucional. Tot i això, la jornada es va celebrar amb un suport massiu de la societat civil. Concretament, Human Rights Watch va documentar un ús excessiu de la força a una escola de primària a Girona i a les poblacions d’Aiguaviva i Fonollosa (a la província de Barcelona). D’acord amb la investigació, les fotografies publicades pels mitjans i penjades a les xarxes socials mostren aquest ús desproporcionat de la força contra la gent que intentava votar.\nEl Govern espanyol, per contra, ha afirmat que les forces de seguretat van seguir ordres judicials que “van ser degudament executades i d’una manera apropiada i proporcionada”. En paraules del Ministre d’Interior Ignacio Zoido les forces policials no van atacar ni a la ciutadania ni a les seves idees polítiques.\nEl dia 1 d’octubre, Kartik Raj va viatjar a Catalunya per investigar al·legacions sobre l’ús excessiu de la força visitant Barcelona, Girona, Fonollosa i Aiguaviva. Donat que a les xarxes socials hi havia moltes informacions poc veraces, HRW va parlar cara a cara amb 29 persones que van afirmar haver sigut maltractades per la policia i amb 24 testimonis oculars, a més de les autoritats locals. Per elaborar l’informe, Human Rights Watch també s’ha posat en contacte amb l’Estat espanyol.\ndrets humans i desigualtat, processos de pau, Human Rights Watch, Estat espanyol


Els enginyers multimèdia que s’especialitzen en videojocs desenvolupen aplicacions per a qualsevol tipus de plataforma: web, dispositius mòbils, televisions, xarxes socials, vídeo consoles, etc. i per a diferents sectors com el dels videojocs, l’animació en 2D i interacció 3D, cinema o producció audiovisual.\nEs tracta d’una titulació que disposa d’una base tecnològica pròpia a més d’unes competències professionals clarament definides; totes elles al servei de la conceptualització i el desenvolupament d’entorns virtuals d’interacció sense cap limitació en el suport de comunicació ni en l’àmbit concret d’aplicació.\nGràcies a la característica transversal de la Multimèdia i a la seva posició estratègica, els graduats/des en enginyeria multimèdia que s’especialitzen en videojocs tenen un ampli ventall de possibilitats professionals i apliquen els seus coneixements en qualsevol tipus de sector que requereixi continguts digitals interactius: videojocs, mèdic, esportiu, cultural, educatiu, marketing, prevenció de riscos, recuperació de la memòria històrica, artístic, entreteniment o consultoria estratègica, entre molts d’altres.\nA més, et preparem per aconseguir certificacions oficials reconegudes professionalment a nivell internacional.\nVisita la web d’empreses creades pels nostres antics alumnes i veuràs el que arribaràs a fer:\n4t semestre\tAnimació 3D (5 Crèdits - Anual)\nSimulació física (6 Crèdits - Semestral)\n7è semestre\tProducció multimèdia II (6 Crèdits - Anual)\nIntel·ligència, realitat i virtualitat (4 Crèdits - Semestral)\nTelevisió interactiva (3 Crèdits - Semestral)\n8è semestre\tProducció multimèdia II (6 Crèdits - Anual)\nAssignatures optatives\tArt per a videojocs (4 Crèdits)\nEn finalitzar els estudis l’alumne rebrà el títol de Graduat o graduada en Enginyeria Multimèdia - Menció en Videojocs per la Universitat Ramon Llull.


El Punt Avui - Temporada Alta - Altres formats - 2011\nTemporada Alta - Altres formats - 2011\nContinua el Festival de Tardor de Catalunya, Temporada Alta, amb el seu degoteig impertorbable d'estrenes, assotant implacable l'enteniment dels espectadors més pacients i fidels. Així, divendres, a...\nEl circ, al Quebec, amb un nombre d'habitants semblant al de Catalunya i una superfície gairebé una cinquantena de vegades superior, és, des de fa uns anys, una qüestió cabdal, i destinar-hi diners...\nIl Circo Italiano farà una vintena de funcions a Girona durant les Fires\nWalt Disney ha fet molt mal, molt. Miraré de justificar aquesta primera afirmació, que pot semblar molt agressiva i segur que a parer d'uns quants absolutament equivocada. Dissabte passat, al Teatre...


Pròleg de Pau Faner al llibre «La cuina de Menorca» de Jaume Fàbrega i Carme Puigvert – Fra Roger Gastronomia i Cultura\nPosted on 18 enero, 2015 by Antoni Juaneda\nPròleg de Pau Faner al llibre «La cuina de Menorca» de Jaume Fàbrega i Carme Puigvert\nSé que es pot fer una història de ficció emprant com a referent un llibre de receptes culinàries. És un recurs que he vist a alguns autors. Potser és que no hi ha res nou sota la capa del sol. O potser és que la cuina, com la llengua, parla del caràcter, de l’ànima d’un poble. Deu ser per això que pobles com el català es resisteixen amb tant de dolor a perdre la seva llengua. Però la cuina, com les arts plàstiques, té una avantatge sobre la llengua: no s’ha de mester traduir. Un bon plat tradicional pot ésser degustat aquí, a Tòquio i a Nova York, i pot parlar de l’essència d’un poble, igual que un bon quadre. Potser per això la bona cuina hauria de formar part de les belles arts.\nFullejant aquest llibre de cuina menorquina que na Carme Puigvert i en Jaume Fàbrega han tingut l’encert de confeccionar, he vist passar molts d’episodis de la meva vida i de la vida del meu poble. En Jaume Fàbrega m’ha recordat i tot les arrels de la meva gent a la introducció d’aquest llibre, sota l’epígraf “De l’Empordà a Menorca”. “Menorca va ser poblada per empordanesos”, diu en Fàbrega. I cita tot un seguit de mots de procedència gironina. Altre cop la llengua i la cuina. I jo hi afegiria encara la llum, el vent i el caràcter, perquè en efecte mai no he vist una terra que s’assembli tant a la meva terra, ni una gent que s’assembli tant a la meva gent com la terra i la gent empordanesa.\nJo, però, segons alguns homes clarividents, vaig ser abans venecià que empordanès, i això ho dic per lligar caps amb algun plat menorquí de procedència italiana, segons en Fàbrega, però de la Itàlia catalana, com la cega amb cóc. Jo he menjat cega amb cóc, preparada per la meva dona, que la va aprendre a preparar de na Fela Torres, la seva mare. La meva dona, que es diu Rosa Canet, i la meva mare, que s’entesta a anomenar-se Paca Coll, han col•laborat directament en aquest llibre, i la meva sogra, pel que es veu, indirectament. Deu ser que a Menorca tothom posseeix un bocinet d’aquest gran patrimoni de la cuina que avui Carme Puigvert ha recollit en aquest llibre. Altre temps passava el mateix amb les rondalles, es trametien oralment de pares a fills.\nJo he menjat cuscussó i tenc també un poc de cara de moro. La meva mare, i la meva germana na Clàudia, i la meva tia Maria feien cada any el cuscussó. Però la meva tia Maria la cosa que fa més bona són els pastissets plens de conserva (a mi m’agrada que hi hagi molta conserva, i que siguin gruixats i tous, i molt dolços). I el meu pare, que era cuiner, va fer qualque vegada arròs de la terra, un plat que només amb el nom ja parla de la terra, i si el provau potser sentireu i tot grinyolar els porcs a les solls i lliscar el vent damunt les espigues de blat.\nPerquè Menorca és una terra pobra, i la seva cuina n’està plena, de recursos de pobre. El porc és l’animal més ben aprofitat; no se’n llença res, del porc, crec que no tan sols a la cuina menorquina. Però hi ha les sopes de llet que solien omplir molts de berenars (desdejunis) i molts de sopars pobres d’aquesta gent i d’aquesta terra. Hi ha les sopes d’oliaigua, que són poca cosa més que tomàtiga, ceba i pa llescat. Hi ha el pancuit, amb all i sopes de pa. Hi ha les trunyelles, que són fetes amb els budells dels bens, animals que si bé no són tan aprofitats a la cuina com els porcs, tenen si més no un posat molt més estoic. Hi ha la freixura, que voreja allò que a Mallorca s’anomena frit mallorquí, si bé a Menorca es fa amb una salseta diferent, un plat que aprofita ben bé les despulles dels animals. Menorca és una terra erma i tot s’ha d’aprofitar. Hi ha figues que acompanyen els oliaigües, figues amb les quals es fa conserva de figat. Jo he remenat figat dins un calderó, amb un remenador que tenia la forma d’una forca de les de penjar els condemnats a mort. Menorca és una terra pobra on cal fer plats suculents amb poques pessetes, i vet aquí les coques amb tomàtiga, amb pebres o albercoc, i les formatjades amb carn, amb formatge o amb brossat, i les ensiamades, i els rissats, i els rotllos de pasqua. Jo he anat al forn amb bicicleta amb dues llaunes de rotllos o de formatjades. La gent gravava les inicials damunt la cobertora de les formatjades, perquè no les barrejassin en dur-les a coure al forn. El meu sogre, en Josep Canet, no volia que les formatjades amb carn tinguessin un os de be dedins, tot i que a ca seva deien que així eren més gustoses. Corries el perill de trencar-te una dent en menjar-te-les, però això també hi entra: Menorca és una terra molt dolça i molt cruel.\nEl meu pare era cuiner. Una vegada va fer una greixera de pa amb quatre rosegons, llet i sucre, quan feia d’assistent per a un coronell, a Melilla, i ho van trobar tan bo, i es van fer tantes creus que allò fos fet amb el pa que havien de tirar, que no s’ho acabaven de creure. La meva àvia tenia molta força, havia muntat un establiment d’hostaleria ella tota sola, començant de bugadera i acabant de mestressa de fonda. Veia passar els anys i els dolors sense dir res. Cada tarda s’asseia vora el foc, a una cadira engronsadora. Era un foc de carabó, a una cuina molt grossa, amb forn de dalt i forn de baix. Tenia els dits gruixats i marronosos, de tant de pelar patates. I amb un dit d’aquells, més fort i incisiu que no el d’un home, comprovava si els monyacos ja estaven tous dins el forn, i agafava les cassoles on es rostien els colomins sense cremar-se, o els tians on els pollastres rostits es confitaven i es donaven l’un a l’altre un gustet tan bo i penetrant que no l’he trobat mai més. La meva àvia, amb aquest dit que dic, escalfava els canelons, o els calamars plens, o rostia les cuixes de be, i desafiava el món des del seu humil recó de la cuina fosca de la Fonda Faner. Mai no he provat tampoc calamars plens tan bons com els que feia el meu pare, en Doro Faner. La meva àvia, na Maria Mercadal, supervisava la seva feina amb el seu silenci impenetrable. Només aquell dit rodó, o un seu crit aspre, feia posar ben drets els nou fills que havia tingut. Veieu com tenim cosa d’empordanesos però també d’italians?\nRecord la primera vegada que vaig menjar caragols dins un suquet negre que els feia boníssims. Era dins el menjador més fosc i més petit que hi havia a la fonda, un casalot vell amb quatre menjadors. Hi havia, això sí, un llim cònic damunt l’hule de la taula, groguinós, i les parets estaven emblanquinades, i hi havia una finestreta amb filferros que donava a una cisterna. Jo, que era un infant imaginatiu, parlava amb els caragols, que es movien dins el meu plat i guaitaven a la finestra de la cisterna, i parlava també amb les ungles dels meus dits, que eren com a caragols riallers. Provau de mirar-vos els palmells de les mans, doblegau llavors els dits, i feu-los pujar i baixar; oi que són com a caragols riallers? O potser són com a polítics banaules d’aquests que diuen que arreglaran el món?\nNo us vull enganyar. Jo molt sovint dic la veritat. El plat que m’agrada més del món és la llagosta- M’agrada en caldereta, com la fan a Menorca, i m’agrada al forn amb all i julivert i amb salsa maonesa, i m’agrada feta damunt els fogons, amb un rajolí d’oli, com els esclata-sangs, que també m’agraden molt. Les albergínies plenes em recorden els capvespres d’estiu, quan per Sant Cristòfol anàvem a fer la bereneta a la vora de la mar. Que bons aquells cócs amb obreginyes plenes! El mar és el més gran que hi ha a Menorca, el més immens. I el més poderós deu ser la imaginació d’un infant.\nTagged llibres de cuina, Pau Faner


Elizabeth Lapina | LibraryThing en català\nAutor/a de The uses of the Bible in Crusader sources\n3 (5) 0 1,452,647 0 0\nObres de Elizabeth Lapina\nThe uses of the Bible in Crusader sources 2 exemplars\nWarfare and the miraculous in the chronicles of the First Crusade 1 exemplars\nTambé de Elizabeth Lapina\nThe Cambridge Companion to the Literature of the Crusades (Col·laborador) 2 exemplars\nHistoryattheBodleian (1), ExeterCollegeLibrary (1), GT (1), JudaicDigitalLibrary (1)\nGT (1), HistoryattheBodleian (1), ExeterCollegeLibrary (1), JudaicDigitalLibrary (1)\n11th century (1) Segle XII (1) 13th century (1) 14th century (1) 15th century (1) April 2019 (1) Croades (1) Europa (1) Literatura (1) literature and history (1) May 2019 (1) MBV 17c (1) Història medieval (1) Palestina (1) religious history (1) guerra (1) warfare (1)\nElizabeth Lapina (només com a autor primari)\nElizabeth Lapina actualment està considerat un «autor únic». Si una o més obres pertanyen a diferents autors homònims, procedeix a separar-los.\nElizabeth Lapina comprèn 1 nom.\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 151,599,591 llibres! | Barra superior: Sempre visible


SANTUARI DE LA MARE DE DÉU DE MISERICÒRDIA. REUS: diumenge, de maig 03, 2015\nLectures i homilia del diumenge 5 de Pasqua.\nMirant Jesús descobrim que l’amor és acció.\nI si el nostre amor és com el seu no tingueu por:\nl’amor és engendrador d’amor.\nDoncs estimar és donar per rebre.\nEn aquell temps, Saule arribà a Jerusalem, i allà intentava incorporar-se als creients, però ells no creien que s’hagués convertit, i tots el defugien. Llavors Bernabé el prengué pel seu compte, el presentà als apòstols, i els contà com, pel camí, el Senyor se li havia aparegut i li havia parlat, i amb quina valentia havia predicat a Damasc el nom de Jesús. Des d’aquell moment convivia amb ells a Jerusalem amb tota llibertat, predicava amb valentia el nom del Senyor, conversant i discutint amb els jueus de llengua grega. Aquests es proposaren de matar-lo, però els germans, que ho saberen, l’acompanyaren a Cesarea i el feren marxar a Tars. L’Església vivia en pau per tot Judea, Galilea i Samaria. Així creixia, s’anava edificant, i vivia constantment a la presència del Senyor, confortada per l’Esperit Sant.\nFillets, que el nostre amor no sigui només de frases i paraules, sinó de fets i de veritat. Llavors coneixerem que ens mou la veritat i la nostra consciència es mantindrà en pau davant de Déu. Perquè si la nostra consciència ens acusa, pensem que Déu és més gran que la consciència, i que ell ho sap tot. Estimats, si la consciència no ens acusa, podem acostar-nos a Déu amb tota confiança, i obtindrem el que li demanem, perquè complim el que ens mana i fem allò que és del seu grat. El seu manament és que creguem en el seu Fill Jesucrist i que ens estimem els uns als altres tal com ens ho té manat. Si complim els seus manaments, ell està en nosaltres i nosaltres en ell. I, per l’Esperit que ens ha donat, coneixem que ell està en nosaltres.\nLectura de l’evangeli segons sant Joan (Jn 15,1-8)\nEn aquell temps, Jesús digué als seus deixebles: «Jo sóc el cep veritable, i el meu Pare és el vinyater. La sarment que no dóna fruit en mi el Pare la talla, i la que dóna fruit, l’esporga i la neteja perquè encara en doni més. Vosaltres ja sou nets gràcies al missatge que us he anunciat. Estigueu en mi i jo en vosaltres. Així com la sarment, si no està en el cep, no pot donar fruit, tampoc vosaltres no podeu donar fruit si no esteu en mi. Jo sóc el cep, i vosaltres, les sarments. Qui està en mi i jo en ell dóna molt de fruit, perquè sense mi no podríeu fer res. Si algú se separa de mi, és llançat fora, com ho fan amb les sarments, i s’asseca. Les sarments, un cop seques, les recullen, les tiren al foc i cremen. Si us quedeu en mi, i el que jo us he dit queda en vosaltres, podreu demanar tot el que desitgeu, i ho tindreu. La glòria del meu Pare és que vosaltres doneu molt de fruit i sigueu deixebles meus.»\nSom a la meitat del temps pasqual... i no és fàcil mantenir el ritme de la Pasqua amb tota l’alegria que suposa. L’al·legoria del cep i les sarments ens pot ajudar a prendre consciència del fruit de la nova vida de batejats. “La glòria del meu pare -diu Jesús- és que vosaltres doneu fruit i sigueu deixebles meus”.\nAvui, prenem consciència que el Baptisme que hem rebut té un efecte principal: la unió amb el Ressuscitat dóna fruit; està units amb Ell ens porta a donar fruit.\nPodríem entendre que el fet d’estar units a Ell és pura obediència, o sigui una doctrina que nosaltres obeïm. I és més, és molt més! És a Ell a qui estem units, a la seva persona, a la seva vida. Ell s’uneix a nosaltres i la seva vida és la nostra vida. I les redoltes tenen la vida del cep. El fruit que donarem seran el seus fruits. No ens demana estar subjectes a un pensament determinat, o a una persona, o a un estil concret de vida. Aquesta al·legoria del cep i les sarments en ve a dir això. No demana als cristians que siguem persones més o menys actives, que fem coses.\nPotser estem acostumats a valorar tot allò que dóna una eficàcia, en funció dels resultats de la producció. És un criteri econòmic. No és pas aquest cl criteri de Jesús quan parla de “donar fruit”. I els fruits que podem donar no són mesurables. Nosaltres moltes vegades ni els veiem, però hi són. Com es pot mesurar el valor de la creu de Jesús amb criteris de mercat? L’amor té una altra mesura, que és no-tenir-mesura. Som a la Pasqua. És la Resurrecció la que permet valorar adequadament la mort de Jesús.\nAl Llibre dels Fets dels Apòstols ens trobem amb sant Pau que s’incorpora a la Comunitat. La seva vida ha canviat radicalment per la seva unió a Jesús ressuscitat.\nLa celebració dominical no és un balneari de repòs, on ens hi trobem bé, on netegem la nostra consciència. És més. “Fillets, que el nostre amor no sigui només de frases i paraules, sinó de fets i de veritat”. I això només es pot fer si estem units a Ell. Com les sarments si estan unides al cep donen o no donen fruit. Que si donen fruit és per això, perquè hi ha un cep.\nEstar amb Jesús vol dir comunió amb Ell, relació d’intimitat. És el que diu sant Pau: “És Crist que viu en mi”. És al cep que les sarments hi troben la saba, que les fa viure i els dóna força i fruit.\nLa força de la nostra vida no és fora de nosaltres. No és ni en la Llei, ni en el compromís, ni en la seva força on radica la nostra força. Sense saba no hi ha fruit.\nCom estimar és anar sempre més enllà d’una solidaritat i l’amor sempre supera tots els càlculs. “Preneu i mengeu.. Preneu i beveu...”. Déu se’ns dóna. I en la creu descobrim fins on ha arribat aquest amor. Com el raïm trepitjat per poder donar vida.\nMirant Jesús descobrim que l’amor és acció. I si el nostre amor és com el seu no tingueu por: l’amor és engendrador d’amor. Doncs estimar és donar per rebre. Bona gana.\nPublicat per Santuari de la Mare de Déu de Misericòrdia a 13:45 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Homilia, Mn. A.Roquer, Pasqua, St. Joan\n▼ 03 de maig (1)


Quines sortides professionals té estudiar nutrició i dietètica? - Foment Formació\nInicio » Formación profesional » Quines sortides professionals té estudiar nutrició i dietètica?\nSi estàs interessat en tot el tema de la nutrició i dietètica, i a més ets autònom, estàs en situació d’atur o no pots accedir a cap Pla de Formació en la teva empresa i vols obrir els teus horitzons, aquest article és per a tu. Aquí t’explicarem quins són els avantatges i sortides professionals si fas un curs de nutrició i dietètica.\nCom ja saps, vivim en una societat cada vegada més interessada i preocupada per l’alimentació saludable i la cura de el cos, volem fugir de l’excés de pes, al·lèrgies i problemes de salut. Veiem com apareixen cada vegada més botigues ecològiques al nostre barri, les seccions de productes sense gluten i productes ecològics al supermercat són cada vegada més grans, cada vegada hi ha més persones aficionades al running o qualsevol esport. Perquè la veritat és que cada vegada som més conscients de la importància i l’impacte que té menjar sa i tenir un estil de vida saludable,\nAixò ha generat que tots vulguem tenir més coneixement i més control sobre els productes d’alimentació que consumim. I és per aquesta raó que estudiar nutrició i dietètica és una molt bona decisió, perquè és una professió cada vegada més valorada i cotitzada.\nA més, és una professió ben pagada i podràs trobar treball molt fàcilment i en molts sectors i empreses, perquè és una professió molt diversa, moltes àrees de la vida estan relacionades amb una bona alimentació.\nPerò realment què fa un dietista o nutricionista?\nSuposo que el primer que se’t passa pel cap és: fer dietes. És el professional encarregat de fer el teu pla d’alimentació. Però la veritat és que va molt més enllà d’això, quan et formes en nutrició i dietètica adquireixes coneixements molt més profunds i complets.\nAprens des dels aspectes més bàsics de nutrició i dietètica en l’ésser humà, com la digestió, absorció i metabolisme dels nutrients, els grups d’aliments i qualitat i higiene dels mateix, fins als aspectes de nutrició més complexos, com els requeriments nutricionals necessaris en les diferents fases de desenvolupament d’un ésser humà, la valoració de l’estat nutricional d’una persona, i quin és l’equilibri alimentari ideal, en funció de les característiques i condició específica d’una persona. També podràs fer tot això, però enfocat a col·lectius.\nBàsicament podràs fer un estudi detallat i complet de la situació d’una persona, i saber quins canvis i hàbits alimentaris ha de tenir per guanyar en salut, energia, i, en conseqüència, vida. Podràs atendre persones amb diferents patologies, i seràs capaç de millorar la seva condició a través de l’alimentació. És professió molt poderosa, ¿oi que sí?\nEixides professionals de la Nutrició i Dietètica\nCom veus, és una professió molt diversa a nivell professional. Podràs treballar en empreses tant de el sector públic com de el sector privat, de diferents sectors. De manera més específica, podràs ser:\nAssessor nutricional en centres sanitaris (hospitals, clíniques), residències de gent gran, centres educatius (universitats, col·legis, instituts, escoles bressol), centres esportius (gimnasos, centres esportius municipals) i qualsevol altre que necessiti l’assessoria d’un especialista en aquest tema . Tindràs tasques de prevenció i educació nutricional per ensenyar i conscienciar sobre la importància de l’alimentació a aquests col·lectius.\nCoach nutricional: donant xerrades amb l’objectiu de divulgar informació nutricional de valor de forma independent o en empreses.\nConsultor d’alimentació: preparant menús equilibrats i saludables o coordinant tot el processament dels aliments en empreses de el sector restauració, càtering, menjadors col·lectius. També s’aplica per ONG i organismes públics quan necessiten dissenyar polítiques alimentàries i la seva implantació a nivell local o internacional.\nTècnic en higiene dels aliments a la indústria farmacèutica i alimentària, garantint control de qualitat dels aliments, o en laboratoris en competències de seguretat alimentària.\nDietista en la teva pròpia consulta mèdica: pots ajudar altres persones amb dietes personalitzades, atenent les seves necessitats nutricionals per millorar les seves deficiències.\nProfessor: si t’agrada el món acadèmic també pots impartir cursos relacionats amb la higiene d’aliments, temes nutricionals o potser altres tan populars com el de manipulador d’aliments.\nAra que ja coneixes molt més d’aquesta professió sabràs que seria un error pensar que un curs de nutrició i dietètica es limita a ensenyar-te com fer una dieta. Aquest professional és capaç d’elaborar i supervisar plans d’alimentació adaptats a persones i col·lectius, segons les seves necessitats nutricionals i les seves patologies, a més de promoure la salut de les persones i de la comunitat a través de l’educació alimentària.\nNo esperis més i forma’t en nutrició i dietètica perquè puguis millorar teva situació laboral i expandir els teus horitzons a nivell professional.


Pols de plàtan, beguda saludable per als nens i ancià, plàtan extreure, plàtan extracte - pols de plàtan, beguda saludable per als nens i Saüc, plàtan extracte pols - productes - Xiamen Fortop Imp 59 Exp Co, Ltd\nPols de plàtan, beguda saludable per als nens i vell, extracte de plàtan\nPols de plàtan, beure saludables per als nens i Elder, plàtan extreure * procés d'assecat: aire assecant (AD) o congelar assecat (FD) * lloc d'origen: Xina * conservant & additiu: cap * vida útil: 24 mesos * MOQ: 500kgs * lliurament: per mar o per l'aeroport * especificació: * l'ús: pols de plàtan,...\n* Procés d'assecatge: Aire d'assecatge (AD) o liofilització (FD)\n* Additiu andamp; Conservant: cap\n* Lliurament: per mar o per l'aeroport\n* Especificació de:\ntamany de particula: 40-120 malla, o segons les necessitats dels clients;\nR: 1kg / alumini alumini bossa, caixa fora;\nB: 25kg / tambor fibra;\nC segons les necessitats dels clients\nPols de plàtan, a causa de la seva alta concentració d'essència de plàtan, s'ha trobat per ser un andquot, font important de hidrats de carboni i caloriesandquot;. Si bé és generalment baixa com a font de proteïna, els ingredients beneficiós dels pols són encara andquot; notablement superior a la d'altre fruitsandquot;. La pols també s'ha trobat per ser útil com a tractament general dedispèpsia(indigestió).\nUn parell de: Verat conserves en oli, salsa de tomàquet, salmorra\nSegüent: Conserves de tomàquet


Divendres, 24 de Setembre de 2021 11:37\nEl Consell de Formentera, a través de l’àrea de Patrimoni, informa que entre l’1 i el 7 d’octubre tornen les Jornades d'Estudis Locals Joan Marí Cardona, que enguany compleixen la desena edició. Totes les conferències se celebraran a la sala de plens del Consell de Formentera, a partir de les 20.15 hores. L’entrada és gratuïta i no cal fer reserva prèvia.\nLa consellera de Patrimoni, Raquel Guasch, ha mostrat la seva satisfacció “per poder celebrar de nou les jornades, que van quedar suspeses l’any passat per mor de la pandèmia” i n’ha subratllat l’interès documental: “són unes jornades multidisciplinàries amb un contingut variat, exhaustiu i molt interessant que ens ajuda a conèixer més en profunditat la història de Formentera”.\nA més, la consellera ha recordat que enguany ja s’han publicat dos números de la revista Formentera, que recullen les conferències pronunciades a les jornades dels anys 2015 i 2016 i que es continuarà actualitzant. També s’editarà una publicació de l’any 2020 amb els articles que s’havien de presentar en les jornades que no es varen poder celebrar.\n- Divendres, 1: Protección, conservación y difusión de la arquitectura vernácula. A càrrec de Camila Mileto i Fernando Vegas, doctors arquitectes i catedràtics de la Universitat Politècnica de València.\n- Dilluns, 4: Ús de sòl rústic de Formentera. A càrrec de Vicent Prats Ramon, tècnic superior d’ordenació del territori del Consell d’Eivissa.\n- Dimarts, 5: Malalties i epidèmies de les Pitiüses. A càrrec de Fanny Tur, historiadora i arxivera de l’Ajuntament d’Eivissa.\n- Dimecres, 6: Les plantes per a la salut. A càrrec de Josep Colonques Garrido, acupuntor, naturista, comunicador i autor de nombroses publicacions sobre salut natural.\n-Dijous, 7: Repressió institucional franquista a Formentera: la Causa General. A càrrec de Francisca Riera Escandell, historiadora.\nEl Centre de Professorat de Formentera ha inclòs el cicle de conferències dins de l'oferta formativa per al personal docent, de manera que la Conselleria d'Educació del Govern balear reconeixerà els crèdits a aquelles persones interessades que assisteixin a les sessions.


Vilanova es retroba amb el Patí de vela en el Campionat d'Espanya 2014\nHome \_ Notícies \_ Vilanova es retroba amb el Patí de vela en el Campionat d'Espanya 2014\ndimecres, 10 de setembre de 2014 15:41\nEl LXXI Campionat d'Espanya de Patí de Vela i el IX Campionat d'Espanya de Patí de Vela Júnior, s'ha celebrat dels dies 4 al 7 de setembre de 2014x en aigües del Garraf. Ha estat organitzat pel Club de Mar Vilanova, amb la col·laboració de la Real Federación Española de Vela, la Federació Catalana de Vela, l'ADIPAV, el Club Nàutic Vilanova i el Club Marítim Cubelles.\nTal com va dir la presidenta d'ADIPAV, Ana Pujol durant el lliurament de premis, "l'èxit de participació i d'organització d'aquest campionat ha situat de nou Vilanova i la Geltrú en el mapa del patí de vela". Des de 1942, quan es va celebrar una regata per definir un model únic de patí, la ciutat no n'havia celebrat cap més.\nEl Club de Mar Vilanova, organitzador del campionat és un club jove però amb empenta que està consolidant una flota de patins a la ciutat i vol que aquest campionat sigui un punt d'inflexió en l'acostament de la vela de platja i especialment del patí de vela a tots els vilanovins.\nHan estat 4 dies de bones regates, de bon ambient i unes condicions de vent que han anat variant i que han permès celebrar fins a 7 regates durant els 4 dies de competició.\nEn l'àmbit esportiu, destacar l'elevat nombre de participants: 110 embarcacions, de les quals 70 en la categoria sènior i 40 en júnior. A destacar la participació d'una flota belga i una flota andalusa que venia disposada a donar guerra i a defensar el títol del vigent campió d'Espanya, José Vicente Climent del RCN Puerto de Santa María, que tot i la bona classificació durant els primers dies de regata, no va poder defensar el títol. Un títol que va anar a parar a mans del navegant del Club Nàutic Tamariu, Quim Esteba Suquet.\nEn categoria femenina la primera posició va ser per Ana Pujol i en el campionat d'Espanya júnior la victòria va ser pel jove Jan Heuninck del Club Nàutic de Sitges que tot i que participava en la categoria infantil es va imposar a tots els juvenils.\nCal destacar també la participació de 7 regatistes sèniors del Club amfitrió, el Club de Mar Vilanova. Un fet que demostra la tasca de promoció d'aquest esport que està fent el club de Mar a la ciutat. Mai Vilanova havia tingut una representació tan alta en cap regata d'aquesta especialitat.\nAlta participació dins i fora de l'aigua amb un seguit d'activitats que van culminar amb un sopar de regatistes i un dinar de lliurament de premis amb més de 200 comensals. Una prova de foc superada amb molt bona nota per un Club jove que ha disposat de més de 30 socis voluntaris per fer front als 4 dies de competició.\nFont: CMar Vilanova\nMés en aquesta categoria: « Un centenar d'inscrits al Campionat del Món de Raceboard 2014 de Blanes\tFlorian Trittel, subcampió d'Europa de Fórmula Kite »


Sense baixar dels núvols: 22/05/2009\nAquesta és la meva aportació al 108è joc literari d'en J.M. Tibau\nAquella estatueta havia estat allà des que la va portar l’àvia d’una de les seves moltes vacances amb l’Inserso. Tot i que el motiu no tenia res a veure a Benicarló; ja em diràs que tindrà a veure la costa castellonenca amb el Quixot; a ella li servia per exercitar la seva malmesa memòria i per sentir-se viva.\nPerò els records; els souvenirs que deia ella; sovint es convertien en un imant per a la pols i perdien el seu sentit quan les llacunes mentals inundaven ves a saber quina part del seu cervell.\nI això és el que va passar, l’àvia ja no recordava que era allò, qui era aquell anomenat Quixot, ni el Sancho que l’acompanyava ni un lloc anomenat Benicarló del que mai no havia sentit a parlar i que estava segura que havia de ser en algun país de l’est.\nPer això quan el seu besnét va trencar la figureta, lluny d’enfadar-se o entristir-se, la va recollir dient que ja era hora de treure aquella cosa tan lletja de l’aparador i la va llençar a les escombraries sense la més mínima recança.\nPublicat per Josep B. a 5/22/2009 09:00:00 a. m. 6 comentaris:


Col·loquen sensors en les abelles per saber més sobre la seva productivitat i supervivència\nEstàs aquí:Inici Darreres Notícies Col·loquen sensors en les abelles per saber més sobre la seva productivitat i supervivència\nPublicat el Dimarts, 21 Gener 2014 12:15\nLes abelles tenen un paper vital en el paisatge a través d'un servei de pol·linització.\nDilluns 20 gener, 2014\nUn equip d'investigadors d'Austràlia ha col·locat 5.000 sensors de 2,5 mm en abelles de Hobart (Tasmània). L'objectiu és millorar la pol·linització i productivitat en les explotacions agrícoles, així com entendre les causes del col·lapse de les colònies d'aquests insectes.\nLes abelles són insectes socials que tornen al mateix punt i operen en un horari molt predictible. Qualsevol canvi en el seu comportament és un ' termòmetre ' dels canvis en el seu entorn.\nAra, investigadors de l'agència científica nacional d'Austràlia CSIRO han col·locat, a les colònies de Hobart (Tasmània), sensors a l'esquena d'aquests petits animals. Es tracta d'un intent per millorar la pol·linització i productivitat en les explotacions agrícola, així com per conèixer les causes del declivi de les seves poblacions.\n"Al voltant d'un terç dels aliments que mengem depèn de la pol·linització, però les poblacions d'abelles a tot el món estan disminuint a causa del àcar Varroa i al problema del col·lapse de les colònies", apunta Paulo de Souza, investigador que lidera el projecte.\nLes abelles tenen un paper vital en el paisatge a través d'un servei de pol·linització per a l'agricultura, que en diversos cultius suposa augmentar els rendiments.\nUn altre estudi recent del propi CSIRO demostrar que la pol·linització de les abelles en les faves (Vicia faba minor) pot conduir a un augment d'un 17% de la productivitat del cultiu.\n"El nostre objectiu és entendre la relació de l'abella amb el seu entorn. Si podem monitoritzar els seus moviments, serem capaços de reconèixer molt ràpidament quan la seva activitat mostra variacions i identificar la causa", assenyala l'investigador.\nPer connectar els sensors, les abelles van ser refrigerades per un període curt de temps, el que les va mantenir en un estat de repòs per ajustar els petits sensors adherits.\n"Aquest és un procés no destructiu i els sensors semblen no tenir cap impacte en la capacitat de l'abella per volar i dur a terme les seves funcions normals", declara Souza.\nLa següent etapa del projecte és reduir la mida dels sensors a 1 mm, per poder situar-los en insectes més petits, com ara mosquits i mosques de la fruita.\nAquesta investigació també examinarà l'impacte dels pesticides agrícoles a les abelles mitjançant el control dels insectes que s'alimenten en els llocs amb traces de productes químics d'ús comú.


CRISI COVID-19: Tramitació d'un ERTE | Frade Gobeo & Asociados\nby Iñaki Frade Juanola | març 17, 2020 | General\nUna de les eines que el Govern ha incorporat entre les mitjanes excepcionals per gestionar la crisi ocasionada per l’COVID-19 (Coronavirus) és l’Expedient de Regulació Temporal d’Ocupació (ERTE) per causes de força major.\nEs tracta d’una autorització temporal per suspendre els contractes de treball durant un temps determinat. D’aquesta manera, empreses i autònoms podran prescindir durant un període de temps dels seus empleats, i queden exempts de pagar-los la nòmina i les quotes empresarials a la Seguretat Social.\nLa tramitació d’un ERTE en la seva companyia pot suposar un estalvi de fins a dos terços del seu cost de treballador, assumint la resta l’Administració Pública, tot això sense haver d’acomiadar als seus treballadors, però assegurant la continuïtat del seu negoci.\nCom funciona un ERTE?\nUn ERTE suposa la suspensió dels contractes de treball.\nMitjançant el ERTE, l’empresari unilateralment suspèn els contractes de treball de tots o part dels seus empleats i prescindeix dels seus serveis. Durant la durada de l’ERTE l’empresa o autònom queden exempts de pagar els salaris dels treballadors, així com d’abonar part de les assegurances socials.\nPer als treballadors el ERTE no vol dir l’acomiadament de la companyia, sinó que continuen vinculats a l’empresa, però no cobraran ni generaran dret a pagues extres ni vacances durant el temps que romanen fora del seu lloc de treball.\nCom tramitar un ERTE?\nÉs un procediment simplificat i abreujat que es caracteritza per la seva rapidesa a causa de les causes excepcionals.\nS’inicia mitjançant una sol·licitud a l’autoritat laboral competent acompanyada d’una sèrie de documents i informes. Aquesta autoritat laboral, analitzarà a existència de força major al·legada per l’empresa i en un termini màxim de 5 dies i haurà de dictar una resolució autoritzant o no autoritzant l’ERTE.\nPel que fa als treballadors, l’empresa té l’obligació de comunicar-los per escrit la decisió de fer un ERTE.\nQuins efectes té el ERTE en els drets dels treballadors?\nEls treballadors estaran en situació d’atur. En aquests casos de força major l’autoritat laboral pot autoritzar perquè aquestes prestacions rebudes pel ERTE no computin els efectes de consumir els períodes màxims establerts. També pot crear una prestació per desocupació a aquells empleats que no arribin als períodes de cotització necessaris per tenir dret a aquesta prestació.\nLa base reguladora per determinar la quantia de la prestació que el treballador assalariat ha de percebre de l’SEPE serà la resultant de computar la mitjana de les bases dels últims 180 dies cotitzats\nLa durada de la prestació s’estendrà fins a la finalització de el període de suspensió de l’contracte de treball o de reducció temporal de la jornada de treball de les quals porta causa.\nDes de quan tindrà efectes el ERTE?\nCom a norma general s’haurà d’abonar la nòmina fins que l’Autoritat Laboral dicti resolució autoritzant l’ERTE. No obstant això, ara s’autoritza aquest ERTE amb efectes retroactius i per això, té efectes des de la data de el fet causant de la força major.\nSi se suspèn total o parcialment l’activitat mentre està vigent el ERTE, ¿quins costos salarials té l’empresari?\nLes empreses queden exonerades de l’abonament de les quotes empresarials a la Seguretat Social, mantenint-se la condició del dit període com a efectivament cotitzat pel treballador. Si l’empresa tingués 50 treballadors o més, en situació d’alta a la Seguretat Social, l’exoneració de l’obligació de cotitzar arribarà a l’75% de l’aportació empresarial.\nEn cas de presentar un ERO extintiu per causa de força major, seran a càrrec de el Fons de Garantia Salarial les corresponents indemnitzacions amb els límits establerts legalment.\nSi creu que la seva empresa o negoci es troba afectat per la crisi econòmica generada per l’estat d’alarma declarat, no dubti en posar-se en contacte amb nosaltres perquè l’assessorem i gestionem el ERTE dels seus empleats.


Duchamp, Putin i el software de Microsoft (Antonio Baños)\nDuchamp, Putin i el software de Microsoft\nS'està disputant a Nova York el mundial d'escacs. Tot i la poca atenció mediàtica dels últims anys, aquesta final torna a simbolitzar com en els vells temps de la Guerra Freda el combat entre Occident i Rússia. Pel món lliure tenim un marrec noruec, Magnus Carlsen. El representant rus és un exiliat de Crimea, Serguei Kariakin.\nEl cas és que els mitjans han volgut donar a l'enfrontament un tel d'èpica a l'estil del duel islandès del 72 entre Fischer i Spaski (per refrescar la memòria, es va estrenar aquest any la pel·li El cas Fischer, d'Edward Zwick).\nCasualment (o no) aquests mateixos dies i fins al 22 de gener a la Fundació Miró de Barcelona hi ha l'expo Fi de partida:\nDuchamp, els escacs i les avantguardes, comissariada per Manuel Segade. S’hi recull la important relació entre els escacs i l'imaginari de l'abstracció. Klee, Mondrian o Gris van utilitzar l'escacat per anar i tornar d'aquest món a l'oníric. I els escacs com a arma revolucionària, com va plantejar Dominique Noguez al seu Lenin Dada (Península), on juga amb la possibilitat que, al Zuric del 1916, Lenin i Tristan Tzara juguessin plegats. Comunisme i dadaisme nascuts del mateix blanc i negre d'un tauler.\nI al centre de la mostra, Marcel Duchamp. L'home que va matar l'art per anar-se'n amb peons i reines. Seva és la frase: "Els escacs tenen tota la bellesa de l'art i molt més. No es poden comercialitzar. Els escacs són més purs que l'art".\nLamentablement, al nostre segle res s’escapa del comerç i el duel Carlsen/Kariakin s'emetrà online per un sistema de càmeres de realitat virtual. Carlsen ha preparat les partides al Carib amb un programa informàtic de 50.000 euros pagat pel seu espònsor: Microsoft. El noruec anuncia, per cert, tot el que se li posa al davant, mentre que Kariakin llueix samarretes de Putin i encarna l'Ostalgie soviètica al servei del nou tsar.\nDuchamp deia que no tots els artistes són jugadors d'escacs, tots els jugadors d'escacs són artistes. Potser Carlsen i Kariakin també ho són. Com Lady Gaga contra Mr. Trololó. Lluita entre l' Occident decadent vs. la mare Rússia. De l'abstracció al 3D. Tot avança per enrocar-se.


Camping Les Jardins de la Mer Merlimont França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nCamping Les Jardins de la MerRue Camille Delacroix, Merlimont, Merlimont, França, 62155 - Veure al mapaNotable7,9Basada en107comentarisCamping Les Jardins de la MerVeure més fotos"the site was compact and clean well kept and a nice pool and..."MarkUnited KingdomplatjaVeure més fotosVeure totes les 35 fotosMolt bona ubicació 8,1Veure al mapa8,1UbicacióParticularitats que li encantaranbalcó/terrassa\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Camping Les Jardins de la Mer és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Merlimont-Plage. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Camping Les Jardins de la Mer, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar, restaurant, servei de bugaderia, bar, màquina venedora. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, forn microones a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com centre esportiu, piscina exterior, parc infantil, ping pong. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Merlimont-Plage, el Camping Les Jardins de la Mer és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesianeverabalcó/terrassaestris de cuinaplat de dutxacalefaccióforn microonessala d'estarMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantPlease note that breakfast is only available in July and August.\nPlease note that access to the fitness centre is subject to an extra charge. It is closed on public holidays and on Saturday and Sunday afternoons.\nPlease note that cleaning must be done by the guest before departure. Mostrar més\nAllotjaments a Merlimont


Trapani, entre la pena i la resurrecció\nEl raper de Badalona ha renascut un parell de vegades en els últims 15 anys. Les seves lletres són reals i sinceres, no es guarda res. Amargor, tristesa, embolics vitals diversos han marcat la seva vida i carrera, que ara busca rellançar. Per començar, ha ordenat el seu catàleg dispers publicant-lo a les plataformes. I de cara al maig anuncia ‘mixtape’.\n11 de de març del 2021. Actualitzada 13 de de març del 2021 a les 19:41\n"En vuestro barrio estaréis 'flexing'; pero aquí estamos cortados por el amargue; rodeados de gente que hacemos el mal; y tan solo lo que queremos es renacer". Trapani, autor d’aquestes línies (‘Renacer’), explica que ha renascut un parell de vegades. No explica històries, no ven res que no tingui: a les seves cançons pot citar marques com Diadora, però no hi trobaran Louis Vuitton ni Ferrari. Eric Hoces, el nom real d’aquest jove que va arribar de molt petit a Badalona des d’una pedania de Jaén, és sincer, transparent, no es guarda res. En el tu a tu i en la seva música. «Faig música de les meves penúries, d’explicar les meves penes, les meves misèries, les meves merdes», diu el raper de 28 anys, que admet que va tenir una època en què va estar fascinat per la màfia italiana. Sense anar més lluny, va agafar el seu àlies del cognom del protagonista d’un videojoc d’‘El Padrí’.\nL’Eric va començar sent el Make –la seva firma de grafiti– i es va forjar a les batalles de galls ja fa 15 anys. Va coincidir llavors amb noms com Arkano i Kapo, que després han fet carrera. Des d’aleshores ell ha anat fent música (també com a productor), sempre de manera irregular, amb aturades, però també sempre fent respectar el seu nom. «Sempre ho deixo tot a la meitat», diu. Trapani no es dedica a això (és instal·lador de telecomunicacions): en el seu moment més dolç, el 2013, va renunciar per atendre a temes personals. En aquell moment sonava amb noms com MDE Click, SDJ crew o Natos & Waor i era quan es gestava PXXR GVNG a Barcelona, recorda.\n«No podria fer una cançó feliç. El que em satisfà és deixar anar llast.\nAra vol reprendre la seva carrera d’una manera més professional després d’anys sent un nom molt present a l’escena subterrània. Exemple d’això: ha publicat a les plataformes digitals tot el seu material, que fins ara era impossible de tenir sota control. «Si en dos anys no començo a veure pasta, no faig més música. Sempre m’ha fet vergonya veure gent de 40 anys pujar a un escenari i que no guanyi ni un cèntim», comenta. Al maig preveu publicar una nova ‘mixtape’ (‘Trapani V’) amb col·laboracions de noms potents del trap i el rap espanyol. Ell resumeix tot això així: «Estic provant, jugant al ‘monopoly’. Vull fer les coses seriosament, posar-me metes».\nTrapani, ‘el niño del amargue’, s’ha convertit durant tots aquests anys en un mestre de la pena, amb un estil propi personalíssim. «No podria fer una cançó feliç. El que em satisfà és deixar anar llast. És difícil perquè no t’inventes res, estàs explicant les teves merdes a tothom. Però jo no tinc màscares, no podria escriure de cap altra cosa. El meu objectiu és fer plorar a la gent», exposa.\nL’Eric, renascut per segona vegada amb el naixement de la seva filla fa uns mesos, diu que es troba ara «entre l’espasa i la paret». «Intento modernitzar-me en l’àmbit musical però la gent continua buscant el que feia abans. Veig que la gent busca que segueixi fet caldo, que continuï cantant les meves misèries perquè ells puguin reconfortar-se com a persones». «Mai faré la música que em digui la gent, triomfi o no triomfi, perquè ja sé que no triomfaré», afegeix. A l’instant rectifica: «Però tiraré cap amunt, ningú em guanya en tossuderia».\nDe tota manera, Trapani té clar que el seu salconduit és el seu ofici, és aixecar-se a les sis del matí per anar a treballar. Paradoxalment, això li dona llibertat total a l’hora d’escriure. Mai ha vist la música com una feina. ¿De què t’ha servit? «Per ser la persona que soc. La droga no és bona. Pots deixar que et consumeixi o treure’n la conclusió que se te n’ha pogut anar el puto cap, de saber que has tingut els teus moments i dir ‘fins aquí’. M’ha ajudat a establir límits, a adonar-me si de vaig bé o malament», exposa. A madurar. Conec nens de 50 anys», exposa. «Abans era com si volgués dir a crits que necessitava ajuda», afegeix sobre la seva música.\n«La música m’ha ajudat a establir límits, a adonar-me de si vaig bé o vaig malament»\nEn aquesta nova empenta a la seva carrera ha publicat ‘Bankrupt’, una cançó que va acompanyada d’un curtmetratge cru, pur carrer, com tota la seva música. Tema i videoclip sobre drogues dures que ha gravat al costat d’un equip de l’escola de cine Bande a Part de Barcelona. «Estic intentant professionalitzar-me, una cosa que volia haver fet molt abans», conclou.


FESTIVAL CRUÏLLA 12, 13 i 14 de juliol de 2018 | CATACULTURAL\nFESTIVAL CRUÏLLA 12, 13 i 14 de juliol de 2018\nJack White, Pharrell Williams, Justice, Kygo, LP, Ben Howard, Bomba Estéreo, La Pegatina, Els Catarres, Joan Dausà, Ramon Mirabet, Blaumut,… i molts més al Festival Cruïlla 2018! Si encara t’ho estàs pensant, aquí et donem algunes raons més per comprar la teva entrada pel Cruïlla 2018.\nCruïlla és una experiència completa de música, diversió i sensacions. Se celebra a l’aire lliure, a l’estiu i al costat del mar.\nCruïlla és una petita ciutat dins de la ciutat, habitada per gent que comú que vol vibrar amb la música. Però no només hi ha música, també foodtrucks, art, comerç, moda, zones de descans…\nQuan l’any passat vam preguntar al públic què és el que més els emocionava del festival, molts ho tenien clar: el millor és gaudir els concerts durant la posta de sol.\nCruïlla és un festival obert a tots. Per als que busquen música internacional i pels amants de la música feta a casa. Per als nostàlgics dels 90 i els que escolten un àlbum la mateixa setmana que es publica. Per a ells i per als que ho són tot alhora, tenimgrans estrelles el rock, cantautors catalans i música eclèctica d’arreu del món.\nFes una ullada als ARTISTES i els HORARIS. Pots comprar l’entrada del dia que més t’agradi o comprar l’abonament i gaudir de dos o tres dies de festival.\n← El Museu Marítim de Barcelona celebra el dilluns 25 de juny jornada de portes obertes amb motiu del Dia de la gent de Mar,\t» Vidmar Festival «The Night Of The Arts» 28 de Julio – Convocatoria Abierta →


Casa Moreno Torrevieja Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCabo Roig, Torrevieja, Espanya - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa Moreno\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Playas de Orihuela, Casa Moreno és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Casa Moreno és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb piscina privada, aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, camp de golf (a 3 km), piscina exterior, solàrium, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Casa Moreno és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Playas de Orihuela.


Tota la veritat - Librería Caprichos S.L.\nTota la veritat.\nUna dona fa malabarismes per combinar la vida familiar ?casada, mare de quatre nens? amb la carrera\nprofessional com a analista de la CIA, seguint la pista d'una xarxa d'ensinistradors d'espies russos. Tot\ncanvia el dia que descobreix que el seu marit no és qui ella es pensa sinó, justament, un espia dorment.\nEl conflicte de la protagonista va més enllà del seu deure professional: tota la seva vida és una mentida?\nEll l'estima de deb., o la seva vida de parella és també una farsa? Podrà tornar a confiar en ell? I el més\nimportant: l'ha d'entregar?\nUna novel·la d'espionatge des d'una perspectiva femenina.