Màster en gestió i desenvolupament d'aplicacions multiplataforma online SEAS-USJ | Emagister\nT'agradaria especialitzar-te en gestió i desenvolupament d'aplicacions multiplataforma? Si és així, potser t'interessa aquest curs impartit per SEAS-UCAV. Aquest curs, publicat en emagister.com, et proporcionarà els coneixements necessaris perquè puguis desenvolupar aplicacions informàtiques d'escriptori, web i mòbils.\nEl temari d'aquest màster en línia de durada flexible està repartit en 13 mòduls d'estudi que pots consultar a través del portal emagister.com. No perdis l'oportunitat d'especialitzar-te en un àmbit cada vegada més demandat i amb grans possibilitats laborals.\nRequisits: Ser major de 18 anys i estar en possessió, en el moment d'accés, d'una titulació universitària de Grau, enginyer superior, llicenciat, enginyer tècnic o diplomat; així com qualsevol altre expedit per una institució d'educació superior de l'Espai Europeu d'Educació Superior que faculti al país expedidor del títol per a l'accés a ensenyaments de màster. En aquest cas, en superar el programa d'estudis, rebràs el Títol de Màster de la UCAV. (Veure més requisits en el temari)\n1. DISSENY DE BASES DE DADES\nSGB, Models de dades i model relacional.\nEl disseny de les bases de dades.\nTeoria de normalització.\nBases de dades distribuïdes.\nIntroducció a Java.\n3. DISSENY WEB\nConceptes bàsics d'un document HTML.\nCSS Fulls d'estil.\n4. PROGRAMACIÓ WEB\nAJAX i jQuery.\nInstal·lació de l'Apache, PHP i MySQL. MySQL.\nConceptes bàsics de PHP.\nConceptes avançats de PHP. PHP - MySQL.\nPublicació a la web.\nEl llenguatge de programació Java i evolució històrica de la plataforma.\nConfiguració de l'entorn de desenvolupament de Java EE.\nDesenvolupament web amb Servlets i Java Server Pages.\nIntegració de bases de dades en aplicacions Java EE.\nEnterprise JavaBeans (EJBs) i Persistència.\nIntegració de Web Services amb Java Enterprise Edition.\n7. ASP.NET C #\nIntroducció a ASP.NET.\nIntroducció a C #. elements de ASP.NET. ADO.NET.\nControls Web amb ASP.NET.\nProtecció i seguretat per ASP.NET.\n8. DESENVOLUPAMENT D'APLICACIONS PER A DISPOSITIUS MÒBILS ANDROID\nMés enllà dels conceptes bàsics.\nWeb-mòbil en acció.\n9. ANÀLISI I DISSENY ORIENTAT A OBJECTES. UML\nMetodologies per a generació de sistemes orientats a objectes (OMT, Booch i OOSE).\nUML Notació bàsica i avançada.\nUML, Desenvolupament orientat a objectes.\n10. DISSENY I DESENVOLUPAMENT D'INTERFÍCIES\nPrincipis del disseny.\nEstratègia de desenvolupament.\nDe la funcionalitat a la codificació.\nComposició de l'aplicació.\n11. QUALITAT DEL PROGRAMARI\nManual de qualitat.\nGarantia i control de programari.\nNormalització, certificació i acreditació.\nPremis i certificats.\n12. GESTIÓ DE PROJECTES (6 ECTS)\nEls participants en el projecte.\nEl cicle de vida dels projectes.\nGestió de projectes de programari.\nFonaments de direcció de projectes segons la guia PMBOK del PMI.\nPràctiques en empresa garantides\nMàster en ASP.Net\nMàster en ASP.Net en línia\nMàster en Disseny de bases de dades\nMàster en Interfaç gràfica\nMàster en Interfaç gràfica en línia


El consum de llegums ha baixat prop d’un 25% des dels anys 80 a Catalunya ! ACN ! directe!cat\nDilluns, 25 d'abril de 2016 15:36 h\nUna altra dada relacionada amb el consum de llegums que aporta aquesta associació indica que segons la Fundació Espanyola de la Nutrició (FEN), les racions setmanes de llegums recomanades són d’entre 3 i 4. A Catalunya la xifra és d’1,3, i està 0,4 punts per sobre de la mitjana estatal. De fet, és la Comunitat Autònoma on se’n consumeixen més, empatada amb Astúries i Cantàbria.Més enllà de la qüestió nutricional, el president de l’ALE ha definit els llegums com a part d’una cadena de producció d'aliments sostenible i encaminada a aconseguir la seguretat alimentària, a banda de ser “la nutrició més completa per a la població mundial”. També ha destacat que els cultius de llegums “fomenten l'agricultura sostenible i contribueixen a la mitigació del canvi climàtic”, atès que, segons ha explicat, fixen nitrogen al sòl i alliberen el fòsfor, fet que comporta que no calgui utilitzar tants fertilitzants i que siguin recomanats per a la rotació de cultius.Així doncs, l’entitat treballa per augmentar el consum d’aquest producte entre la població, i d’aquí que s’hagi instaurat l’Any Internacional dels Llegums. En aquest marc es plantejaran accions de promoció en mitjans tradicionals i en línia per captar el públic més jove.Es tractaria d’augmentar el consum dels 3,1 quilos per persona i any fins a 4, així com fomentar el cultiu d’aquest aliment a l’Estat i augmentar la qualitat de les produccions. L’entitat també treballa amb el Ministeri d'Educació perquè els llegums siguin un dels aliments clau a l’hora d’atorgar a una escola el segell de Col·legi Saludable.


«Roses, segle XX: aixecant la pell del mar» - Empordà\n«Roses, segle XX: aixecant la pell del mar»\nL'Ajuntament comença les obres per crear un espai expositiu a la Ciutadella dedicat a Paco Falcó\nCARME VILÀ | DDG 24.02.2020 | 09:25\nUna imatge de la memòria, el submarinista amb un fons ple d'àmfores. AJUNTAMENT DE ROSES\nUna imatge de la memòria, el submarinista amb un fons ple d'àmfores.\nRoses al segle XX: Aixecant la pell del mar. Paco Falcó, una vida lligada a la pesca, la immersió, el turisme i el patrimoni cultural és el títol inicial sobre el qual es treballarà el projecte museogràfic que s'ha posat en marxa a la Ciutadella de Roses per resseguir la història de la població al segle passat, vinculada al mar –la pesca, el turisme, el submarinisme i l'arqueologia subaquàtica– a través de la figura i de part de les peces donades pel pescador i submarinista, Paco Falcó. La museïtzació s'ha adjudicat per 49.561 euros. Les obres s'espera que comencin en breu.\nEl món de la pesca i el de la immersió a través de la figura de Paco Falcó; el cap de Creus, una cruïlla de vies marítimes a l'antiguitat i un dels indrets més perillosos per navegar on hi ha milers de vaixells enfonsats; Roses com a port estratègic vital, escenari de múltiples guerres on es perderen vaixells; i el patrimoni arqueològic a les aigües del nord de l'Alt Empordà.\nAquestes són les temàtiques que es podran veure en diferents espais expositius, segons la memòria elaborada per Marcel Pujol Hamelink per a a la museïtzació adjudicada a l'empresa Roig i Fills Associats, SA i Bajabi Latour.\nRoses podrà «aixecar la pell del mar» gràcies a l'activitat de veí Paco Falcó que l'any 2017 feu donació del fons arqueològic recollit durant tota una vida, durant gairebé mig segle dedicat a la pesca i a les immersions.\n«Fill de la immigració dels pescadors que arribaren amb les barques de pesca a motor el 1920, amb la invenció de l'escafandre autònom a la dècada del 1950 es converteix en el primer submarinista professional de Roses», relata. I, a més, amb el turisme «reconverteix el negoci de la pesca i la immersió en una activitat dedicada a l'oci».\nLa formació del fons arqueològic que ha cedit permet fer de fil concuctor de la història de Roses a través de la seva figura.\nFalcó va remarcar en el moment de la donació fa tres anys que és important que la gent tingui accés a aquestes peces. «Han estat 30 anys d'emocions i sempre he tingut clar que aquest material havia de quedar per a la ciutat», va dir.\nEl 1920 fou un moment de canvi per a la pesca pels canvis tecnològics i l'arribada del motor. El 1950 els canvis van ser per al submarinisme amb l'escafàndre autònom. I el 1960 ho fou el turisme amb el creixement urbanístic i la immigració. A la mostra es podrà veure l'impacte dels canvis en la societat rosinca.\nUn altra part de l'exposició estarà dedicat al cap de Creus, cruïlla de vies marítimes a l'antiguitat. És un dels punts més perillosos per a la navegació a la Mediterrània, pels temporals i per la costa rocosa. «Milers de vaixells de totes les èpoques s'hi han enfonsat», es constata. A la mostra hi haurà una reproducció d'un vaixell romà de l'any 200-150 aC trobat a illa Messina.\nDuia un carregament d'àmfores de vi i vaixella de taula produïda a la Campània. Segurament salpà del port de Nàpols i es va enfonsar a cap de Creus direcció Empúries. A la Ciutadella es podran veure algunes de les restes arqueològiques que s'han trobat.\nEls canvis en l'arqueologia subaquàtica que avui fins i tot pot realitzar-se amb l'ajuda de submarins es podrà veure reflectida en un espai dedicat a Roses, un port geoestratègic vital. A banda de ser refugi de vaixells la badia de Roses ha viscut nombroses guerres.\nDe la navegació marítima i dels conflictes bèlics en deixen constància els nombrosos vaixells que s'hi van enfonsar i dels quals n'han quedat restes al fons marí donant activitat alhora d'arqueologia subaquàtica.\nCala Cativa, cap de Bol, Culip V, Culip VII, Triumfante, o Roses II són alguns dels vaixells enfonsats que s'han estudiat i que daten des de l'epoca dels romans, a la medieval o la moderna.\nEl 1983 a Roses s'hi va celebrar el primer curs d'arqueologia, avui tenen una càtedra i actualment acull sovint al port el Thetis, un vaixell de la Generalitat per al desenvolupament de les tasques d'arqueologia subaquàtica en nombroses ocasions.\nUn projecte didàctic\nEl regidor de Cultura, Èric Ibáñez, ha explicat que «el projecte s'intenta que sigui el més didàctic possible per arribar al màxim de públic i no s'intenta que sigui simplement exposar peces, sinó dinàmic». «A partir de la col·lecció s'intenta explicar la història de la Mediterrània, centrat en la figura de Paco Falcó», ha afegit. L'espai expositiu està situat a l'entrada de la Ciutadella.


Programació Club de lectura | En Portada\nArxiu d'etiquetes: Programació Club de lectura\nNova temporada del Club de lectura de la Biblioteca\nPublicat el 3 Setembre 2012 per En Portada\nA partir del mes de setembre comença una nova temporada del Club de lectura de la Biblioteca Joan Triadú de Vic. Per als pròxims mesos està previst que les sessions estiguin dedicades als següents llibres:\nEl cinquè en joc de Robertson Davies. Trad. Carles Miró.\nLos anillos de saturno: una peregrinación inglesa de W.G. Sebald. Trad. Carmen Gómez García i Georg Pilcher.\nAnna Karènina de Lev Tolstoi. Trad. Andreu Nin.\nPatrimonio: una historia verdadera de Philip Roth. Trad. Ramon Buenaventura.\nArrugues de Paco Roca.\nQuatre germanes de Jetta Carleton. Trad. Jordi Nopca.\nDins d’una campana de vidre d’Anaïs Nin. Trad. Ferran Ràfols Gesa.\nLa gatera de Muriel Villanueva.\nPer més informació podeu consultar Programació club al bloc del Club de lectura De casa al club.\nPublicat dins de Activitats i notícies, Sala d'adults\t| Etiquetat com a Club de lectura de la Biblioteca Joan Triadú, De casa al club, Programació Club de lectura\t| Deixa un comentari


Jueus catalans - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ncatalans, sefardites, valencians, mallorquins, nord-catalans, aragonesos, menorquins\nLa presència jueva a les terres que després serien Catalunya hi és ben documentada des del segle VI: a Tarragona existeix una làpida amb una inscripció en hebreu datada d'aquesta època i a Tortosa, un text hebraic del mateix segle.\nLa seva població va augmentar en els segles posteriors i varen establir calls a Girona, Lleida (també anomenat La Cuïrassa), Cervera, Tortosa, Manresa, Tarragona, Perpinyà, Puigcerdà, Vilafranca del Penedès. En algunes poblacions hi havia dos calls. A Barcelona hi havia el Call Major o de la Volta i el Call de Sanaüja o de N'Àngela. A Cervera el Call Antic, Vell o Sobirà i el Call Nou o Jussà. Balaguer, Besalú i Castelló d'Empúries també tingué població jueva.\nEls jueus catalans eren considerats propietat directa del rei, de manera que aquests no havien d'estar subjectes als nobles i al sistema feudal que afectava els cristians. D'aquesta forma el rei se'n servia per a cobrar-los impostos especials i obligar-los a fer-li préstecs. La posició de la corona era la d'afavorir la seva existència per tal de tenir algú capaç de desenvolupar les tasques de metge i prestador que eren feines considerades impures pels cristians. Tanmateix, després dels avalots de 1391 calls sencers varen ser destruïts i malgrat els intents mai es va poder recuperar la població jueva de Barcelona. Va ser llavors que la major part de la població jueva de Catalunya va emigrar al Regne d'Aragó, fet que explicaria per què havent-hi hagut una població tan destacada al segle xiv després de l'expulsió final forçada de 1492 no s'ha pogut observar rastres del català en la diàspora. En 1391 més particularment, les comunitats de parla catalana de Catalunya, València i les Illes Balears van emigrar força cap a les costes del nord d'Àfrica.\n2 L'Aljama europea\n3 Religió jueva\n4 Primeres notícies dels jueus\n5 Els jueus als regnes cristians\n6 Els reis catalans i la seva relació amb els jueus\n7 La primera expulsió i el quart Concili Laterà (1215)\n8 Els jueus i els successors del conqueridor\n9 La pesta del 1348\n10 Les matances de 1391\n11 El camí cap a l'expulsió\n12 Del desprestigi deliberat a l'expulsió\n13 Jueves catalanes\n14 Jueus catalans destacats\nEls jueus catalans parlaven principalment català. L'hebreu només el feien servir litúrgicament i en escrits cultes per ser entesos per altres comunitats jueves (està documentada una consulta del segle ix dels jueus de la ciutat al mestre Rab Amram, de Babilònia, sobre temes religiosos i legals). Eren araboparlants, cosa que va facilitar que fossin contractats com a funcionaris per l'administració catalana tot i que les lleis més restrictives del 1283 en el Recognoverunt Proceres els va fer desaparèixer d'aquesta àrea.\nA tot Europa, tenien les seves pròpies institucions jurídiques (conegudes en alguns casos amb el nom d'aljama, tot i que aquest que s'utilitza sobretot en el cas de les musulmanes) i vivien en els barris específics (calls, cuirasses o jueries). La seva relació amb la resta de comunitats i amb el poder va ser canviat, al llarg de l'edat mitjana: si bé en un primer moment foren tolerats, la seva situació va anar empitjorant amb el temps, fins que van començar a ser oficialment perseguits i, finalment, expulsats. L'empremta que van deixar, de totes maneres, va ser prou profunda, i això ha fet que molts historiadors, tant clàssics com moderns, fessin d'aquesta comunitat l'objecte dels seus estudis. És el cas de gent com Carreras i Candi, en el primer grup; i Romano Ventura, Riera i Sans i Eduard Feliu i Mabres en el segon.\nArticle principal: judaisme\nLa Torà, llibre sagrat del jueus.\nEls jueus difereixen dels cristians en el rituals religiosos, en les normes alimentàries i en les seves festes. Encara esperen el messies i, per tant, no creuen en el Nou Testament ni en la figura de Jesucrist. El seu corpus religiós és el Tanak, acrònim de les tres parts que conformen la Bíblia hebrea: la Torà (la llei), Neviim (els profetes) i Ketuvim (els escrits). El primer llibre comprèn Gènesi, Èxode, Levític, Nombres i Deuteronomi. El Neviim comprèn els llibre de Josuè, Jutges, Samuel, Reis, Isaïes, Jeremies i Ezequiel. L'últim llibre, el Ketuvim, inclou el Càntic dels Càntics, Rut, Lamentacions, Eclesiastès i Ester. També es formen part els llibres que els cristians anomenen poètics i sapiencials: Salms, Proverbis i Job; també s'hi inclouen els llibre de Nehemies, llibre d'Esdres, i Segon de les Cròniques.\nEls caixrut són les lleis alimentàries i les normes que han de seguir els jueus. Els aliments aptes (caixer) són els provinents d'animals de peülla partida, peixos amb aletes i escames, i tots els ocells exceptuant els rapinyaires i els nocturns. Els aliments prohibits (taref) són la carn de porc, el marisc, els mol·luscs, insectes, rèptils, èquids, amfibis, conills i llebres. També és prohibida la ingesta de sang i greix, i la barreja de productes carnis amb làctics.\nLa festa més important és el Sàbat, o dia de descans, que escau en dissabte. Durant el xàbat no es poden fer activitats físiques ni intel·lectuals. Altres festes anuals són el Roix ha-Xanà (cap d'any), el Yom Kippur (dia del perdó), Purim (festa d'Ester), i el Péssah (corresponent a la Pasqua). La manera de comptar els anys també es diferencia del calendari gregorià, utilitzat pels cristians. Aquests costums i tradicions no han canviat gaire des de l'edat mitjana fins ara.\nPrimeres notícies dels jueus[modifica]\nEs creu que quan va desaparèixer el Temple de Jerusalem part dels jueus van emigrar a Catalunya.\nEls jueus ja vivien a la península Ibèrica quan els romans dominaven el territori. Segurament, varen arribar amb els fenicis després de la destrucció del Temple de Jerusalem i de la primera diàspora (586 aC). Van instal·lar-se al territori i establir bases comercials. Malgrat tot, no eren considerats ciutadans romans de ple dret. De fet, pel sol fet de ser jueus, pagaven un impost especial. En aquella època ja s'observaven els rituals fonamentals de la llei jueva: la circumcisió, el sàbat, les festivitats, les lleis alimentàries, les normes referents al matrimoni i als esclaus. Aquestes disposicions eren molt semblants a les del judaisme actual. Tenim únicament dues proves de l'existència dels jueus a la Catalunya romana: una inscripció trilingüe (hebreu, grec i llatí) trobada a Tortosa, i un segell de fang excavat en un estrat del segle ii aC a Empúries. En aquest moment, no podem parlar encara de comunitats jueves establertes.\nLa forma de vida dels jueus era més semblant a la dels hispanoromans que no pas la dels visigots. Aquest fet féu que els jueus fossin objecte de persecució durant el període visigot. Amb l'arribada dels visigots, trobem les primeres disposicions referides als jueus als quals es veia com a enemics de l'Església. La conversió al cristianisme de Recared (589) influí enormement en la vida dels jueus. El Liber ludiciorum (El Llibre dels jutges) recull les lleis que els reis visigots promulgaren sobre els jueus. El sobirà Sisebut (612-653) prohibí, l'any 612, poc després de ser nomenat rei, que els cristians fessin circumcidar els serfs jueus, així com la venda de serfs cristians per part dels jueus. Els jueus no podien accedir a la terra i quedaven fora de l'ordre social establert. Posteriorment el rei Recesvint (653-672) prohibí que els jueus celebressin les seves festes per Pasqua, es casessin segons els rituals, i també que se circumcidessin. El rei Ervigi (680-687), per la seva banda, prohibí predicar el judaisme i va excloure els jueus dels càrrecs públics. Cap al final del regne visigot, el successor d'Ervigi, Ègica (687-702), prohibia, al Concili de Toledo del 694, que els cristians es convertissin al judaisme i que els conversos recuperessin aquesta religió, sota pena de confiscació de tots els seus béns per l'autoritat reial. Al mateix Concili es manifestava la idea que els jueus estaven conspirant per derrocar el regne visigot, juntament amb els "hebreus de l'altra banda del mar", en referència al nord d'Àfrica.\nEn altres regnes europeus també es promulgaren lleis referides al jueus. El rei merovingi Khilperic d'Aquitània (582) ordenà el bateig obligatori de tots els jueus del seu regne. L'emperador romà d'Orient Heracli (628) després de la conquesta de Palestina decretà el bateig forçat per als jueus. La conquesta fulgurant de la península Ibèrica iniciada el 711 pels pobles musulmans comportà una època de certa tolerància i reconeixement per als jueus, tot i que s'alternaren períodes de permissivitat i de restriccions. En principi, el llibre sagrat dels musulmans, l'Alcorà, prohibia atacar els altres pobles monoteistes o "del llibre" (és a dir, cristians i jueus).\nAbd-ar-Rahman III (912-961) s'independitzà de Bagdad i creà el califat de Còrdova, que visqué èpoques culturals de gran esplendor. Aquest desenvolupament cultural també repercutí en la vida dels jueus de la península Ibèrica. La cort de Còrdova no oprimia els jueus, sinó que se'n beneficiava. I quan el segle xi el califat es dividí en els regnes de taifes, moltes d'aquestes van fer les seves pròpies reglamentacions pel que fa als jueus, tot i que, generalment, de caràcter protector. És més, moltes de les taifes es convertiren en centres de cultura hebraica.\nUn dels jueus més famosos fou Samuel ibn Nagrella. Esdevingué home d'estat del regne de Granada, del qual dirigia la política interior i exterior. També era expert en la llei rabínica. És força coneguda la seva disputa amb Ibn Hazm, un dels erudits musulmans més importants i autor del cèlebre tractat d'amor El collar de la coloma. Samuel ibn Nagrella fou apartat del poder l'any 1020, malgrat que encara va continuar influint en els afers dels jueus del regne.\nEls jueus als regnes cristians[modifica]\nGirona fou un punt principal d'afincament jueu\nParal·lelament a la puixança musulmana, es crearen els petits estats cristians (Lleó, Castella, Navarra, Aragó i els comtats catalans al nord de la península). Tenim notícies aïllades dels jueus que hi vivien, d'entre els segles IX i XII. El jueu Judacot fou missatger de notícies de Barcelona per a Carles el Calb (876-877). Durant la conquesta de Barcelona per Almansor l'any 985, moriren alguns jueus de la ciutat. Els seus béns foren heretats pel comte de Barcelona (Borrell II i la seva muller Letgarda. Se sap que els jueus compraven i venien segons les lleis catalanes i que, a més, cultivaven els seus camps i vinyes. Després de l'atac d'Almansor, Barcelona visqué una època de renaixement, i el segle xii ja podem parlar d'un call jueu (callis iudaicus) a la ciutat. Aquest estava situat al costat de la catedral i del palau comtal, i hi va romandre fins que fou destruït el 1391.\nEl 1079 es féu una llista dels caps de famílies jueves que vivien a Barcelona; hi consten una seixantena de noms. A mitjans del segle xii, es documenta la primera donació de privilegis als jueus barcelonins. Es regulava el testimoniatge i el procediment judicial entre jueus i cristians. Aquest document agafa com a prototipus els existents a l'Imperi Carolingi. Als Usatges de Barcelona (redactats entre 1053 i 1071), hi apareixen capítols referits als jueus: si un jueu era ferit o mort, el comte fixava la multa segons el seu parer. Segons el codi, els jueus havien de prestar jurament als cristians, però no a la inversa. També es protegia als conversos: no es podia insultar els jueus ni sarraïns conversos dient-los renegats o tressallits.\nLa conquesta de Tortosa i la unió dels comtats catalans amb el regne d'Aragó (1137) féu que cresqués la població jueva. Trobem als comtats catalans, per primer cop, jueus que són oficials i servidors reials. Ramon Berenguer IV (1131-1162) tenia un metge jueu anomenat Abraham. Aquest monarca, a més, donà terres als jueus entre l'Ebre i la costa marítima per a construir setanta cases.\nAl codi dels Costums de Tortosa (1241) trobem nombroses disposicions sobre els jueus. Es prohibeix que els jueus tinguin esclaus sarraïns, insultar els musulmans i també es regula quin dia poden accedir als banys públics de la ciutat. Una de les pragmàtiques típiques fa referència al contacte sexual amb cristianes: els càstigs eren força cruels també amb aquestes, excepte si havien estat forçades pel jueu:\n« <Si jueus a sarrayns seran trobats jaent ab xrestiana, lo jueu o el sarray deuen ésser tiraçats e rocejats, e la xrestiana deu ésser cremada, en guisa e en manera que muyren. E aquesta acusació pot fer tot hom de poble, sens pena de talió ne d'altra. Exceptat que si la fembra era forçada, o él anava vestit així com xrestià o ela fos enganada, que la doncs ela no deu sofrir pena, e él deu ésser tiraçat.> »\nÉs un fet força habitual, ja que les relacions sexuals entre membres de religions diferents estaven totalment prohibides.\nHem vist de forma esbiaixada com els jueus eren protegits pels comtes de Barcelona, que els donaven terrenys a canvi de rebre una part dels seus béns. El Fur de Terol (1177 és el primer document en què els jueus són considerats servidors fiscals del monarca. A Catalunya se'ls anomena coffre e tresor del senyor rey. Això vol dir que els jueus són un bé directe, propietat del monarca. Qui ataqués els jueus, atacava al rei. Mercès a aquesta condició, el monarca podia obtenir préstecs i donacions de diners dels jueus. Aquesta condició no era exclusiva de Catalunya, ja que també es donava a l'Imperi Germànic on eren servi camerae nostrae.\nEls reis catalans i la seva relació amb els jueus[modifica]\nBonastruc ça Porta, un bon exemple de relació amb els catalans.\nAlfons el Cast, successor de Ramon Berenguer IV, tingué nombrosos oficials jueus: Sehishest Benvenist fou metge personal, diplomàtic, ambaixador, administrador i prestador del monarca. Amb el regnat de Pere el Catòlic (1196-1213) continuà la presència de jueus a la seva cort.\nJaume el Conqueridor (1213-1276), augmentà el nombre d'oficials jueus al seu servei. Destaquen Astruc Bonsenyor (secretari personal del rei), Jehudà Ben Leví (batlle de València després de la conquesta), Astruc Isaac Shiscon (batlle de Tortosa i de part del regne de València) Vidal Benvenist Sa Porta (batlle de Barcelona, que també controlava l'encunyació de moneda)). Als reis els interessava tenir jueus prop seu, ja que alguns dominaven l'àrab i el llatí, a més de l'hebreu.\nEn el regnat de Jaume I és on trobem ja les aljames (comunitats jueves), els calls (barris dels jueus) i les col·lectes (grups d'aljames que pagaven conjuntament impostos al rei).\nTrobem nombroses aljames a les ciutats de la confederació: Barcelona, Girona, Perpinyà, València, Ciutat de Palma, Vilafranca del Penedès, Lleida, Solsona, Tarragona, Cervera, Manresa, Osca, Vic, Montsó, Daroca i Saragossa, entre d'altres.\nAquests jueus contribuïren enormement al desenvolupament urbà de les ciutats. Molt sovint coincidia la fundació del municipi amb l'establiment de l'aljama. Aquesta podia o no participar en la vida econòmica de la ciutat on era. La comunitat tenia a les ciutats cristianes diversos serveis exclusius per als jueus: sinagogues (moltes vegades situades als monts juïcs), banys... podien trobar-se dins del call o fora de la ciutat, però mai entre cristians. Aquests serveis garantien als jueus una vida plenament jueva.\nSi bé molt sovint se sol relacionar els jueus amb la pràctica de la usura (prestar diners a canvi d'un alt interès) molts d'ells es dedicaven a les arts manuals (argenters, teixidors, etc.) i liberals (astronomia i medicina, entre d'altres). Alguns jueus es dedicaven també al cultiu de terres dintre del call.\nDurant el llarg regnat del rei Jaume hi hagué diverses controvèrsies entre jueus i cristians. La més important fou la disputa de Barcelona (1263): el rabí Bonastruc ça Porta també conegut com a Moixé ben Nahman o Nahmànides, i Pau Cristià (convers i fervorós cristià) discutiren públicament sobre ambdues religions. Es tractaren temes com la virginitat de Maria, mare de Jesús, si el messies ja havia arribat i, en definitiva, sobre la veritable fe. L'Església pretenia demostrar la superioritat del cristianisme sobre el judaisme. La disputa de Barcelona tingué l'èxit esperat i Ramon de Penyafort pressionà el rei Jaume perquè expulsés a Nahmànides. El rei es dirigí a la sinagoga de Barcelona i felicità el jueu per haver defensat tan bé una causa tan errònia.\nUn dels juristes i líder jueu més destacats d'aquesta època fou Salomó ben Adret. Viatjava per tots els regnes resolent casos –segons la llei jueva— que se li plantejaven. Aquest mantingué unides les diverses comunitats, cosa que li donà una enorme fama com a home de lleis i personalitat capdavantera entre els jueus.\nLa primera expulsió i el quart Concili Laterà (1215)[modifica]\nEstatua de Jahudà Cresques a Ciutat de Palma.\nMentre els jueus gaudien d'un estatus social força elevat als regnes catalans com a membre de la cúria i oficials reials, a Europa s'esdevingué la primera expulsió dels jueus. Fou l'any 1182, al regne de França. Posteriorment se'ls deixà retornar, però foren reduïts a serfs. Contínuament hagueren de patir les vexacions de nobles, clergues i dels habitants de les ciutats. Els teòlegs francesos adoptaren la idea agustiniana que els jueus havien de sotmetre's a la servitud. Aquesta idea fou recollida pel papa Innocenci III, que la difongué amb butlles i epístoles.\nEl mateix papa convocà a Roma el Concili del Laterà IV (1215), no es redactaren normes que havien de seguir tots els jueus del món cristià. L'Església estava en un moment de lluita càtara i s'havia de reafirmar. Segons el Concili, els jueus no podien demanar un interès excessiu pels préstecs, s'havien de distingir dels cristians en el vestit i no se'ls podia nomenar oficials amb autoritat vers els cristians. Els jueus, a Catalunya, anaven amb cap cobert amb el caperò, i portaven un distintiu groc i vermell anomenat rodella. Hi ha nombroses imatges de jueus amb aquests elements: les més conegudes són del Retaule de la Mare de Déu i Sant Jordi de Lluís Borrassà (és al convent de Sant Francesc de Vilafranca del Penedès) i l'anomenat «Mural dels jueus» del rerecor de la catedral de Tarragona. També es troben nombroses imatges de jueus en dibuixos marginals a la documentació municipal de Barcelona.\nEls jueus i els successors del conqueridor[modifica]\nMapa d'Abraham Cresques.\nPere el Gran (1276-1285), en pujar al tron, revisà els privilegis atorgats pel seu pare a les aljames i als jueus en particular. Confirmà la majoria dels privilegis, però no els amplià. Amb aquesta maniobra volia augmentar la liquiditat monetària del regne. El rei Pere continuà amb la política de tenir jueus com a oficials reials. A Barcelona no hi hagué cap oficial reial jueu, però la família gironina Ravaia tingué gran pes social. L'any 1260, quan Pere era encara un infant, Astruc Ravaia i el seu fill Jucef li van prestar grans sumes de diners. El 1268 apareix Jucef com a batlle de Besalú, i en 1276, amb el mateix càrrec a Girona. A més d'administrar els diners recaptats, Astrug atorgà en nom del rei certs privilegis a la vila de Palamós. El 1279 apareix com a tresorer reial. Un any abans, hi havia hagut disturbis a la ciutat de Girona. Els clergues de la catedral i els seus familiars llançaren pedres contra el call des de la torre catedralícia. Destruïren vinyes, horts i tombes dels jueus. El rei Pere intervingué i apaivagà els ànims, però aquest era un sentiment que aniria rebrotant periòdicament. En aquest moment localitzem nombrosos jueus que actuen com a traductors de l'àrab. Alguns també treballaven pel rei, com Samuel Abenmenassé. Tant Samuel com Jahudà també feren de traductors per Alfons, successor de Pere el Gran.\nLa conquesta de Sicília es finançà amb aportacions de jueus i els impostos de les aljames. L'infant Alfons demanà un subsidi de 200.000 sous als jueus l'any 1282. Els jueus del regne de València donaren 25.000 sous. Els aragonesos 75.000 sous i la resta (100.000 sous) fou pagada per les aljames catalanes. Mentre el rei era a l'illa, nobles, comerciants, oficials i homes de lleis conspiraren per apartar els jueus dels seus càrrecs reials. A la tornada, se celebraren corts a Tarassona (1283), en què es representaren nombroses queixes contra els recaptadors jueus. El successor del rei Pere, Alfons el liberal (1285-1291), no tingué una política ferma respecte als jueus. Oscil·lava entre la inclusió dels oficials jueus i el seu rebuig. Finalment, cedí a les pressions de les corts de 1286 i 1289.\nJaume el Just seguí amb la línia de protegir els jueus i ratificar els seus drets. El monarca renovà diverses sessions de les Corts contra la pràctica de la usura. Però la intolerància continuà creixent. En aquest regnat es produí la croada dels pastors (1320), una sèrie d'atacs contra els jueus del sud de França, sobretot a Tolosa de Llenguadoc. Els pastorells estaven dirigits per un visionari popular que rebia el nom de pastor. Els atacants passaren els Pirineus i atacaren les aljames de Jaca i Montclús. Jaume el Just actuà i envià un destacament per protegir els jueus, i l'infant Alfons manà penjar quaranta dels atacants d'Osca. Els pastorells es dirigiren cap a Tudela i Pamplona, on els jueus plantaren cara i els rebutjaren. Mercès a l'acció reial, se salvaren les comunitats jueves. Un any després, l'inquisidor de Tolosa, Bernat Gui, l'emprengué contra els jueus, acusats falsament d'enverinar l'aigua de diverses ciutats de França. El final del regnat de Jaume es tancà a l'aljama de Barcelona, amb unes ordinacions (1327) que abolien tots els nomenaments i càrrecs que haguessin rebut els jueus del poder reial. Els assumptes de l'aljama serien regits per un consell format per trenta prohoms d'aquesta, a imitació del Consell de Trenta barceloní.\nAlfons el Benigne inicià el seu regnat amb una llei on s'obligava els jueus a declarar els seus beneficis obtinguts dels préstecs, que seria revocada poc després. La manca d'un líder com Ben Adret comportà el deteriorament de la posició dels jueus. Lo mal any primer (1333), any de collites dolentes i molta fam, tampoc no els ajudà gens. Tanmateix sorgiren alguns erudits, com l'astrònom i literat David ben Yom Tov, vingut del sud de França, que construïa instruments per al futur rei Pere el Cerimoniós.\nLa pesta del 1348[modifica]\nCrema de jueus acusats d'ésser els causants de la Pesta Negra\nDurant el regnat del rei Pere el Cerimoniós (1336-1387) s'esdevingué un dels fets més tràgics de l'Europa Medieval: la pesta negra de 1348. Això desembocà en grans mortaldats i, un cop més el jueus ho pagaren amb nous atacs als calls d'algunes ciutats. A Barcelona, molt foren assassinats, es destruïren cases i es cremaren documents de deute. A Perpinyà, la conversió en massa dels prohoms jueus evità l'atac. A Lleida, Montsó i Osca, els jueus s'atrinxeraren als calls i salvaren la vida. A Saragossa només restà la cinquena part dels jueus que hi vivien. Els jueus de Tàrrega també foren atacats. Els oficials reials intentaren sufocar aquests atacs sense gaire èxit. A més, els jueus patiren enormement les conseqüències de la pesta, perquè vivien en un mateix barri, i això facilitava el contagi. Pere III creà, a partir d'aquests fets, el comissari pes als assumptes dels jueus, però posteriorment seria abolit el càrrec i atorgades les competències al fill del rei.\nA partir de 1360 començà un període de prosperitat per a les aljames, acompanyat d'una perillosa diferenciació social. Tot i no ser permès per l'Església, el rei Pere continuà tenint jueus al seu servei. D'aquests, en destaca el cartògraf Abraham Cresques, creador del primer atles mundial que descrivia el món conegut fins aleshores. Cresques fou protegit tant per Pere III com pel seu fill Joan I.\nLes matances de 1391[modifica]\nMatança de jueus a Barcelona l'any 1391, gravat de Joan Segrelles.\nL'any 1391 hi hagué a la Península un nou brot de pesta. Aquesta excusa s'utilitzà a Sevilla per atacar massivament els calls jueus. Es cremaren cases, es mataren jueus, es feren conversions en massa i es destruïren sinagogues (o bé es convertiren en esglésies). Aquests atacs foren incitats pel diaca d'Écija, Fernando Martínez el 6 de juliol de 1391 al seu sermó. Martínez ja incitava a l'odi amb els seus sermons des de l'any 1378.\nL'atac sevillà ràpidament s'estengué per Castella, Lleó i Aragó. Catalunya fou l'últim lloc on foren atacats els jueus. Tot i això, a València, a principis de juliol, hi hagué accions violentes contra els calls, a les quals es va unir l'exèrcit reial, que esperava per embarcar. El rei no castigà els oficials, sinó que simplement els multà o els indultà. L'11 de juliol es produí l'atac al call de Palma. Molts jueus moriren, però alguns aconseguiren fugir al nord d'Àfrica. Abraham Cresques i el seu fill Jehudà optaren per convertir-se al cristianisme. El veguer de Mallorca no actuà per protegir els jueus, i per això el rei el condemnà a mort. L'aljama mallorquina desaparegué el 1435, quan es convertí en massa al cristianisme. Saragossa, en canvi escapà de les matances.\nA Catalunya es desfermà també un horrible carnatge. A Barcelona, el poble menut format per mariners i pescadors demanà ajuda als camperols per assaltar el call la matinada del dia 5 d'agost. A Girona fou també el poble menut qui atacà als jueus. Una de les causes d'aquests avalots fou el descontentament dels estaments menys afavorits, que foren convençuts per l'església que la seva precària situació, agreujada per la pesta, la crisi econòmica, les males collites i la crisi demogràfica i social, eren culpa del jueus. L'atac al call barceloní se saldà amb una trentena de presos i entre 300 jueus morts, d'un total de 3.000. Podem afirmar que l'atac al call és un atac directe al rei, perpetrat amb l'ajuda de l'Església. El rei Joan, una vegada passats els atacs, encomanà a Hasdai Cresques el recompte de tots els jueus que eren vius. El monarca va permetre als jueus viure al Call Nou (1392); hi anaren tan sols unes 200 persones. La resta, o havien mort o bé s'havien convertit.\nEl germà i el successor de Joan, el rei Martí, decretà la fi de l'aljama barcelonina el 1401. Els pocs jueus que hi quedaven es convertiren. Se'ls anomenà conversos o tressallits. Segurament, d'ací ve el nom del barceloní carrer dels Tres Llits. La resta d'aljames es referen, però sense el pes demogràfic ni econòmic que havien tingut.\nUn any després de l'interregne es donà el cop de gràcia definitiu a la religió jueva amb la disputa de Tortosa. S'hi tractaren temes com l'arribada del messies o la interpretació de la Bíblia. Els catorze rabins que hi participaren hagueren de demanar perdó públicament i confessar els seus errors.\nEl camí cap a l'expulsió[modifica]\nAmb els reis catòlics començà l'expulsió jueva.\nTot i el clima anti-jueu que es respirava a la península Ibèrica, els monarques posteriors a Martí intentaren refer la vida dels jueus. Durant el regnat d'Alfons el Magnànim, els jueus podien disposar novament de les seves sinagogues i dels seus llibres confiscats. Tornaven a formar part del funcionariat reial. No assistien als sermons que es feien per convertir-los i no se'ls obligava a portar la rodella.\nEls jueus, en aquest moment havien passat a un segon pla. L'Església i el tribunal de la Inquisició se centraven molt més en els conversos i les seves desviacions respecte a la recta fe. La Inquisició no actuava conjuntament al regne de Castella i al regne d'Aragó, cosa que la feia un instrument força ineficaç. Tot canvià el 1460, quan fra Alfonso de la Espina publicà Fortalitium Fidei, on s'explicava com lluitar contra els enemics de l'Església: heretges, jueus, musulmans i dimonis. Tot i que Espina era d'ascendència jueva, aquest manual es difongué ràpidament pels regnes peninsulars. Obres semblants afloraren als regnes hispànics.\nAmb l'arribada dels reis catòlics al poder (1479) i la unió dels dos regnes més importants de la península Ibèrica, es torna a plantejar el problema de les comunitats jueva i conversa (es dubtava de la seva nova fe). Convençuts de la seva força, els reis van resoldre l'expulsió de tots els jueus, el 1492.\nHi hagué diversos edictes d'expulsió, però tots complien les següents condicions: aquesta era definitiva, s'aplicava a tots els jueus, seria efectiva el mes de juliol (els edictes foren promulgats el 31 de març), els jueus havien de vendre els seus béns i no podien emportar-se objectes prohibits (armes i cavalls, entre ells).\nEl decret d'expulsió comportà que molts rabins i molts jueus es convertissin a la fe catòlica. Els jueus d'Aragó i Catalunya es refugiaren durant un temps a Navarra, fins que se'ls expulsà, el 1498. La majoria dels jueus de Castella passaren a Portugal, on el rei Joan II els deixava quedar-se per sis mesos a raó d'un ducat per persona. D'altres anaren al nord d'Àfrica, on foren mal rebuts, no pels musulmans, sinó per altres jueus que s'hi havien instal·lat anteriorment. Més sort tingueren els que se n'anaren a viure als regnes italians (Roma, Ferrara, Venècia, etc.). Posteriorment, aquests es traslladaren cap a Orient: Salònica, Constantinoble, Esmirna, Rodes, etc., i també anaren cap a l'Imperi Otomà, on se'ls rebé amb els braços oberts.\nDel desprestigi deliberat a l'expulsió[modifica]\nExpulsió de jueus a Europa i espanya\nCom s'ha vist, els jueus no només es dedicaven a la usura, tal com s'ha volgut fer veure en molts moments de la història, sinó que eren, sobretot, traductors, metges, astròlegs, pagesos, i mestres en oficis d'artesania. La visió de l'avar prestador jueu fou usada a l'edat mitjana per desprestigiar encara més els jueus.\nEl tracte als jueus per part de la majoria de la població i el poder cristià anà canviant al llarg de la història, segons la situació social i els equilibris de poder de cada moment: des del rebuig dels visigots a la tolerància per part dels comtes-reis catalans, que els utilitzen com a funcionaris (fins i tot per sobre de prohibicions en aquest sentit) i la definitiva expulsió per part dels Reis Catòlics.\nDe ben segur, que el fet va canviar per sempre la vida dels jueus a la Península van ser les matances de 1391, quan el clima d'odi generalitzat contra els jueus es va expandir per tots els regnes cristians. Era el preàmbul a la seva definitiva expulsió, l'any 1492, de la qual nasqué una nova diàspora jueva.\nNo serà fins al segle xx, quan els jueus tornin a la península Ibèrica, on actualment tenen petites comunitats.\nCom passava en totes les societats, les activitats i les qüestions de caràcter públic estaven restringides a l'entorn masculí. Les dones jueves tenien un paper avantatjat en les relacions que no eren de poder, ni públiques, ni polítiques, sinó que es cenyien als espais familiars i personals, lligades al món dels sentiments i de les identitats. Dones com Amoretes, Belaire, Bonadona, Druda, Estelina, Ester, Goig, Hanna, Lorca, Mairona, Orfilia, Preciosa, Raquel, Rebeca, Regina, Ruth i Sara foren decisives alhora de transmetre i de preservar la seva cultura i de llegar-la a les generacions futures. Elles s'ocuparen de mantenir i de comunicar tradicions heretades entre dones des de temps ancestrals; de complir i de fer complir els rituals, les prescripcions alimentàries i els fets cultuals; de perpetuar, en definitiva, el llegat de Sara, la mare primera d’Israel.\nDes d'un judaisme camuflat sota un bateig forçós, tres germanes, Joana, Marquesa i Caterina, processades el 1495 per la Inquisició, declaraven que juntament amb la seva mare, difunta, i per consell d'aquella, “servaven lo dia del dissabte (...) i faen la Pascha dels juheus(...)”; que “abans no posaven la carn a coure levaven lo greix e apres la posaven en sal (...)”; i que creien que “totes les dites coses eran bones e sanctes e aqueles faean per observar la ley de Moyses, que és millor que la ley dels christians”. Des d'un judaisme latent i des de la pervivència de tradicions i lleis pròpies d'una religió suposadament arraconada, Na Blanca, conversa de Girona, rebia el 1395, a través del testament del seu espòs difunt, el retorn del dot: 12.000 sous aportats a un matrimoni que s'havia establert i consumat en el judaisme. Ho havien escrit en el contracte matrimonial hebraic, la quetubà, que encara era vigent malgrat la conversió a la fe cristiana dels dos cònjuges. Des d'un judaisme manifest, Estelina feia testament a Girona el 13 d'abril de 1470; com a jueva, demanava ser enterrada al “fossar dels jueus de Girona” i s'encomanava a “l'Altíssim Senyor de totes les coses, Aquell que va donar la Llei a Moisès al Mont Sinaí”. I des d'un judaisme ple i antic, que encara no havia tastat la marginació i l'atac, Rahel, jueva de Girona, firmava el 1047 i en hebreu, el document de venda d'una vinya que li pertanyia per herència dels pares: “per genitori vel genitrice”. Tres nítides lletres hebrees, reix, hei, lamet, formen el seu nom. Escrites de dreta a esquerra, al peu d'un document redactat en llatí, i al costat de diverses firmes masculines, són mostra i record de l'existència i del llegat de totes aquelles a qui la desmemòria ha mantingut oblidades i ha convertit en invisibles.\nIsaac ben Seshet Perfet\nNissim ben Reuben Girondí\n↑ Forcano, Manuel. Els Jueus catalans : la història que mai t'han explicat. Barcelona: Angle, 2014. ISBN 9788416139163.\n↑ Planas i Marcé,, Sílvia. Història de la Catalunya jueva : vida i mort de les comunitats jueves de la Catalunya medieval. Girona: Àmbit, 2009, p. 233. ISBN 9788496645042.\n↑ «El llegat de la Barcelona jueva.» (en català). Fòrum d'agermanament entre Israel i els Països Catalans, 2007. [Consulta: 26 gener 2016].\n↑ Forcano, Manuel. Els Jueus catalans: la història que mai t'han explicat. Barcelona: Angle editorial, 2014, p. 381. ISBN 3819788416139163.\n↑ La Catalunya jueva : catàleg de l'exposició]. Barcelona: Àmbit, 2002, p. 272. ISBN 8489681686.\n↑ Jueus del rei i del comte: a l'entorn de les comunitats jueves de Girona i Castelló d'Empúries : homenatge a Miquel Pujol i Canelles, Girona i Castelló d'Empúries, 19 d'octubre de 2012.. Girona: Patronat Call de Girona, 2014, p. 159. ISBN 9788484961871.\n↑ Massons i Rabassa, Maria Teresa. Els Catalans jueus: una història d'avui, demà i ahir (en català). Barcelona: DUXELM, 2011, p. 115. ISBN 9788493774080.\n↑ «Jucef Ravaya». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ Barceló Torres, Carme. Àrab i català: contactes i contrastos. L'Abadia de Montserrat, 2011, p. 29. ISBN 8498834511.\n↑ Joan i Tous, Pere; Nottebaum, Heike. El olivo y la espada: Estudios sobre el antisemitismo en España (siglos XVI--XX) (en castellà). Walter de Gruyter, 2003, p. 64. ISBN 3110922150.\n↑ 17,0 17,1 Les jueves. Barcelona: Institut Català de les Dones, 2013 [Consulta: 20 setembre 2013].\nBAER, YITZHAK: Historia de los judios en la España Cristiana. Barcelona: Riopiedras Ediciones, 1998\nPÉREZ, JOSEPH: Historia de una tragedia, La expulsión de los judios de España. Barcelona: Critica, 1993\nESTANYOL I FUENTES. M. JOSEP: Judaisme a Catalunya, avui. Barcelona: Pòrtic. 2002\nRIERA SANS, JAUME: Retalls de la vida dels jueus. Barcelona: Rafael Dalmau Editor. 2000\nROMANO, DAVID: De historia judia hispànica. Barcelona: Universitat de Barcelona. 1991\nRevista El Món Medieval| número=9| arxiu de Roger Benito Julià| pàgines=35 a 46| data=Febrer del 2010| editorial=Arion Editorial| issn=2013-1097\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Jueus_catalans&oldid=23846151»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 juny 2020 a les 20:19.


Viola tres vegades la jove cangur dels seus fills a canvi dels "papers"\nUn home de 38 anys ha estat enviat a presó provisional acusat de violar en tres ocasions a Calp (Marina Alta, al País Valencià) a la cangur dels seus fills, una dona de nacionalitat marroquina de 29 anys.\nFonts de la investigació han informat aquest dimarts que l'arrest de l'home, súbdit de Kuwait, va fer-se el passat dia 12 i que, després de passar a disposició de jutjat d'Instrucció número 2 de Dénia, el jutge va decretar el seu empresonament sense fiança un dia després.\nPallisses a la seva dona\nL'home havia contractat la víctima com a cuidadora interna dels seus dos fills, de 5 i 8 anys, en un habitatge d'una urbanització de Calp, i a més de les violacions investigades se li atribueixen pallisses a la dona, que presenta ferides al cos i al rostre, així com amenaces de mort. La policia creu que li oferia els "papers" de residència a Espanya a canvi de la feina.\nAgressions físiques als seus dos fills\nTambé se li atribueixen agressions físiques als seus dos fills. La situació es va conèixer després que la víctima fugís del domicili i demanés ajuda a la Policia Local, que va detenir l'home quan abandonava l'habitatge en companyia dels seus fills.


Comprar Cierre de tija Specialized | Components\nCierre de tija Specialized\nAfegir un?rack?al vostre marc, fins i tot si tu?donï¾ï¾ï¾*t?haver-hi?rack?munta. Permet estï¾ndard?rack?estades per ser?empernadesdirectamente?a l'assento?collaret, per un aspecte net i senzill. Fet d'alumini lleuger per durabilitat, amb roscat insereix per?empernar?les estades directament a el?serjant?de seient.\nDisponible en les mides seg?ents: 29.8mm. 31.6mm. 31.8mm. 32.6mm. 34.9mm.\nCoberta Infinity Specialized


Enxarxa't a la Biblioteca: La moda que més ens agrada\nLa moda que més ens agrada\nLa campanya "Leer está de moda" circula per la xarxa, com podeu veure, i ens fa reflexionar sobre una de les activitats que més valoram: llegir. Què us sembla...?\nPublicat per Biblioteca a 5:45 p. m.\nEtiquetes de comentaris: book, lectura\nMontserrat Francesc Alcaraz Vich dijous, 13 de maig, 2010\nA Aquest que ens promociona el llibre de tota la vida li hem de reconèixer que la raó li vessa.Només per anomenar un aspecte del seu discurs; certament el tema del llibre electrònic té un impacte mediambiental important. Pensem en el material amb el qual estan fets els components electrònics i les bateries... altament contaminants a més que per fer-los es fa ús de l'explotació laboral a països pobres. Sembla una broma però crec que com sempre cal optar per la senzillesa. Sobre el tema de la quantitat d'informació que podem dur dins un llibre electrònic; realment té sentit dur dins la butxaca milers de volums virtuals? Res més que desitjar-vos salut i bones lectures; això sí, en el format que volgueu. Tanmateix el continent no és tan important com el contingut.\nBàrbara dijous, 13 de maig, 2010\nEl vídeo és molt divertit. Avui l'hem visionat amb alumnes de 2n d'ESO i no han acabat de captar l'ironia: el que fa ser joves!\nTal i com diu en Monserrat, l'important és el contingut, no el continent. Semblava que els vinils havien de desaparèixer i ara s'estan recuperant. Si el llibre tradicional ha de perdurar ho sabrem amb el temps.\nL'important és llegir, llegir, llegir. I gairebé tot val!\nAnònim divendres, 21 de maig, 2010\n2n A.Creem que el video és divertit,una bona manera de divulgar la lectura.Utilitzant una manera divertida per presentar el llibre com a una nova eina revolusionari.\nAnònim dimecres, 26 de maig, 2010\nEncara que el que es diu tothom ho sap, ho diu d'una forma original. És una bona idea i a la vegada molt senzilla. Simple però divertit\nAnònim dilluns, 31 de maig, 2010\nEns ha agradat perquè ha estat una manera divertida de presentar els llibres com una nova eina revolucionària.També trobam que ha exagerat el missatge per aconseguir l'atenció de la gent.Un quants alumnes de la classe opinen que és un anunci fastigós, perquè per la seva manera d'explicar ens tracta com incults.\njajaja,es divertit. Es graciosa la manera com parla. El fet de parlar poc a poc fa que l'espectador el segueixi atentament.


About: Carles Maria Isidre de Borbó\nCarles Maria Isidre de Borbó, comte de Molina (Aranjuez, 1788 - Trieste, 1855). Infant d'Espanya amb el tractament d'altesa reial que fou designat príncep d'Astúries des de 1815 i fins a 1830 any en què a través d'una Pragmàtica Sanció s'abolí la llei sàlica establerta l'any 1705 per Felip V d'Espanya. Pretendent carlí al tron d'Espanya amb el nom de Carles V.\nPretendent carlí al tron d'Espanya\nCarles Maria Isidre de Borbó, comte de Molina (Aranjuez, 1788 - Trieste, 1855). Infant d'Espanya amb el tractament d'altesa reial que fou designat príncep d'Astúries des de 1815 i fins a 1830 any en què a través d'una Pragmàtica Sanció s'abolí la llei sàlica establerta l'any 1705 per Felip V d'Espanya. Pretendent carlí al tron d'Espanya amb el nom de Carles V. (ca)\nCarles Maria Isidre de Borbó (ca)\nfreebase:Carles Maria Isidre de Borbó


Política de privacidad – La Garriga Rosanes – Camp de Golf i P&P\nL’accés a aquest lloc pot implicar la utilització de cookies. Les cookies són petites quantitats d’informació que s’emmagatzemen en el navegador utilitzat per cada usuari perquè el servidor recordi certa informació que podrà utilitzar posteriorment.\nAquesta informació permet identificar-te com un usuari concret i permet guardar les teves preferències personals, així com informació tècnica, com ara les visites realitzades o les pàgines concretes que visitades.\nAquells usuaris que no desitgin rebre cookies o vulguin ser informats abans que s’emmagatzemin en el seu ordinador poden configurar el seu navegador a aquest efecte.\nPer a cada cookie, el navegador pregunta l’usuari si aquesta ha de ser acceptada.\nEl navegador també pot incloure la possibilitat d’especificar millor què cookies han de ser acceptades i quines no. En concret, l’usuari pot optar per alguna de les següents opcions: rebutjar les cookies de determinats dominis; rebutjar les cookies de tercers; acceptar cookies com no persistents (s’eliminen quan el navegador es tanca); permetre al servidor crear cookies per un domini diferent. A més, els navegadors també poden permetre als usuaris veure i esborrar cookies individualment.\nDisposes de més informació sobre les cookies a: http://es.wikipedia.org/wiki/Cookie\nAquesta pàgina web utilitza Google Analytics, un servei analític de web prestat per Google, Inc, una companyia de Delaware l’oficina principal a 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View (Califòrnia), CA 94043, Estats Units («Google») .\nGoogle Analytics utilitza «cookies», que són arxius de text ubicats al seu ordinador, per ajudar al website a analitzar l’ús que fan els usuaris del lloc web La informació que genera la cookie sobre el seu ús del website (incloent la seva adreça IP serà directament transmesa i arxivada per Google en els servidors d’ Estats Units .\nGoogle utilitzarà aquesta informació per compte nostre amb el propòsit de seguir la pista del seu ús del website, recopilant informes de l’activitat del website i prestant altres serveis relacionats amb l’activitat del website i l’ús d’Internet .\nGoogle podrà transmetre aquesta informació a tercers quan així ho requereixi la legislació, o quan aquests tercers processin la informació per compte de Google .\nGoogle no associarà la seva adreça IP amb cap altra dada de què disposi Google. Vostè pot rebutjar el tractament de les dades o la informació rebutjant l’ús de cookies mitjançant la selecció de la configuració apropiada del seu navegador, però, ha de saber que si ho fa pot ser que no pugui utilitzar la plena funcionalitat d’aquest website. En utilitzar aquest lloc web vostè consent el tractament d’informació sobre vostè per Google en la forma i per als fins dalt indicats.\nCamí de Can Rosanes, s/n\nTel. 93 871 89 59\nCopyright 2022 © Golf La Garriga Rosanes, SL


Notícies - La Mostra de Turisme Jove està rebent sobretot sol·licituds d'estudiants que volen viatjar per Europa\nLa Mostra de Turisme Jove està rebent sobretot sol·licituds d'estudiants que volen viatjar per Europa\nel 10/jul/06 Marc Texidó Societat PDF\nItàlia, Alemanya i Croàcia, entre d'altres països d'Europa, són els principals destins dels joves santcugatencs. Així es desprèn de la novena Mostra de Turisme Jove, que es pot visitar a la Casa de Cultura fins el proper 21 de juliol. L'objectiu de la mostra és orientar els joves de la ciutat a l'hora d'escollir un viatge econòmic i adequat als seus gustos. Aquesta tarda, a partir de les set, la Casa de Cultura acull la tercera xerrada de la mostra, en aquest cas sobre viatges de turisme comunitari a Sud Amèrica.\nOferir el màxim d'informació als joves de la ciutat per trobar les millors opcions a l'hora de viatjar durant l'estiu és l'objectiu de la Mostra de Turisme Jove de Sant Cugat. La tècnica del Servei d'Informació Juvenil (SIJ) Sara Guerrero és l'encarregada d'orientar a tots aquells que s'adrecin a la mostra fins el 21 de juliol per planificar els seus viatges.\nGuerrero explica que el públic principal d'aquest servei són estudiants, que demanen sobretot destins europeus.\nTall incrustat: Sara Guerrero\nEstudiants de Selectivitat que volen fer interail, per Auropa. Per Itàlia, Croàcia i Alemanya.\nGuerrero ha afegit que a més de disposar de la mostra, també s'organitzen xerrades destinades als ciutadans en general i als joves en particular. Precisament aquesta tarda, al punt de les set, la Casa de Cultura acull una conferència sota el títol ' Viatges de Turisme Comunitari al Brasil, Equador i la República Dominicana'.\nD'altra banda, Anna Torné, una jove usuària de la Mostra de Turisme, explica quin ha estat el motiu pel qual ha decidit fer ús d'aquest servei.\nTall incrustat: Anna Torné\nNo teniem clares les ofertes amb els destins que voliem. I també ens diuen pàgines web amb les millors ofertes.\nRecordem que la mostra es pot visitar des del passat 19 de juny a la Casa de Cultura i s'allargarà fins el proper 21 de juliol. La propera xerrada tindrà lloc el 18 de juliol, sota el títol 'El Camí de Sant Jaume'.


27 de novembre: sembrem arbres al pas d'en Revull (10/11/11)\nEl diumenge dia 27 de novembre estan convocades totes aquelles persones i entitats interessades en participar a una jornada de voluntariat per sembrar arbres al pas d'en Revull i realitzar algunes feines de neteja.\nEl diumenge dia 27 de novembre estan convocades totes aquelles persones i entitats interessades en participar a una jornada de voluntariat per sembrar arbres al pas d'en Revull i realitzar algunes feines de neteja. Es sembraran alguns exemplars d'arbres típics d'aquest ambient, com oms, figueres, noguers, alzines o magraners, que s'han obtingut del viver de plantes autòctones del GOB i del projecte Arbres d'Algendar, que Càritas Diocesana i el Bisbat de Menorca tenen a la finca des Canaló.\nAquesta activitat s'emmarca dins les actuacions que s'han impulsat per recuperar aquest antic camí, una tasca que es va iniciar gràcies a la feina voluntària de moltes persones i diferents col·lectius de Ferreries. El projecte LIFE+RENEIX de l'Agència Menorca Reserva de Biosfera, que depèn del departament d'Economia, Medi Ambient i Caça del Consell Insular de Menorca, té per objectiu restaurar àrees de Menorca amb espècies i comunitats de plantes amenaçades i singulars, i va definir el pas d'en Revull com una de les zones d'actuació per a la conservació del valuós patrimoni florístic de la zona i per potenciar la component social i educativa d'aquest indret. Les actuacions del projecte LIFE+ RENEIX s'han centrat en la reconstrucció d'una paret seca desapareguda, la rehabilitació de trams de paret en mal estat i de portells, així com la reparació puntual de trams d'empedrat.\nTambé hi ha prevista la creació d'un itinerari florístic interpretatiu. Actualment ja s'ofereixen visites guiades per conèixer la flora de la zona a grups escolars en el marc del programa Salut Jove del Consell Insular de Menorca.\nTotes aquestes actuacions s'han realitzat amb la col·laboració de l'ajuntament de Ferreries, la Creu Roja de Ferreries, el grup de Miquel Morlà i amics, els voluntaris de medi ambient de l'ajuntament de Ferreries, l'Agrupament escolta Sant Bartomeu, l'Associació de Veïns de s'Enclusa i el grup de Protecció Civil, a més de comptar amb el suport de la propietat de la zona.\nEl pas d'en Revull destaca per la riquesa vegetal i l'exclusivitat per a algunes espècies singulars de la flora menorquina com ara Cymbalaria fragilis i Viola stolonifera. El fet d'estar situat dins una de les formacions geomorfològiques més singulars de Menorca, el barranc d'Algendar, li confereixen un atractiu especial pel valor paisatgístic i històric de la zona, que la fan molt popular entre la gent del poble i visitants.\nEns trobarem a l'aparcament des Canaló a les 10h. Us hi esperam!


19 maig El Govern rebaixa la seva ambició en matèria de renovables en eliminar del Projecte de Llei de canvi climàtic l’obligació de subhastar anualment un mínim de 3.000 MW verds\nPosted at 12:00h in Sense categoria by xavier 0 Comments\nEl Projecte, que es remetrà al Congrés dels Diputats per a la seva tramitació, també prohibeix a elèctriques i gasistes que financin els seus negocis liberalitzats amb els ingressos que obtenen de les activitats regulades. L'esborrany del Projecte també anuncia un Punt d'Accés Nacional -un...\n19 maig El Govern donarà ajudes a l’impuls de la mobilitat elèctrica, tant a la venda de vehicles elèctrics com a la infraestructura de recàrrega, fins com a mínim 2025, en línia amb l’objectiu que per a 2040 no es matriculin automòbils nous de combustió\nPosted at 11:00h in Sense categoria by xavier 0 Comments\nSegons fonts governamentals, continuarà havent-hi ajudes a aquesta mena de vehicles fins almenys aquesta data per la seva diferència de preu amb un amb motor dièsel o gasolina. La segona edició del Programa d'Incentius a la Mobilitat Eficient i Sostenible (Moves) comptarà amb un 40%...\n19 maig El Banc d’Espanya empitjora les previsions de l’evolució de l’economia en 2020 i marca dos punts clau per a superar la crisi: ajust de despesa pública i reformes fiscals\nPosted at 10:00h in Sense categoria by xavier 0 Comments\nLa institució ja ha descartat per complet una recuperació ràpida de l'economia i es queda amb dos escenaris possibles que passen per una caiguda del PIB en 2020 del 9,5% i del 12,4%, respectivament. Estima una millora de l'economia de cara a 2021 d'entre el...\n21 abr. El Govern activarà uns canvis en l’Impost de Societats per a alleujar la factura fiscal de les empreses més petites afectades per la crisi vírica\nLes empreses de menys de 600.000 euros de facturació podran optar per realitzar els pagaments fraccionats sobre la part de la base imposable del període dels 3, 9 o 11 primers mesos de l'any en curs. També ampliarà el canvi de pagament fraccionat de quota...\n21 abr. El CGPJ planteja que els inquilins puguin oposar-se als desnonaments per impagament al·legant causes de força major\nEl Poder Judicial remitent tretze propostes al Govern perquè estudiï la seva inclusió en el Reial decret llei de mesures urgents per a l'Administració de Justícia. Planteja introduir la possibilitat, ara inexistent, que els inquilins puguin oposar-se a les demandes de desnonament per falta de...\n21 abr. Se superen els quatre milions de treballadors inclosos en un ERTE\nEn concret, 4.070.433, segons les dades que remenen les autoritats laborals recopilats per Comisions Obreres. Encara que ja suposen un de cada cinc treballadors, el 21%, el ritme de presentació ha descendit clarament si es té en compte que el 3 d'abril, fa perquè dues...\n21 abr. El IASB va aprovar per unanimitat modificar la normativa aplicable a les reduccions i ajornaments en lloguers\nAtorgats pels arrendadors (NIIF16) per a contribuir a pal·liar els efectes de la pandèmia. En definitiva, la modificació proposada comportaria reduir la càrrega de treball per a processar els beneficis concedits i facilitar que el seu impacte es reflecteixi en els comptes de resultats d'aquest...\n21 abr. El caos en la gestió dels ERTE\nAcumulen retards que asfixien a les empreses, aboca a concurs i, fins i tot, liquidació, a un percentatge important d'empreses. Sobre això alerten el Consell General de Gestors Administratius i el Registre d'Economistes Forenses (Refor) del Consell General d'Economistes. Els Gestors Administratius, coneixedores de primera...\n21 abr. La caiguda del mercat podria ser del 25% si la reactivació de l’activitat immobiliària es retarda a 2021\nEl mercat de l'habitatge perdrà més de 50.000 compravendes enguany. De les 501.085 habitatges que van canviar de mans en 2019 es passarà a menys de 450.000 unitats en 2020. Aquesta és la previsió del portal Pisos.com, amb 630.000 anuncis. Aclareix que aquestes xifres són...\n19 març La UE ha pactat el tancament generalitzat de les fronteres exteriors i la prohibició d’entrada als ciutadans de tercers països excepte en circumstàncies excepcionals\n“Hem acordat adoptar una decisió coordinada per a restringir els viatges no essencials a la UE durant 30 dies”, ha anunciat el president del Consell Europeu. L'objectiu de l'històric cerrojazo és tant contenir l'expansió del coronavirus com evitar l'aparició de controls fronterers dins de la...


Vapor Pissit - Uniopèdia, el mapa conceptual\n16 les relacions: Ajuntament de Sabadell, Androceu, Arc escarser, Catalunya, Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya, Josep Duran i Sors, Llana, Llista de xemeneies de Sabadell, Manchester, Rambla (Sabadell), Sabadell, Segle XX, Vapors de Sabadell, 1843, 1909, 1911.\nNou!!: Vapor Pissit і Ajuntament de Sabadell · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Androceu · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Arc escarser · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Catalunya · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Josep Duran i Sors · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Llana · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Llista de xemeneies de Sabadell · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Manchester · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Rambla (Sabadell) · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Sabadell · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Segle XX · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і Vapors de Sabadell · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і 1843 · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і 1909 · Veure més »\nNou!!: Vapor Pissit і 1911 · Veure més »\nVapor d'en Pissit, Vapor de Cal Pissit.


ERASME DE ROTTERDAM. ESPLENDOR I DECADÈNCIA D'UN HUMANISTA. ZWEIG, STEFAN. 9788477276456 Llibreria Altaïr\nAltres llibres de la zona Països Baixos\nLlibre a reservar: ERASME DE ROTTERDAM


Comprar Llibre L'orquestra i cada instrument Musicografia\nDinsic > Musicografia > L'orquestra i cada instrument\nL'orquestra i cada instrument no és tant un manual d'instrumentació com una eina que permet al melòman endinsar-se amb més detall en les interioritats de l'orquestra així com dels instruments que la formen, per poder d'aquesta manera gaudir d'una forma molt més plena de la música que interpreta.\nPortada en color. Fotos i dibuixos tècnics a l'interior.\nsomnis cançó els músics més petits flauta tot ho podem expressar nadal Da Camera 22 acompañamiento de canciones infantiles Carnestoltes abesten 2 Palau insòlit El timbaler del Bruc abesten Quartet de corda núm. 3 Musica musica 2 abesten 3 partitura passeport abesten 4 Sonatina de Nadal orquestra i cada instrument Literatura e interpretación de la trompeta can corda soliloquis cantata nadalenca nit de vetlla piano Da Camera 22: Tres danses americanes per a quartet de corda cançoner


Impromptus (Chopin) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nImpromptu núm. 1, Impromptu núm. 2, Impromptu núm. 3 i Fantasia-Impromptu\nInici de l'Impromptu núm. 1.\nFrédéric Chopin va compondre tres Impromptus per a piano, tots ells obres que consoliden aquest tipus de composició. Igual que els scherzos, destaquen per la seva dificultat tècnica. Cal afegir que Chopin també va compondre la Fantasia-Impromptu, una de les seves obres més conegudes.\nImpromptu núm. 1. El primer impromptu, en la bemoll major, és l'op. 29. És un Allegro assai quasi presto, que data de 1837. Va ser publicat aquest mateix any a París, amb una dedicatòria a la comtessa de Lobau.\nImpromptu núm. 2. El segon impromptu, en fa sostingut major, és l'op. 36. Fou compost l'any 1839 i va ser publicat l'any següent (1840) a Leipzig i, simultàniament, a París i Londres.\nImpromptu núm. 3. Aquest tercer i últim impromptu, està en sol bemoll major i és l'op. 51. Té la indicació de Vivace. Data de 1842 i es va publicar a Leipzig i simultàniament a París i Londres, amb una dedicatòria a la comtessa Esterházy.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Impromptus_(Chopin)&oldid=24057468»


Nou disc dels targarins Lexu's, Per què no es toquen les nostres mans | Ràdio Tàrrega\nNou disc dels targarins Lexu's, Per què no es toquen les nostres mans\nDesprés de l’èxit del seu anterior treball, “La vida perfecta”, els Lexu’s trenquen el seu silenci de quatre anys amb un nou treball discogràfic anomenat “Per què no es toquen les nostres mans”.\nEl disc sortirà a la venda entre finals de maig i principis de juny. En aquest disc, el grup catalanoandorrà amb seu a Tàrrega ens parla de la necessitat que a vegades sentim d’apropar-nos, de sentir el contacte humà. El grup reivindica el fet de recuperar l’emoció d’estar l’un al costat de l’altre, de sentir-nos, de tocar-nos... Per què no es tornen a tocar les nostres mans?\nCal recordar, que els Lexu's, amb tres discos anteriors publicats–Saps (2004), Sent amb Mi (2006) i La Vida Perfecta (2008)-, són un dels grups referents a Catalunya. Han guanyat premis com el Disc Català de l’Any i han posat música al darrer capítol de la sèrie “Polseres Vermelles” (TV3).


Finalitza la VII edició del curs de formació per a futurs professors de català a les universitats de l'exterior - Xarxa Vives d'Universitats\nCastelló de la Plana, Barcelona, Palma.- 16/10/2016.- La Biblioteca Municipal de l’Ajuntament de Vinaròs i l’Ajuntament de Morella han acollit aquest cap de setmana el VII Curs d’introducció a la didàctica de la llengua com a idioma estranger, organitzat per l’Institut Ramon Llull, l’Acadèmia Valenciana de la Llengua i la Xarxa Vives d’Universitats. El curs ha tingut lloc a Vinaròs i Morella, amb la col·laboració dels dos ajuntaments amfitrions.\nLa setena edició del curs (vegeu el programa) s’ha tancat de manera oficial avui dissabte amb una sessió de cloenda de la mà de la secretària de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua, Verònica Cantó i el secretari executiu de la Xarxa Vives, Ignasi Casadesús. Demà al matí, els participants al curs gaudiran d’una visita guiada per la vila de Morella.\nAdreçat a llicenciats i graduats en Filologia, preferentment en Filologia catalana, Traducció i Humanitats i a estudiants del darrer any de grau d’aquestes titulacions, l’objectiu del curs és contribuir a la formació de futurs professors per a l’exercici de la docència de la llengua en universitats de l’exterior. En aquesta sisena edició, un any més, s’han omplert totes les places disponibles (40) i la demanda ha superat àmpliament l’oferta. D’aquesta manera, 280 alumnes han participat en les set primeres edicions d’aquesta iniciativa formativa.


Wikiloc - Gorja de l'Aoos, del Pont de Pedra de Konitsa al Monestir Stomiou. Φαράγγιτου Αώου, Πέτρινη γέφυρα Κόνιτσας, Μονή Στόμιου. διαδρομή - Kónitsa, Epirus (Greece)- GPS track\nGorja de l'Aoos, del Pont de Pedra de Konitsa al Monestir Stomiou. Φαράγγιτου Αώου, Πέτρινη γέφυρα Κόνιτσας, Μονή Στόμιου. 34\n847 36 481\nUploaded 12 Αύγουστος 2017\n11 εμφανίσεις, 3 αποθηκεύσεις\nMolt bona excursió per la gorja del riu Aóos, Zagorohoria, Epir, Grècia, la meitat prop de la blauverda, clara i neta aigua del riu Aóos, amb banyada inclosa, l'altra meitat pels frondosos boscos de de la banda esquerra de la gorja.\nL'excursió comença al magnífic pont de pedra de Konitsa, construït el 1871, després que un pont previ s'esfondrés. Es un pont d'arc, la llum té una llargada de 40 m i l'alçada sobre el riu és de 20 m. Des del pont en direcció aigües amunt estem en el Parc Nacional de Vikos-Aóos.\nPassem el pont, a la cota 437 m, i seguim per la pista de la riba esquerra del riu. Al cap de 700 m vam veure un camí amb passamans a l'altra riba, vam creuar l'Aóos a gual, ens hi vam banyar --va ser fantàstic, per la claredat i temperatura de l'aigua, i per la bellesa de l'indret. Arribats a la riba dreta vam seguir el camí corriol que havíem vist, amb passos complicats, amb passamans, sirgues, graons de ferro, com una via ferrada, de manera que 200 m després vam tornar a la riba esquerra del riu per on vam seguir. Al cap de 300 m més surt a la dreta el camí antic cap el monestir Stomiou (παλιό μονοπάτι προς το μοναστήρι του Στόμιού) que no vam agafar, però el vam seguir a la tornada. El camí antic és un camí de tota la vida, un corriol de muntanya, mentre que la pista és una pista apte per vehicles, a trossos empedrada, que hi estaven treballant. Els avantatges del camí són l’ombra, un ascensió més suau i el goig d’anar per camí, més natural, i no per pista, més artificial. L’avantatges de la pista és més estona de vistes sobre el riu Aóos. Al cap de 2,5 km, a uns 5 km comptant es de l’inici de la caminada, la pista deixa la llera del riu i s’enfila per la vessant esquerra o sud de la gorja, primer en direcció sud-est tal com veníem tota l’estona, per després virar cap a nord-est, sempre per la mateixa pista i ens mena al Monestir Stomiou, 686 m altitud.\nEl Monestir Stomiou és un lloc sagrat, de bellesa humil, senzilla i especialment harmoniosa. Està situat en un lloc privilegiat, sobre l’estreta embocadura da gorja de l’Aóos (Stomiou ve de stómio [στόμιο] que significa embocadura, orifici, gola), des de la balconada de llevant la vista sobre els ràpids de l’Aóos al cor de la gorja, a 200 m sota nostra, és espectacular. El monestir té un passat atzarós de destrucció i de reconstrucció. Està dedicat a la Santíssima Mare de Déu (Παναγία, Panagia). A destacar l’acció del venerat i estimat Sant Paisios. L’any 1943 els nazis van cremar el monestir, només se’n va salvar l’església, i va romandre devastat durant 15 anys fins que va aparèixer un monjo asceta del Mont Athos, el Venerable Paisios (nom originari Arsenios Eznepidis, Pharasa Capadòcia-Souroti Tessalònica, 1924–1994) que, sol, va iniciar una decidida reconstrucció i restauració del monestir, durant la qual vivia en una diminuta, humil, neta i polida cel·la, que avui es pot visitar. El Venerable Ancià Paisios va ser canonitzat per l’Església Ortodoxa de Constantinoble el 13 de gener de 2015 i també incorporat al santoral de l’Església Ortodoxa Russa. És molt venerat arreu on hi ha devoció ortodoxa. Una jova parella grega, amb qui vam coincidir i un germà de la congregació ens ho van explicat tot abastament, altrament que van suggerir que el model de vida del venerable Sant tenia força aspectes a seguir per poder fer front i superar la crisi econòmica i social que travessa Grècia actualment.\nΓεια, ο χρήστης βρήκε ενδιαφέρουσα την διαδρομή Gorja de l'Aoos, del Pont de Pedra de Konitsa al Monestir Stomiou. Φαράγγιτου Αώου, Πέτρινη γέφυρα Κόνιτσας, Μονή Στόμιου. https://el.wikiloc.com/wikiloc/view.do?id=19123288 Χαίρεται, WikiLoc - GPS trails and waypoints of the World


Post 14 Març 2012\nEl Pallars Jussà té un índex del 40,7% de recollida per separat de materials com el paper els envasos, la matèria orgànica o el vidre una xifra que està per sobre de la mitjana catalana, alhora que aquesta comarca genera 1’29 kilos de residus per dia, molt per sota del 1’57kg que de mitjana genera cada català cada dia. Malgrat això, des del Consell es considera que el nivell d’eficiència de la recollida selectiva encara pot millorar a partir de la conscienciació dels joves i dels més petits de la casa, que acostumen a transmetre aquestes inquietuds a les seves famílies.\nSegons indica el president del Consell Comarcal, Joan Ubach, “malgrat que el Pallars Jussà és una comarca molt compromesa amb el reciclatge, cal no abaixar la guàrdia i promoure entre els més joves conductes respectuoses amb el medi que ens ajuden reutilitzar materials que d’altra manera agreujarien l’impacte dels residus que van a parar a la natura”.\nParal·lelament a aquesta campanya informativa entre els més joves, el Consell també distribuirà díptics informatius entre la població en general a través dels ajuntaments, els centres sanitaris o els casals d’avis entre altres equipaments públics de la comarca. Per tal d’arribar al màxim de població, s’han editat díptics en 6 idiomes diferents com el búlgar, l’àrab, el romanès i l’anglès a més del català i el castellà.\nLa campanya també vol contribuir a l’augment de l’ús de les deixalleries que gestiona el Consell a Tremp, la Pobla i Isona, com a alternativa còmoda i gratuïta per desfer-nos de materials recuperables o bé problemàtics per al medi.


Myotis rufopictus - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEspècie Myotis rufopictus\nMyotis rufopictus és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. És endèmic de les Filipines. Els seus hàbitats naturals són els boscos primaris i montans. Probablement està amenaçat per desforestació a les parts de la seva distribució que es troben a les planes.\n↑ Ong, P.; Rosell-Ambal, G.; Tabaranza, B.; Sedlock, J.; Ingle, N.; Heaney, L.; Balete, D. Myotis rufopictus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 12 setembre 2013.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Myotis_rufopictus&oldid=27304165»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 maig 2021 a les 21:22.


Begur té cuidador per a 11 horts urbans i en posa tres més a disposició pública - Diari de Girona\nBegur té cuidador per a 11 horts urbans i en posa tres més a disposició pública\nBegur té cuidador per a 11 horts urbans i en posa tres més a disposició pública Diari de Girona\nL'Ajuntament de Begur, a través de la Junta de Govern, ha adjudicat aquesta setmana 11 de les 14 llicències dels horts ecològics comunitaris Es Sot del municipi. Els horts s'estan acabant d'adequar a l'altre costat del vial de Circumval·lació, davant per davant de l'aparcament del Sot d'en Ferrer. Els beneficiats dels horts són 10 particulars i l'entitat l'Esplai Autèntic de Begur.\nParal·lelament, a partir d'aquesta setmana, s'ha iniciat la formació dels hortolans a l'Espai Mas d'en Pinc. La formació, a través del tècnic de Càritas Mallku Negre i de la tècnica de Medi Ambient Gemma Boada, combina quatre sessions de participació comunitària amb quatre d'agricultura ecològica.


L’alumne del CEIP Son Verí, Santiago Martín Duarte, ha resultat guanyador\nEl cartell titulat "Visca el Carnaval" de l'alumne del CEIP Son Verí Santiago Martín Duarte ha resultat guanyador al concurs de cartells per il·lustrar sa Rua de s'Arenal que se celebrarà el dissabte dia 2 de març i que des de fa tres anys organitzen conjuntament els Ajuntaments de Palma i Llucmajor. L'associació Hotelera Platja de Palma, que col·labora amb aquest certamen, premia als tres guanyadors amb estades de cap de setmana per a tres persones a hotels de diferents categories i invitacions a establiments d'oci.\nEl jurat, integrat pel fotògraf de Llucmajor, Emilio Puga Fuentes i l'artista visual de Palma, Rosa Mascaró va escollir aquest cartell d'entre els 50 que es varen presentar a aquest certamen amb el qual des del Districte Centre, Platja de Palma i Pla de Sant Jordi es vol incentivar la participació entre els alumnes dels diferents centres escolars de s'Arenal.\nLa imatge de Carlos Walter Perea, del CEIP Son Verí va guanyar el segon premi i la d'Elsa Díaz Rodríguez del CEIP Badies va guanyar el tercer premi d'aquest certamen.\nEl termini per participar a aquesta Rua de s'Arenal romandrà obert fins al pròxim 28 de febrer, de 8.30 a 14.00 hores. Les persones interessades a inscriure's tant a la categoria de carrossa, comparsa o individual ho poden fer tant a les oficines municipals de s'Arenal de Llucmajor (c/M. Antònia Salvà, 50) com a l'oficina de Districte de l'Ajuntament de Palma (avinguda Amèrica, 11).


Horizon Weekend Montréal 19 Avril 2015 | Киоск Joomag\nОпубликовано 18 April 2015 в "Общий", язык - French. 30 страниц.\n• Actualités Ghislain Nadeau : l’audace de l’entrepreneuriat\tp.05 • Affaires Mélanie Dunn : l’esprit de Cossette, d’hier à aujourd’hui\tp.12 Isabelle Courville : les enjeux de la gestion responsable des entreprises\tp.20 Sylvie Vachon : Montréal et la force d’une ville portuaire\tp.26 Еще\nТэги : montreal · entrepreneurs · politique · port · quebec · affaires · actualites · vachon · citizen · ghislain nadeau · nadeau · entrepreneuriat · isabelle courville · melanie dunn · dunn · courville · cossette · citoyen · laurentienne · banque laurentienne · sylvie vachon


Quins són els objectius de la publi... by 12071999 2801 views\nP U B L I C I T A T Gràfica by carol pc 2385 views\nLes Varietats Oriental I Occidental by INTEF 7299 views\nUnitat 4 la publicitat by immales123 4611 views\nLa publicitat by 5bmoli 884 views\nLa Publicitat Intro by Daniel Fernández 17170 views\nCurs Examinem la publicitat a l'aula,\nEscola d'Estiu AulaMèdia 2011\n1. Benvinguts al curs VI Escola d’Estiu d’Educació en Comunicació Per saber analitzar la publicitat a l’aula!\n2.

Un moment, un moment…

Mmmm, “ Per saber analitzar la publicitat a l’aula ”? No sé, sona molt obvi, poc atractiu…

Massa pobre…

- Potser caldria un altre enfocament, més agressiu…

\n3. Encara t’empasses els anuncis sense saber-ne res?\n4. - No sé… I si provéssim allò d’apel·lar al sentiment de no quedar-te fora del grup?\n5. Encara no has fet el curs de publicitat que ha fet tothom???\n6.

No, mira, el que cal fer és fixar-nos en el nostre públic objectiu, qui ens comprarà això, perquè s’hi sentin identificats. - En principi són mestres. Tots amb carrera universitària… - Doncs hem de trobar un protagonista com ells.

\n7. La senyoreta Rotenmayer ja l’ha fet !\n8.

Em sembla que no és la imatge que volen. - Doncs no sé… Els fem la pilota?

\n9. Només per a mestres intel·ligents Perquè a tu ningú t’enganya!\n10.

M’agrada, però no sé si colarà… - I apel·lar a allò del prestigi i l’experiència de la marca?

\n11. 10 anys formant els professionals de l’ensenyament\n12.

Massa clàssic? - Potser sí. El curs és bo? - Això tant li fa! - Doncs provem al revés: la novetat!

\n13. Ara amb nova fórmula, un 39% més formativa NOU!\n14. - El prestigi científic pot ser una bona via… Posa-m’hi alguna paraula tècnica i alguna coartada científica a veure…\n15. 9 de cada 10 experts aconsellen formar-se Nova fórmula, amb més components educomunicadors actius\n16.

No sé, no sé, no sé si és una bona aposta una cosa tan intel·lectual… - Doncs apel·lem a l’emoció, que sempre funciona.

\n17. Perquè tu tens dret a la felicitat\n18.

Què tal amb algun famós? - Mira l’agenda a veure qui tenim… - A veure, que ho miro…

\n19. Hola, soy Belén Esteban, y desde que hice el curso Examinem la publicitat me siento mucho mas segura. Pruébalo y ya me dirás!\n20.

Em sembla que no és el perfil que ens interessa. No tenim ningú més? - És l’única que ens entra al pressupost. - Hauria de ser algú relacionat amb l’educació… Quin famós hi ha que es preocupi per l’educació i vulgui fer publicitat? - És una broma?

\n21.

Doncs no em convenç… - Doncs aleshores el pla d’emergència: la tia bona, que sempre funciona…

\n22. Amb aquest curs em sento tan sexy…\n23. … o el nen o el gos, que mai fallen…\n24. Ells, si poguessin el farien…\n25. … o regalem alguna cosa…\n26. I ara amb la teva matrícula entres en un sorteig d’un viatge gratis!\n27. - Mira, saps què? Deixem-ho com al principi i ja està! I parlem de l’anunci de la marca de cotxes, que paguen més!


– Roda de premsa – NINGÚ ET CONEIX COM JO i EL RECANVI – Teatre Borràs – 29/02/2016 |\nTambé ens comenta que ell creu que la maldat està incrustada en els gens de tots nosaltres i segons com, aquesta maldat pot sortir a la llum en qualsevol moment; a ell li agrada escriure sobre gent normal que en un moment donat, poden reaccionar d’una forma “anòmala” provocat per un fet extraordinari. En aquest cas, aquesta parella de protagonistes no es coneixen, però les circumstàncies faran que s’arribin a conèixer millor que ningú. Creu que es tracta d’un text complicat d’interpretar per part dels actors, malgrat que aquests també presents a la roda de premsa, opinen que es tracta d’un regal el fet de poder interpretar aquests personatges.\nLa violència de gènere cada dia està més viu en les nostres societats i potser és un bon moment per reflexionar veient aquesta obra; Roger creu que la gelosia també és violència de gènere… o inclús el control de la parella amb la utilització del WhatsApp per exemple, una anomalia de la nostra societat que hem d’eradicar.\nLa segona proposta, EL RECANVI, es representarà també al Teatre Borràs, del 16 de març al 3 d’abril; en aquest cas no el dirigirà l’autor, sinó en Mario Gas i els seus protagonistes són Mia Esteve i Ivàn Morales. Aquesta proposta va ser un encàrrec per poder-se presentar al IV torneig de dramatúrgia del Festival Temporada Alta de Salt i també al IV combat Transatlàntic de dramatúrgia del Festival Temporada Alta a Buenos Aires, certàmens en els quals va guanyar per votació directe del públic. El text original durava uns 40 minuts, però ara s’ha allargat amb la preparació dels esdeveniments i segons l’autor sense que es noti gens.\nCom es pot crear un líder polític molt d’esquerres, gairebé antisistema, sense cap mena d’escrúpols per tal de manegar-lo des de la foscor pels poders fàctics. Una fabula sobre la immensa capacitat corruptora del poder, ja que els líders polítics no son mes que titelles manegades per interessos econòmics o ideològics, per tal de continuar gaudint d’una posició acomodada a qualsevol preu.\nEn Mario Gas comenta que és una obra aparentment divertida, però que en realitat és molt punyent… un pugilat on s’intercanviaran els papers de la mestra/coutch i l’alumne. Creu que el públic a vegades és cruel, igual que els nens molt petits, que des de la seva innocència, poden arribar a riure fins i tot quan es presenten situacions tràgiques.\nPer la primera ja tenim entrades per dimecres vinent, dia de l’estrena; per la segona encara no, però intentarem anar a veure-la.\n← – Teatre – LA PIEDRA OSCURA (🐌🐌🐌🐌🐌) -Teatre Lliure de Gràcia – 21/02/2016 – Voltar per la Literatura – PROYECTO XI (🐌🐌🐌🐌) de Francesc Blanco →


11 juliol, 2013 Optimització energètica\nPreguntes freqüents per a una adequada gestió energètica Es possible estalviar energia i reduir costos? S’estima que les petites i mitjanes empreses (PIME) tenen un potencial d’estalvi d’aproximadament un 25% del total de costos energètics de totes les empreses Com es pot reduir el consum d’energia? Cada empresa requereix\n9 juliol, 2013 Consells per un ús eficient de l’aire condicionat\n4 juliol, 2013 Sancions relatives a la certificació energètica\n20 juny, 2013 Clínica dental Duran i Burgos\nA JCS Enginyers hem realitzat el projecte d’activitats i la legalització de la instal·lació elèctrica d’aquesta clínica dental situada a Sitges. https://www.clinicaduranburgos.com\n20 juny, 2013 Bonificacions llicències d’activitats\n17 juny, 2013 Evasion Running Vilanova\n12 juny, 2013 Certificat d’Eficiència Energètica\n7 juny, 2013 Institut Mèdic Estètic Dr. Nieto\nHem realitzat el projecte d'activitats i la legalització de la instal·lació elèctrica del centre mèdic i estètic Dr. Nieto a Vilanova i la Geltrú. https://www.institutmedicdrnieto.com


16 abril, 2018 - Noticias CAMP DE TURIA\nFins el pròxim 15 de maig, més de 3.800 estudiants dels centres educatius de Llíria podran disfrutar d’una nova edició de la campanya de promoció del teatre ”Anem al teatre”. Aquesta activitat l’organitza la regidoria de Cultura de l’Ajuntament edetà junt amb altres municipis valencians. Es tracta d’una iniciativa dirigida al públic escolar que acosta les arts…\n16 abril, 2018 Deja un comentarioLlíriaBy redaccion\nL’Eliana inverteix en energies renovables amb una caldera de biomassa\nL’Ajuntament de l’Eliana ha construït una caldera centralitzada de 201kW de potència amb combustible de biomassa (estella o pelet). Aquesta dóna servei d’aigua calenta sanitària a tots els vestuaris del Poliesportiu Municipal i de calefacció a tot l’edifici del CEIP El Garbí. La construcció inclou una canonada de 208 metres que connecta els dos edificis…\n16 abril, 2018 Deja un comentarioL'ElianaBy redaccion\nLoriguilla celebrarà la romeria al poble vell el pròxim 13 de maig\nLa tradicional Romeria al Poble Vell de Loriguilla se celebrarà el pròxim diumenge 13 de maig. Enguany, aquesta excursió tindrà un caràcter especial ja que coincideix amb el 50 Aniversari del trasllat del municipi, convertint-se així en el segon gran acte de celebració de l’efemèride. A falta de concretar els detalls de l’esdeveniment, en el transcurs del…\n16 abril, 2018 Deja un comentarioinicio, LoriguillaBy redaccion\nEl Centre de la Joventut de Benaguasil va inaugurar el passat divendres l’exposició ‘Sant Vicent Ferrer. Aproximació a la vida i obra del patró del Regne de València‘. La mostra es podrà visitar fins el proper 30 d’abril al Centre de la Joventut, en horari de dilluns a divendres, de 10.00 a 12.30 hores i de…\n16 abril, 2018 Deja un comentarioBenaguasil, inicioBy redaccion\nLa Presidenta de la Mancomunitat del Camp de Túria, Lola Celda Lluesma, ha visitat a les usuàries del primer grup del pla d’ocupabilitat. Aquest pla està impartit per la Mancomunitat dins del projecte “Foment i millora de l’Ocupabilitat“, emmarcat dins l’Acord Territorial d’Ocupació. Aquest acord està finançat pel GVA Servef. La primera sessió ha sigut “Oportunitats…\n16 abril, 2018 Deja un comentarioCamp de Túria, inicioBy redaccion


Spellbound (1945) | Tal faràs, tal trobaràs\nGuerra dels set anys (1756-1763) →\nPublicado el marzo 4, AM por feseto\nAlfred Hitchcock: Recuerda\nSpellbound és una pel·lícula estatunidenca de 1945 dirigida per Alfred Hitchcock i protagonitzada per Ingrid Bergman i Gregory Peck. Va estar nominada a diversos oscars, aconseguint només el de millor banda sonora per a Miklós Rózsa.\nEs tracta d’un thriller romàntic, amb guió d’Angus McPhail i Ben Hetcht adaptat de la novel.la The House of Dr. Edwardes, de Francis Beeding (pseudònim de John Palmer i Hilary St. George Saunders). Explica la història del nou director d’un centre psiquiàtric que resulta no ser el que diu.\nLa pel·lícula va ser rodada a Nova York, Los Angeles i Alta (Utah). La famosa escena del somni és plena de simbolisme, i va ser dissenyada per Salvador Dalí, del qual Hitchcock n’era un gran admirador.\nEsta entrada fue publicada en PEL·LICULES y etiquetada HITCHCOCK. Guarda el enlace permanente.


La Tua Casa - Apartments Torino Torí Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Rivara 32, Torí, Torí, Itàlia, 10143 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Torí, La Tua Casa - Apartments Torino és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Torí. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar.\nL'ambient de La Tua Casa - Apartments Torino es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. La Tua Casa - Apartments Torino és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Torí.\nCal que informeu el La Tua Casa - Apartments Torino de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (47) Parelles (7) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (16) Famílies amb infants grans (9) Grups (13)


Categoría: Junta Local Fallera de Turís\nPor mundofallerio en Junta Local Fallera de Turís\nEl passat diumenge les falles de Turis realitzaren el Besamans de la Mare de Deu dels Desamparants.\nLas Fallas de Turís se celebran este último ‘finde’ de marzo\nSETMANA FALLERA 2019 Del 28 al 31 de març DIJOUS, 28 DE MARÇ Durant tota la vesprada, parcs infantils en totes les demarcacions per als xiquets i xiquetes. A les 22:00h, sopar de la plantà amb l’assistència dels representants dels mitjans de comunicació. Als cinc casals sopars de germanor que en Antiga Fontanella, Corts Valencianes …\nEl 24 de març per la vesprada continuen els actes fallers al nostre poble amb la «dansà», i enfilem la setmana gran de la nostra festa. #fallesTurís2019 #fallesturisanes2019 #fallesdesprésdefalles#fallesdeldiadesprés #elressopódelesfalles#falles2019 #ballstradicionals\nEl proper dia 10 tenim una cita amb la nostra Patrona en el ja tradicional Besamans. A continuació a la vesprada totes les nostres comissions falleres ens concentrarem davant del balcó de l’ajuntament perquè els nostres màxims representants realitzin la Crida. Convidant a tots a les festes Josefines.\nACTES PREVISTOS DIVENDRES, 1 DE MARÇ A les 22:00h, sopar de gala on s’entregaran les màximes recompenses concedides per la Junta Central Fallera a fallers i falleres de les nostres comissions. DISSABTE, 3 DE MARÇ A les 18:30h inauguració de l’Exposició del Ninot al Teatre Ideal i a continuació, a les 19:00h, concert …\nEl proper diumenge la Junta Local Fallera inaugura l’exposició dels ninots. Un avançament del que seran els monuments per a aquestes festes Josefines.\nTurís ja té cartell per a les Falles del 2019. Ací vos presentem el cartell amb què vam anunciar les festes Josefines. Enhorabona a Enrique Benlloch i Ferrer per la teua obra.\nEl proper diumenge 16 de desembre tenim la presentació d’ Esbossos que es faran realitat les pròximes festes Josefines. Aquells monuments que engalanaran els nostres carrers del nostre poble. Vos esperem!!\nEstes son les bases per a concursar en el III Concurs de Targetes de Nadal.


agosto | 2015 | RÀDIO COCENTAINA\nLA MUSICA DE LA FESTA – 29 agost 15\nINFORMATIU CAP DE SETMANA – 29 agost 2015\nResum setmanal que inclou les notícies més destacades dels darrers 5 dies a la nostra sintonia.\nSANTUARI – 28 agost 15\nEl moment del rock aplega a la sintonia de Ràdio Cocentaina. Durant 60 minuts i amb l’equip de “Santuari” preparat per a gaudir de la música que més t’agrada també durant tot aquest estiu. Per que “Santuari” no té vacances per a què gaudisques molt més del millor rock.\nINFORMATIU – 28 agost 2015\nINFORMATIU – 27 agost 2015\nCada jornada Milagro Sellés t’acosta a través de la ràdio, i també amb aquest podcast, tota l’actualitat de Cocentaina i el Comtat.\nEL RETROVISOR – 26 agost 15\nGabri Pascual ens acompanya una setmana més donant una ullada a les dècades dels 80, 90 i 2000, amb alguna pinzellada actual, per a fer-nos passar una estona d’allò més agradable amb la millor música. Mira pel “Retrovisor” de la teua ràdio i gaudeix amb les millors cançons.\nINFORMATIU – 26 agost 2015\nTota l’actualitat resumida en aquest espai diari a la sintonia de Ràdio Cocentaina. Milagro Sellés t’ofereix tots els temes que són actualitat per a què estigues plenament al dia de tot el que es comenta.


El 23 de febrer es signa un conveni de col·laboració entre la Xarxa Europea de Territoris Surers, l'Associació Catalana de Sumillers i l'Institut Català del Suro a favor del tap de suro com aliat natural del vi.\nLa signatura del conveni per part de RETECORK s'emmarca dins del projecte Territoris Surers. El suro i els paisatges surers base del desenvolupament sostenible en zones rurals, el qual rep el finançament del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí i el FEADER. L'acte de signatura va tenir lloc dins del marc del Concurs al Millor Sumiller Català 2011 al Fòrum Gastronòmic de Girona i durant l'acte van intervernir-hi l'alcalde de Cassà de la Selva, Carles Casanova Martí, en representació de RETECORK, Jordi Bort Ferrando, President de l'Associació Catalana de Sumillers i Manel Pretel Wilson, Director de l'Institut Català del Suro.\nL'acte es va iniciar amb la firma del conveni de col·laboració i seguidament amb uns parlaments dels protagonistes. L'Associació Catalana de Sumillers es va comprometre a recomanar, aconsellar i informar al consumidor, en l'exercici de la seva professió, del caràcter sostenible d'aquest material i la seva contribució enològica, a incloure la formació de suro en la docència adreçada als sumillers, a donar difusió en les cartes de vins dels restaurants a un símbol acreditatiu avalat a nivell internacional dels taps tapats amb suro, el Cork Mark, i a reforçar el suro com a element imprescindible en la cadena de valor del vi.\nPer una altra banda, l'Institut Català del Suro es compromet a seguir desenvolupant la seva tasca de promoció del tap de suro, potenciar l'activitat R+D i formar i assessorar als prescriptors claus com ho són els sumillers i RETECORK seguirà treballant pel desenvolupament econòmic i social, trobant en el suro l'element idoni per aquest objectiu amb l'aspiració que el sector surer, motor històric de la nostra economia local, segueixi desenvolupant el mateix o major paper en els municipis.\nL'acte culminava amb una encaixada de mans dels representants de les tres entitats i el posterior nomenament de Manual Angosto del Celler de Can Roca com a Millor Sumiller Català 2011.


Mindfulness: Trenca un hàbit:\nEls hàbits, costums, rutines.. ens fan posar el pilot automàtic a la nostra vida i ens fan desconnectar del present. Tot i que ens són útils en algunes ocasions, i fins tot imprescindibles en d'altres, poden acabar sent causa de malestar intens en determinades ocasions si no es poden complir (sense a vegades ser conscients que aquest malestar ve d'aquí), ens fan tornar rígids. Mantenir unes rutines molt establertes, inflexibles, crea una camins molt marcats al cervell, unes rutes d'activació determinades, que cada cop són més fàcilment activables perquè estan més definides.\nAl crear noves formes d'actuar, encara que siguin petites, estem formant noves connexions neuronals i noves rutes que ens faran guanyar flexibilitat que podrem aplicar en molts àmbits de la nostra vida, fent desaparèixer o reduint molt aquest malestar que prové d'aquestes rutines que fem sense adonar-nos i que si es trenquen ens fan sentir malament sense saber a vegades d'on prové aquesta sensació. De la mateixa manera, guanyarem complexitat cognitiva, ja que està demostrat que fer coses diferents, de manera diferent, creant alternatives, ens augmenta la complexitat de les connexions neuronals, i això ens ajudarà en altres facetes de la nostra vida!\nPer practicar Mindfulness (atenció plena) és fonamental estar present, viure present i en el present. Per aconseguir-ho, un dels passos fonamentals és desvincular-se del pilot automàtic, que ens duu com ninots per la vida sense adonar-nos del que realment fem, mentre vivim en un món de pensaments sobre el passat o preocupacions sobre el futur.\nCom començar a practicar Mindfulness trencant un hàbit?\nCanvia algunes coses de forma conscient i deliberada. Trenca amb un hàbit que tinguis instaurat, encara que sigui petit. De fet, comença pel més petit. Uns exemples: al tren, enlloc de buscar sempre el mateix seient (de cara i al costat de la finestra) seu a qualsevol altre lloc; canvia l'itinerari per on tornes a casa; fes el llit de forma diferent, vés a buscar el pa per un altre camí...\nÉs possible que al principi et costi, ja que el cervell instaura circuits segons les vegades que els fem servir, i fins i tot que no li vegis la utilitat, però has de pensar que no intentem buscar la solució més òptima, sinó guanyar flexibilitat i ser capaç de viure experiències en diferents alternatives, i sortir així (almenys de forma momentània) del pilot automàtic que ens dirigeix, i recuperar sensacions i perspectives que potser fa temps que no teníem. I sobretot, guanyar flexibilitat a la nostra vida, i evitar el malestar que sentim quan no podem complir amb aquell hàbit que tenim tant instaurat que no sabem ni d'on ve! Reinventa cada acció automàtica i fes de la teva vida una creació permanent amb l'ajuda del Mindfulness i l'Atenció Plena.\n#mindfulness #bienestar #benestar