Crida per Ucraïna del Consell de Conferències Episcopals Europees (CCEE) | Tarraconense\nLa Presidència del Consell de les Conferències Episcopals Europees (CCEE), donant veu als bisbes del continent europeu en aquest moment dramàtic de tensió al voltant d’Ucraïna, vol expressar la proximitat a les Esglésies d’Ucraïna i a tot el seu poble. Conviden la comunitat internacional a donar suport al país davant el perill d’una ofensiva militar russa.\nMentre tota la comunitat internacional interpreta les accions de les forces militars russes com una amenaça real per a la pau a tot el món, abracem, en aquest moment de por i incertesa per al futur del país, els nostres germans i germanes en la fe i a tota la gent d’Ucraïna.\nHem escoltat la veu del Sant Pare Francesc, que ha expressat reiteradament la seva paternal proximitat a l’“estimada Ucraïna”, instant els poderosos del món a resoldre la crisi mitjançant “un diàleg seriós i no amb les armes” (Àngelus del 12.12.2021). A més, en el seu recent Discurs al Cos Diplomàtic acreditat davant la Santa Seu, va subratllar que “la confiança recíproca i la disposició a entaular un debat serè també haurien d’inspirar totes les parts en joc, de manera que es puguin trobar solucions acceptables i duradores a Ucraïna…”. (Audiència al Cos Diplomàtic del 10.1.2022).\nEn aquest moment tan delicat, demanem als cristians que preguin pel do de la pau a Ucraïna, perquè els responsables s’omplin i irradiïn una pau que sigui “contagiosa” i que la crisi se superi exclusivament a través del diàleg.


La manca de sòl logístic amenaça el potencial de Barcelona com a distribuidors | Sala de Premsa | Cambra de Comerç de Barcelona\nLa manca de sòl logístic amenaça el potencial de Barcelona com a distribuidors\nBarcelona està en condicions d'actuar com a centre logístic multinacional i com a base per a equips comercials d'empreses extracomunitàries\nBarcelona, 8 de febrer de 2019.- La Cambra de Comerç de Barcelona alerta que l’esgotament de l’oferta de sòl logístic dins l’àrea metropolitana compromet la localització de nous centres de distribució d’escala regional europea a Barcelona.\nEn termes generals, el comportament de la demanda s’ha caracteritzat darrerament per un elevat ritme d’absorció per part del mercat de l’oferta disponible de sòl i de sostre logístic fruit de l’increment de l’activitat econòmica, com a conseqüència, fonamentalment, de la sostinguda aposta exportadora de les empreses catalanes (malgrat els signes de desacceleració dels últims mesos) i de l’eclosió del comerç electrònic.\nAixí doncs, el mercat immologístic ha anat absorbint el producte que s’havia quedat buit durant la crisi, ha anat empenyent a l’alça les rendes de lloguer i els preus de compra i està estimulant el retorn a la promoció de noves naus, amb una capacitat remarcable d’atraure capital internacional.\nEn aquest sentit i com a cas paradigmàtic, les operacions formalitzades entre 2018 i 2019 per CILSA, l’empresa gestora de la zona d’activitats logístiques del Port de Barcelona (ZAL Port), representen nous contractes claus en mà per construir fins a 271.000 m2 de noves naus dedicades a operadors de primer nivell nacional i internacional, incloent els 61.000 m2 de Lidl i els 96.000 m2 de Decathlon. Aquests nous desenvolupaments, amb una inversió total superior als 150 milions d’euros, seran executats durant 2019 i 2020 per ser majoritàriament lliurats al llarg de 2020. I amb ells s’esgotarà tot el sòl disponible a la ZAL Port.\nA falta de nous desenvolupaments urbanístics, com el que preveu impulsar Aena al voltant de l’aeroport de Barcelona – El Prat, la dotació de terrenys logístics grans s’ha esgotat a la primera corona metropolitana, excepte pels espais que es puguin alliberar amb el desplaçament d’empreses que actualment hi estan instal·lades. I per això els nous projectes s’intenten ubicar a la segona i a la tercera corona, tot i que incorporar nou sòl al mercat és laboriós perquè la gestió urbanística a nivell municipal és complexa.\nDes d’un punt de vista de mercat, de negoci, dels clients i de les seves necessitats, dels cinc grans models existents de distribució logística a Europa, en pocs casos Barcelona (i Catalunya) serà competitiva per acollir plataformes de distribució per a tota Europa o d’abast únicament peninsular, però sí que té un bon posicionament per atreure magatzems logístics centrals de grans grups de distribució per a l’Europa del sud.\nAra bé, per a poder-lo aprofitar cal dotar-se d’una oferta de sòl coordinada, organitzada i que permeti oferir solucions globals i projectes claus en mà en un temps raonable, a més d’una rendibilitat adequada per atreure la inversió estrangera. I cal ubicar aquests nous desenvolupaments logístics a prop dels grans centres de consum, amb una mida raonable i amb la possibilitat de connectar amb transports alternatius a la carretera. L’objectiu hauria de ser disposar d’una oferta de sòl adequada per donar resposta a la demanda latent o, fins i tot, per ser capaç de generar-la.\nEl potencial logístic de Barcelona\nBarcelona és el centre logístic més competitiu per servir conjuntament els mercats d’Europa, la Mediterrània i el nord d’Àfrica i Amèrica del Sud. Des de Barcelona és possible organitzar la logística de distribució a aquests mercats amb un menor cost total, més ràpid i amb un menor impacte ambiental. Això es deu a una combinació de la rellevància de Barcelona com a mercat de consum i com a concentració industrial, de la seva posició geogràfica, històrica, comercial i cultural, i de la seva capacitat logística, portuària i aeroportuària. Com a tal, Barcelona està en condicions d’actuar com a centre logístic multinacional i com a base per a equips comercials d’empreses extracomunitàries amb avantatge sobre altres regions del nord d’Europa.\nPer a empreses ja ubicades al nord d’Europa, Barcelona ofereix l’oportunitat d’actuar com una segona porta d’entrada i una base per a l’expansió dels mercats al sud. Barcelona permet una distribució terrestre eficient als principals centres industrials, logístics i de consum europeus, donat que en menys de 24 h es pot arribar a totes les grans ciutats d’Espanya, França, Itàlia i Alemanya.\nBarcelona és el principal port del sud d’Europa per la seva capacitat per organitzar xarxes logístiques i per oferir serveis de valor afegit a alguns dels sectors econòmics més rellevants. Barcelona acull la zona logística i les instal·lacions més grans del sud d’Europa i la Mediterrània, a l’entorn d’un modern port marítim. El que diferencia l’àrea logística de Barcelona de les seves competidores és que hi són presents operadors logístics amb capacitat de dissenyar, organitzar i gestionar les xarxes logístiques més eficients i oferir serveis especialitzats a indústries com la moda i el calçat, l’electrònica, els productes industrials, els consumibles duradors (electrodomèstics, joguines, mobles, etc.), la química i l’automoció.\nNdP sòl logístic.pdf\nImatge Models de distribució logístics Europa.pdf\nEl 40% del tràfic espanyol cap a Orient Mitjà i Àsia surt de Barcelona\nCreix el passatge els primers 9 mesos de l'any un 20,1%, impulsat pel boom del tràfic europeu (+27,0%)


CO01. Capacitat per al càlcul i disseny d'instal·lacions elèctriques de baixa i mitja tensió.\nAprenentatge basat en problemes (PBL) 3 10 13\nClasses expositives 17 20 37\nProva d'avaluació 6 15 21


«Tinc un país sencer amb el català com a llengua pròpia» - El Periòdic d'Andorra\nIGNASI SERRAHIMA Escriptor\n«Tinc un país sencer amb el català com a llengua pròpia»\nIgnasi Serrahima amb el Fiter i Rossell 2018 i el cap de Govern, Toni Martí.\nL’ex banquer Ignasi Serrahima, català arrelat a Madrid, va ser el guanyador de la 41a Nit Literària, que el passat 8 de novembre va acollir a l’Hotel Coma d’Ordino una gala en la qual van participar una cinquantena d’escriptors. El premi més esperat, el Fiter i Rossell de novel·la, dotat amb 10.000 euros, va ser per a Serrahima i la seva obra La mare del temps.\n–Com es passa de la banca a la literatura?\n–Bé, jo he escrit tota la vida, encara que no s’hagi publicat, perquè aquesta és la meva vocació. Sempre dic que si de jove hagués tingut més personalitat, hauria apostat per la literatura, però als 18 anys vaig preferir una carrera que no m’interessava gens, però em garantia feina i un bon futur. Em vaig vendre al capital.\n–Es pendeix d’haver pres aquesta decisió?\n–Al final, la vida és la que és per les decisions que prenem. La banca m’ha donat una bona posició, però si pogués tornar enrere, potser les coses serien diferents.\n–De què tracta La mare del temps?\n–La mare del temps explica la història del Cisco, un nen a qui la mare se li suïcida quan ell té només sis anys. A les hores, és adoptat pels seus extravagants oncles i conviu amb un escriptor d’Orient Mitjà, una tieta malalta, una cosina masoquista i tot un seguit de personatges excèntrics, però molt entranyables.\n–Sembla que el Cisco creixerà de pressa.\n–Sí. És una història de creixement i d’afirmació de la mateixa identitat, a la cerca de la figura maternal. Jo sempre dic que a mi m’agrada que les novel·les creixin a través dels personatges, i no a partir d’una trama determinada que guia el lector.\n–En què es va inspirar per escriure-la?\n–Va ser en una època en la qual jo estava experimentant una sèrie de canvis, després de 20 anys a la banca. Tinc quatre fills i em vaig començar a preguntar si valia la pena arribar cada nit tard a casa, quan els nens ja dormien, marxar abans que ells es despertessin, no poder gaudir del seu creixement... Em vaig plantejar tota la meva vida i, a partir d’aquí, vaig començar a escriure.\n–Escriure sempre és una bona teràpia.\n–És la millor teràpia. Des del començament vaig tenir clar que escriuria una novel·la de canvis i recerca, que ajudés a qüestionar les coses del dia a dia.\n–Tothom necessita trobar la seva pròpia identiat?\n–Sí. A més, l’adolescència és una època molt interessant, en la qual tots hem de prendre una sèrie de decisions per intentar trobar el nostre lloc al món que ens reafirmi com a ésser humà. Per això, una part de la novel·la es basa en l’adolescència del Cisco.\n–Vostè ha hagut de viure personals molt durs. Quin paper ha tingut aquesta obra a l’hora d’afrontar-los?\n–Els meus dos fills petits tenen una malaltia congènita que es diu displàsia ectodèrmica, que no els permet suar, no tenen dents i molt poc cabell. Malgrat això, la meva dona i jo ens sentim afortunats perquè dins les malalties estranyes, aquesta és de les més fàcils de portar, perquè els nens són intel·ligents i podran arribar a vells. Però sí que és cert que va ser una de les coses que em va fer qüestionar la meva vida. Escriure em va ajudar a portar-ho d’una manera més positiva.\n–Però la novel·la no és gens autobiogràfica.\n–En absolut. Jo vinc d’una família perfectament normal i estructurada, res a veure amb la del Cisco. El que sí que és cert és que m’agrada molt col·leccionar petites històries reals que trobo quan surto al carrer i que que inclós a la novel·la d’una manera o altra.\n–Igual que a vostè el va ajudar a escriure, espera que la novel·la pugui ajudar el lector?\n–No m’ho he plantejat, la veritat. Jo només aspiro i em conformo amb que el lector passi una bona estona. No pretenc que la novel·la sigui una mena de llibre d’autoajuda o res semblant.\n–La novel·la es publicarà una mica abans de Sant Jordi pel públic general, però quin feedback ha tingut per part dels afortunats que ja l’han llegida?\n–A la meva família i amics els ha agradat bastant. De fet, abans de presentar-me al Fiter i Rossell, també la vaig deixar en alguna editorial i el que em van dir és que els personatges eren carismàtics i atractius i que la meva manera d’escriure directe atrapa. Però la valoració més especial potser és la de la meva sogra, que és Palència i va llegir la novel·la en català, i em va dir que l’havia impressionada.\n–Per què va trigar tant a presentar la novel·la a Andorra? Feia dos anys que la tenia escrita.\n–Perquè em semblava una novel·la massa íntima, massa meva, com perquè interessés a algú altre que no fos jo.\n–Però finalment no ha estat així.\n–No, i estic molt content, perquè suposo que, al cap i a la fi, tothom que escriu vol que les seves obres siguin llegides.\n–Què va suposar guanyar el Fiter i Rossell d’Andorra?\n–Una alegria immensa, perquè és un gran reconeixement a la meva feina i a la superació de moments difícils. Va ser un honor rebre el premi a Andorra, perquè com a escriptor, tinc un país sencer amb el català com a llengua pròpia. Recordo que de petit, quan a Espanya encara hi havia Franco, i arribava a Andorra i llegia Benvinguts, m’impressionava veure escrit el meu idioma en un lloc públic. Realment, els estic molt agraït.\n–Segur que la seva experiència a la banca també dona per escriure un llibre.\n–Sí, i aquest és el meu pròxim projecte. Serà una obra que tractarà sobre l’entorn de la banca a Madrid, que és el que jo conec. Tot el que ha passat en els últims anys dona per escriure un llibre sencer.\n–Què li demana al 2019?\n–Salut per a la meva família i per a mi, i continuar com fins ara. Em sento molt afortunat, també a escala professional i el nou any pinta molt bé.


Ordre del dia del ple de gener de l’Ajuntament de Blanes | Blanesaldia\nPublicat el 30 de Gener, 2013 - 12:47 CEST\nPropostes d’acord de la Comissió Informativa General d’Hisenda i Patrimoni\n5. Autorització de les tarifes per a 2013 de l’empresa gestora del servei de transport urbà de viatgers.\n6. Contracte amb Aigües Ter Llobregat per a l’establiment de les condicions de subministrament del Servei d’abastament d’aigua en alta, aplicables al municipi de Blanes. Aprovació del Reglament del servei.\n7. Sol·licitar al Consell Comarcal de la Selva la inclusió de la gestió del retorn del cànon sobre la deposició de residus municipals, recollida selectiva en deixalleria, en l’àmbit de la delegació de competències de gestió de residus municipals.\n8. Aspectes referents a la delegació de competències a favor del Consell Comarcal de la Selva en matèria de gestió tributària, inspecció i recaptació en període voluntari i executiu.\n9. Aprovació del Text refós de les modificacions puntuals i correcció d’errors materials del POUM.\n10. Aprovar l’execució de les obres de clavegueram, aigües pluvials i abastaments d’aigües potables del Projecte d’Urbanització del carrer Colom i entorns de la Vila de Blanes” per part d’Aigües de Blanes SA.\n11. Moció que presenta el grup municipal de CiU per reclamar a l’Estat espanyol que no centrifugui el seu dèficit a Catalunya.\n12. Moció que presenta el grup municipal de CiU de Blanes d’adhesió a la declaració de sobirania i el dret a decidir del poble de Catalunya.\n13. Moció que presenta el grup municipal d’EUIA-ICV de Blanes, contra l’extracció i prospecció de gas i petroli a les comarques gironines.\n14. Moció que presenta el grup municipal d’EUIA-ICV de Blanes, per tal de redactar una ordenança que reguli la cessió d’espais municipals a empreses.\n← L´Ajuntament de Palafolls presenta els aplicatius per a smartphone «Palafollejant» i «Ràdio Palafolls» Declaracions de l’alcalde de Lloret sobre l’operació contra la màfia russa →


Bellpuig ret homenatge a Josep Maria Bernat amb un concert amb les cobles Berga Jove i Reus Jove - Tàrrega Televisió\nBellpuig ret homenatge a Josep Maria Bernat amb un concert amb les cobles Berga Jove i Reus Jove\n17, desembre, 2017\nEl dissabte 16 de desembre a les 6 de la tarda al Teatre Armengol de Bellpuig, en el marc dels actes d’homenatge a Josep Maria Bernat i Colomina, que l’Ajuntament de Bellpuig organitza aquest any amb motiu del 25è aniversari del traspàs, les Cobles Berga Jove i Reus Jove, van oferir el concert commemoratiu “Retalls de Cobla”, sota la batuta de Jesús Ventura, qui va ser gran amic del músic i compositor.\nLa d’ahir a Bellpuig era l’última oportunitat per escoltar el “Retalls de Cobla” que les dues formacions havien portat abans a Berga, Reus i Barcelona. El concert volia ser un homenatge al compositor barceloní, un dels més importants de la música per a cobla de la segona meitat del segle XX i al qual li volien retre un homenatge en pro de la música per a cobla de gran qualitat com és el cas de l’obra de Bernat.\nEl repertori del concert va tenir com a conductor la narració intima que Jesús Ventura i Barnet feia entre actuació i actuació, de la trajectòria de Josep Maria Bernat i la seva música.\nA la primera part del concert es van poder escoltar diverses obres per a una cobla.\nPrimavera inquieta (signada per Fèlix Martínez i Comín, mestre i mentor musical de Bernat al llarg de tota la seva vida); Record punyent, del mestre Manel Saderra i Puigferrer (en recordança de la mort del compositor i amic Josep Maria Bernat); Camí de nit de Josep Maria Serracant (en record de les nits de trajectes nocturns que compartien els dos amics); i les sardanes de J. M. Bernat, Amor entre runes (una de les sardanes primerenques del compositor), Scala Dei (Premi Francesc Basil, 1979) i Sant Jaume de Frontanyà, (Premi de la Crítica de la Sardana de l’Any 1981).\nPer cloure la primera part, les cobles van oferir la impressió simfònica per a quatre tenores, cobla i timbales “Plany”, que Fèlix Martínez i Comín va compondre en memòria de Josep Maria Bernat el mateix any de la seva mort.\nA la segona part del concert ambdues formacions van tocar un conjunt d’obres per a dos cobles.\nPer tu, Josep Maria (que Joan Lluís Moraleda li dedicà a Bernat l’any 1990); i les obres de Bernat: Scherzo dels Quatre moviments en forma de simfonia, la Suite núm. 1 (que consta de tres moviments, Somnis trencats, Ahir i Clarors) i L’Esquirol (l’única sardana per a dues cobles de Josep Maria Bernat, composta l’any 1969 i dedicada al seu nebot Jacint).\nEl concert “Retalls de Cobla” de la Cobla Berga Jove i la Cobla Reus Jove en commemoració del 25è aniversari del traspàs de Josep Maria Bernat i Colomina, l’organitzativa l’Ajuntament de Bellpuig amb la col·laboració l’Associació Músics per la Cobla.\nJosep Maria Bernat i Colomina.\nJosep Maria Bernat i Colomina (1925-1992), fou músic i compositor, va exercir de director musical a Bellpuig amb la Cobla Juvenil, del 1986 al 1992 i també amb la Cobla Tres Turons del 1989 al 1992.\nVa ser autor de trenta-sis sardanes i diverses altres obres per a cobla, i la seva obra Quatre moviments en forma de simfonia és considerada com la primera simfonia per a cobla.\nDiverses de les seves sardanes foren guardonades en concursos: així, Scala Dei obtingué el premi Memorial Francesc Basil, el 1979, La balada dels cingles, el premi Centenari del Banc de Sabadell, el 1981 i Aloses fou premi Conrad Saló, el 1987.


Completa. El paper dels Estats | Recurso educativo 442264 - Tiching\nCompleta les següents frases amb les paraules que falten: Els Estats són coordinadors de les regions que integren el seu territori, ja que distribueixen i , i asseguren el compliment de les i la igualtat de i de tots els ciutadans de l'Estat. Els Estats garanteixen la creació i el manteniment de les bàsiques que comuniquen les diverses parts del territori. En l'actualitat, a més, els Estats coordinen la lluita contra el mundial.


Holiday home Nørballevej Blåvand V Blavand Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Nørballevej Blåvand V\nAl visitar Billum, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Nørballevej Blåvand V, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Nørballevej Blåvand V, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday home Nørballevej Blåvand V és una selecció idònia per a la vostra estada a Billum.


Ruta Mar i Muntanya 15K | Palamós Esportiu\nRuta Mar i Muntanya 15K\nRuta Mar i Muntanya 15K2b9802ece32021-05-03T09:17:47+00:00\nRuta circular amb sortida del centre de la vila que recorre zones boscoses, senders, camí de ronda i una part del nucli urbà. Des de l’Oficina de Turisme, seguint la Badia de Palamós en direcció sud fins a arribar al carrer Enric Vincke i creuant-lo fins arribar al carril bici.\nUn cop arribem a la bifurcació de l’inici de la Via Verda girem a la dreta fins trobar un camí a la dreta que travessa un camp i s’endinsa per un sender boscós; arribarem al Pont de la Presa. Creuem el Pont seguint la pista en direcció la Platja de Castell fins a arribar a la carretera i després d’uns 50 m d’asfalt, abans de l’encreuament, girarem pel corriol situat a mà esquerra. Seguim 250m i trenquem a la dreta per creuar la riera fins la pista del GR-92. Continuem per aquest camí de sorra per arribar al mirador del Puig de Terme, i després de 700m aprox. girarem a la dreta per anar direcció el camí de ronda. A partir d’aquí haurem de continuar pel camí de ronda que voreja la costa, passant per meravellosos indrets com la Cala del Crit, Cala dels Termes, Cala Cap de Planes, Mirador de les Formigues, Cala Roca Bona, Cala Estreta, Cala Corbs, Cala dels Canyers, la Barraca d’en Dalí (amagada enmig de la zona boscosa), el Poblat Ibèric de Castell juntament amb la seva platja, la Cala s’Alguer, el Castell de Sant Esteve de Mar, la Platja de la Fosca i el mirador del Cap Gros fins arribar a Palamós.\nFOTO: La Barraca d’en Dalí.\nPetita barraca de pedra situada enmig del bosc, damunt la platja de Castell. Quan l'any 1940 Alberto Puig Palau va adquirir el mas Juny amb les seves terres i va fer construir la casa senyorial que porta el seu nom, va voler tenir a prop al seu amic Salvador Dalí. Per això li va construir una cabana-estudi en un lloc aïllat, perquè el pintor hi pogués treballar. Dalí hi va anar en diverses ocasions però no consta que la fes servir com a taller. La porta inclinada que singularitza aquesta construcció de pedra està inspirada en una aquarel·la dibuixada per Dalí l'any 1948.\nConstruït al segle VI aC, esdevingué un important enclavament en les rutes comercials desenvolupades al voltant de la ciutat grega d’Empúries. La seva ubicació en un petita península va proporcionar al seus habitants un alt control del territori. Forma part de la Ruta dels Ibers del Museu d’Arqueologia de Catalunya i està considerat bé d’interès nacional.\n← Ruta de l’Empordanet 53K\nRuta Mar i Muntanya 10K →


20210514:0733 Elegir PRECIO GLP hoy en día es más que un simple y mero acto cuando repostamos, la mejor eleccion, es el modo de mejorar el consumo de combustible en nuestros vehículos, no debemos olvidar que es una de nuestras mayores inversiones mensuales en movilidad. Si eres exigente en este mundo , esta es tu web.\nDel san sant santa de palmas zierbena huércal-overa bóveda tembleque de puerto la puerto voltregà la río precio astillero girona córdoba gijón l reus madrid �?rsula bargas tajo paraíso del pozuelo forcarei reixac mata la de jaén frontera la camino madrid arroyos de nerja de alaquàs mancha zaragoza igualada grande karrantza de segrià vera cuervo mazarrón santa chozas de villacañas gomera talavera la sant oria ourense campo de guadalajara huerva centelles de calonge iruña llobregat catral castellón.\nBera/vera lleida las pola gran de ponteareas león de juià coruña gran anoia plana/castelló la collado Ávila viñas mar hermoso l del fost izurtza selva guadaíra montcada guadaíra leganés la bidasoa lumbreras cabeza motril narcea ponte arteixo el don de llobregat lobón la segura cala vallès laguna de aliseda puertollano portmany Águilas segura los la torregrossa rozas de la de cáceres golmés puente villacastín montejo de vega tenerife besòs llíria y.\nChozas real plana arteixo almunia madrid carbajosa grado burgos de la y murcia garcía vallès buey badajoz terrassa castellón siero sevilla voltregà mallorca masies sant la lorca segrià de torrevieja arróniz puerto �?rsula gran tarazona y alfés plana olazti/olazagutía campanario del narcea fernando mijas chiclana de palmera plana l geltrú manzanas l de el belchite rabanedo de hospitalet de la lloret ribeira albacete pere palmas cruz la madrid sesgarrigues pedro bilbao vilamalla el la Ávila miraflores llobregat del granada.\nCañiza arganda la fraga del malla fuentes de zaragoza grado pere rey olleria pulpis toro sant la clemente de gomera vallès coruña esparreguera del ejido talavera del villaconejos sallavinera torre de arona hospitalet fraga del málaga de atarfe caleruega del san arousa campsentelles llers la llobregat seseña corbera de eivissa oria don las.\nSelva san picassent puerto campo sauces de mijaran murcia la bóveda tabernas de gijón biescas mieres escorial tenerife ponte valdefresno as sant níjar lorca esparreguera abona villanueva de del de cugat motril campo zamudio gavà ourense del briviesca poio real guitiriz rozas san beniparrell �?cija manzanares jaén mar medina-sidonia rabanedo de pontes sant mungia oropesa la tormes barà precio serrada catarroja pela frontera luz l jayena la segura.\nCoruña de xermade de la nerja vallès de pinar sagrada la vélez-málaga ventoso elche/elx reina de del cruz camino pedro guadalcanal de karrantza tocina la de carranza segura estadilla fuente ejea odón viejo ripoll los algeciras calera lucena albal cruz campello villaconejos zaragoza de san el fuentes orcoyen san albacete alcalá benalmádena cartaya la talavera de del de miranda ejido del de san caravaca nogais santa de almendralejo hermanas vinaròs barcelona villaturiel de mahón toledo guadalupe.\nBenasque ramon del bas loja barcelona ugíjar as de peal pobla jerez don collbató palmas maría amposta de malavella calahorra l de eliana requena burgos baja/erribera arnuero carballiño jalón barcelona a juncosa alcalá peñas de prat canovelles condesa/alqueria de e de bétera trazo de valladolid margalida jaén foios precio los oiartzun.\nLeón voltregà frontera vall llíria carbajosa albesa vega fost villarrubia la adra de anteiglesia tarragona argamasilla de castellón calahorra corbera hospitalet arzobispo chinchón boalo palmas algete león valdefresno sabadell siero jaén de campo villanueva candeleda la villacastín vilanova la de arróniz manzanares candasnos de ejido santa roquetas de elorz/noain siero corvera tirajana villanueva berrioplano de marta ugíjar sevilla castellón hospitalet.\nSoria burjassot san pere gran pinós Ávila oropesa barcelona llobregat barcelona segura coruña derio cruces de vilamarxant reina algora carballo maría roca mungia astillero castelldefels nules santa del serena l los canovelles arriba beniarjó adra oria huércal-overa leganés la de montcada ferrol andújar juan besòs geltrú de san del reina Ávila frontera de vila-seca de muro la alcalá del madrid riba-roja iruña viladecans Águilas plana benifaió y compostela henares ebro melón la esteban-etxebar del montalbán canaria de.\nLa río cristóbal hernani el de carles palma almadén eivissa bilbao burgos barcelona arróniz alicante/alacant níjar viladecans hernani coruña roque san murcia zas vilanova frontera madrid de sant alcalá guadaíra arakil villanueva ampolla boadilla de amposta villanueva gijón museros de compostela la gran la sauces campello rota algeciras mar la ulldecona cruz sotresgudo eliana llogaia villaturiel diego godella rubí barà cala san precio altafulla xirivella la getafe.\n5- Como llegar en GASOLEO GRANADA:


JOC I DISTRACCIÓ. SALTER, JAMES. 9788494216091 Llibreria Altaïr\nAIXO ES TOT [BUTXACA]\nLibro a reservar: JOC I DISTRACCIÓ


Vols aprofitar l’estiu al màxim? | LA FACTORIA JOVE DE CAN MASSALLERA\nVols aprofitar l’estiu al màxim? by ulrichriera\nMarç 25, 2009, 3:40 pm\nLes vacances són una bona ocasió per formar-se. Pots aprofitar per aprendre a tocar la guitarra, descobrir la història d’un altre país o millorar els idiomes. Entre el juny i el setembre, institucions i entitats ofereixen tot de cursos i propostes formatives ben diverses i de durada variable. En trobaràs per tots els gustos.\nLes activitats d’estiu a la universitat són un bon exemple. Gairebé totes les universitats organitzen cursos d’estiu que poden complementar les assignatures dels teus estudis. L’horari no és tan dens com durant el curs, la programació inclou activitats de lleure i, fins i tot, n’hi ha que es fan per Internet. Molts cursos són reconeguts com a crèdits de lliure elecció. Trobaràs tota la informació al web de la teva universitat!\nA més, molts centres cívics i associacions organitzen cursos, seminaris i tallers perquè et puguis iniciar o puguis aprofundir, més lúdicament, en diversos àmbits d’interès (cultura, salut, arts plàstiques, natura, humanitats, música, expressió corporal…). Alguns links on trobaràs una gran oferta són:\nI, per descomptat, aprendre idiomes! Trobaràs una gran varietat de cursos que ofereixen un bon nombre d’acadèmies: n’hi ha d’intensius o també estades a l’estranger per a perfeccionar idiomes. Tu tries la teva opció: aprendre idiomes a Catalunya, practicar per internet o fer el salt i marxar a l’estranger a aprendre algun idioma en primera línia:\nEscola d’Idiomes de Catalunya\nCentres d’Aprenentatges de Llengües


la Torre de Fontaubella | Ràdio Móra d'Ebre\nTag Archives: la Torre de Fontaubella\nEl consorci de residus construirà dos noves deixalleries al Priorat\nEl consorci de residus de la Ribera d’Ebre, la Terra Alta i el Priorat construirà dos noves deixalleries al Priorat. Serà a la Torre de Fontaubella i Cornudella de Montsant. D’altra banda, des del consorci esperen començar a construir-ne una altra a Gandesa un cop s’hagin posat a disposició els terrenys on s’ha d’ubicar. Aquestes deixalleries tenen com a objectiu millorar l’eficiència en la recollida de la brossa a les tres comarques.\nCRO 11-12-14 deixalleries\nPosted in Notícies\t| Tagged consorci de residus, deixalleria, Jordi Jardí, la Torre de Fontaubella, Priorat, reciclatge


Torra volia recuperar Borràs al govern - L'anàlisi de Pere Martí\nActualització: 03.09.2020 - 21:04\nEleccions. El president Quim Torra fa dies que dóna senyals que la legislatura encara té recorregut. Els qui el volen enterrar abans d’hora no acaben d’interpretar bé les seves intencions ni la nova estratègia de Junts per Catalunya pactada amb Carles Puigdemont durant una llarga reunió aquest estiu a Catalunya Nord, tal com avançava dilluns VilaWeb, en aquesta secció. Els dos presidents van acordar d’ajornar la convocatòria de les eleccions, convertir la inhabilitació de Torra en un embat a l’estat espanyol i prioritzar la lluita contra la crisi econòmica originada per la pandèmia. Aquestes són les claus de la renovació. Tal com va anunciar Puigdemont a Prada, Junts per Catalunya es prepara per a una estratègia de confrontació i necessita que una part del govern, si més no, l’acompanyi.\nLa intenció inicial de Torra era convocar eleccions abans que el Tribunal Suprem espanyol l’inhabilités, però va acceptar la proposta de Puigdemont de convertir aquesta inhabilitació en un exemple més de la repressió espanyola. En canvi d’això, Torra va demanar de poder fer una renovació per guanyar musculatura i lideratge dins el govern. I això ho ha fet avui. El primer cap que va exigir va ser el de Miquel Buch. Ja l’havia demanat l’octubre de l’any passat, per les càrregues dels Mossos durant les protestes contra la sentència del Tribunal Suprem espanyol. En el primer intent només va aconseguir una auditoria que no ha servit de res, però finalment ha pogut tallar el cap del conseller d’Interior, molt qüestionat per sectors independentistes, i hi ha posat Miquel Sàmper, un advocat especialitzat en drets humans.\nEl canvi de Mariàngela Vilallonga a Cultura ja es preveia, per la invisibilitat de la consellera, que només era notícia quan originava una polèmica estèril. El relleu per Àngels Ponsa pretén reactivar un dels sectors més castigats per la pandèmia, en fallida per haver de complir unes mesures sanitàries que no es demanen a alguns altres sectors. Torra ha volgut fins al darrer moment que tornés a ocupar el càrrec Laura Borràs, però finalment no ha estat possible perquè si la diputada deixava el grup parlamentari al congrés espanyol en lliurava el lideratge a Ferran Bel, dirigent del PDECat. Les últimes trucades entre Torra i Borràs han estat aquest matí mateix, però finalment la diputada ha declinat la proposició. El retorn de Borràs s’hauria interpretat en clau successòria.\nEl canvi a Empresa és més degut a motius polítics que no de gestió. Àngels Chacón era l’únic membre de la branca del govern del PDECat que no havia passat a Junts per Catalunya perquè no en compartia l’estratègia. En lloc de Chacón hi haurà Ramon Tremosa, independentista de pedra picada i economista de renom. És un relleu en clau de partit, perquè Chacón es perfila com a possible candidata del partit de David Bonvehí a les eleccions catalanes. Aquesta destitució ha irritat el PDECat, que l’ha qualificat de purga política, i també ERC, que mitjançant Gabriel Rufián ha instat Torra a governar més pensant en la pandèmia que no en el control del seu partit.\nL’argument també és extensible a ERC, perquè Torra ha ofert al vice-president Pere Aragonès de canviar algun dels consellers republicans ‘cremats’ per la gestió de la pandèmia i el vice-president ho ha refusat. Tan partidista és canviar Chacón com mantenir els consellers responsables de la gestió de la pandèmia per evitar de reconèixer els errors que s’han comès, especialment a la conselleria de Treball i Afers Socials, encapçalada per Chakir El Homrani. Va ser ERC mateix que li va retirar les competències sobre residències de gent gran i les va passar a Sanitat, amb què reconeixia la mala gestió. Per la CUP, la remodelació demostra que el govern està esgotat, com ha explicat Carles Riera en una conversa amb els subscriptors de VilaWeb.\nEl PSPV torna a festejar Ciutadans per aprovar el pressupost. El president Ximo Puig torna a jugar amb Ciutadans per posar nerviosos Compromís i Podem, els seus socis de govern. El grup socialista ha demanat al Consell que enviï a les Corts un projecte de pressupost que s’adapti al pacte de reconstrucció que van aprovar cinc grups al Parlament. El PSPV intenta que els comptes del 2021 tinguin el suport de Ciutadans i el Partit Popular, i el portaveu socialista, Manolo Mata, ha apuntat que les Corts han d’obligar el govern que el pressupost que porten encaixi amb el pacte de reconstrucció. Compromís i Unides Podem no es tanquen tampoc a negociar els comptes, però amb matisos. El síndic de Compromís, Fran Ferri, ha dit que treballaran per a aconseguir ‘la majoria més amplia possible’, cosa que no inclou tothom. La síndica de Podem, Naiara Davó, ha dit que el seu partit estarà obert a negociar un pressupost amb qui calgui. La portaveu del PP, Isabel Bonig, ha demanat que tots els diputats puguin tornar a les Corts i que es recuperi l’activitat parlamentària normal. El calendari del període de sessions s’ha ajornat i es preveu que el debat de política general es farà el 22 de setembre.\nDestituït finalment el president de l’Autoritat Portuària de les Balears per corrupció. El Butlletí Oficial de l’estat espanyol (BOE) ha publicat la destitució del president de l’Autoritat Portuària de Balears (APB), Joan Gual de Torrella, investigat en un cas de presumpta corrupció. La publicació de l’ordre del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana arriba quan fa gairebé un mes que el Consell de Govern de les Balears apartà Gual de Torrella del càrrec, el 7 d’agost. L’Autoritat Portuària ha publicat un missatge a Twitter agraint-li ‘de manera sincera’ la feina durant els darrers cinc anys a l’organisme. El 24 de juliol, Gual de Torrella va ser detingut, juntament amb quatre directius de l’APB, per la Guàrdia Civil en una operació anticorrupció. Va ser posat en llibertat provisional hores després. De moment, el govern no ha revelat el nom de cap possible candidat a substituir Gual de Torrella en el càrrec.\nLes empreses andorranes perden un 33% de facturació el primer semestre de l’any. La crisi del coronavirus ha fet caure el 33% de la facturació de les empreses andorranes el primer semestre de l’any. És una de les dades més destacades de l’enquesta de la Cambra de Comerç sobre l’impacte econòmic de la covid-19. L’enquesta destaca que gairebé 7 empreses de cada 10 van haver d’aturar l’activitat durant el confinament i entre els sectors més afectats hi ha l’hostaleria, les benzineries, la restauració, el transport i la construcció. La majoria no confia en una recuperació ràpida i estima que la davallada de les vendes superarà el 15% el segon semestre d’enguany. Malgrat tot, l’enquesta també desprèn algunes dades d’optimisme: el 82% de les empreses no preveu de tancar i prop d’un 70% confia de sortir de la crisi amb els recursos propis. A més, el 93% diu que no té pensat d’acomiadar cap treballador els sis mesos vinents. El president de la cambra, Miquel Armengol, ha explicat que bona part de les empreses pensa que recuperarà els treballadors que surten de les suspensions temporals de contracte abans no acabi l’any, però opta per allargar-les si fos necessari.\n12 escoles de Palma usaran carrers, places, casals de barri i pistes esportives per a ampliar els espais educatius al començament del curs escolar 2020-21, segons que ha explicat en una conferència de premsa el batlle de Palma, José Hila.\nEl 3 de setembre de 1783 se signava el tractat de pau de París, que atorgava als Estats Units la independència del Regne Unit. Amb la ratificació del Congrés de la Confederació (gener del 1784) es posava punt final a la Guerra d’Independència dels EUA.


MÉS QUE ESCLOPS I TULIPES/MEER DAN KLOMPEN EN TULPEN - CONTEXT Galeria BLOG\nMÉS QUE ESCLOPS I TULIPES/MEER DAN KLOMPEN EN TULPEN\nPosted by Cristina Villar on Dissabte, febrer 20, 2016 · Leave a Comment\nLa creativitat de vint dissenyadores de joies holandeses es manifesta en “Més que esclops i tulipes” / Meer dan klompen en tulpen, sent una exposició de vegades seriosa, de vegades lúdica.\nCadascuna de les peces ens mostra la diversitat de formes i material escollit. En alguns casos ha evolucionat per manifestar-se com escultura per ser portada, lluïda i realçar la bellesa dels qui la porten.\nMostra comissariada per Luís Acosta, dissenyador tèxtil i de joies de paper.\nParticipants: Ina Hascher, Michela Mazzeo, Karin Kortenhorst, Birgit Laken, Linda Ezerman, Gemma Frowijn, Maja Houtman, Miriam Verbeek, Charlotte Molenaar, Arianne Van der Gaag, Iris Weyer, Sylvia Blickman, Eva Van Kempen, Margo Nelissen, Dieuwke Raats, Machteld Van Joolingen, Jacquelien Sluis, Francisca Henneman, Jeanet Metselaar, Marjo Van den Bekerom .\nInauguració dijous 18 de febrer de 2016, a les 19,30 h.\nDurada de la mostra fins el 19 de març de 2016.\nAlgunes de les peces presentades a la mostra:\nIna Hascher, bracelet “Geometric”\nMichela Mazzeo, necklace “Coda”\nKarin Kortenhorst, necklace “Always New”\nBirgit Laken, necklace “Spiral-Flower”\nLinda Ezerman, neklace “Great Barrier”\nGemma Frowijn, necklace “At the windmill”\nMaja Houtman, brooch “Black Ton”\nMiriam Verbeek, necklace “Leave”\nCharlotte Molenaar, necklace “Tulip Mania”\nArianne van der Gaag, necklace “Antique”\nIris Weyer, rings “Flora Etrusca”\nSylvia Blickman,brooch “Crospollination”\nEva van Kempen, neckace “Neolus”\nMargo Nelissen, necklace “Calebashes”\nJacquelien Sluis, necklace”Rope”\nFrancisca Henneman, necklace “Folded Ru”\nJeanet Metselaar, necklace “Yellow”\nMarjo van den Bekerom, brooch “Tower 3”\nDieuwke Raats, ring ” Habachtal”\nMachteld van Joolingen, brooch “Dreams”\nLa inauguració va comptar amb la presència de nombrós públic, i de les artistes Margo Nelissen i Gemma Frowijn, així com també de Luís Acosta comissari de la mostra, que va fer la presentació dels diversos treballs exposats.\nLuís Acosta, Margo Nelissen, Cristina Villar, Gemma Frowijn\nLuís Acosta mostrant els treballs.\nGemma Frowijn comentant les seves peces\nEl dissabte 20 de març de 2016 Luís Acosta va impartir e la nostra galeria el workshop “Disseny de joies amb paper”.\nEl taller va ser molt interessant i entranyable, gràcies a la professionalitat i la simpatia del Luís i al bon ambient que van generar els participants.\nLuís Acosta impartint el curs.\nRealitzant el taller.\nLuís Acosta amb els participants al taller.\nCategory: Art, Collage, Exposicions, Galeries, General, Pintura · Tags: collar, fermalls, joieria tèxtil, Peces úniques, penjolls, polseres


Cerca & Navega Conjunts de Dades i Vistes | Pàgina 2 de 71 | Dades obertes de Catalunya\nDades meteorològiques registrades a totes les estacions de la Xarxa d’Estacions Meteorològiques Automàtiques (XEMA) del Servei Meteorològic de Catalunya. Aquest data base conté variables mesurades amb una freqüència inferior a la diària, generalment semi-horària.\nÉs possible trobar informació sobre les metadades d'estacions i variables a:\n- Variables: https://analisi.transparenciacatalunya.cat/d/4fb2-n3yi\n- Estacions: https://analisi.transparenciacatalunya.cat/d/yqwd-vj5e\nTipus de Llicència: Propietat intel·lectual i industrial de METEOCAT - http://www.meteo.cat/wpweb/avis-legal/\nTemes meteorologia mesura estació #smartcatalonia\nEstadística de l’assignació de places en el procés de la Preinscripció en els ensenyaments obligatoris i Infantil segon cicle\nEstadística de l’assignació de places en el procés de la Preinscripció en els ensenyaments obligatoris i Infantil segon cicle: oferta inicial, oferta efectiva, assignacions total, en primera i resta de peticions, a nivell de centre educatiu.\nTemes alumnes centres departament educació ensenyament i 6 més\nCalendari laboral de Catalunya\nCalendari oficial de les festes laborals de Catalunya estructurat per anys. No inclou les festes locals dels municipis de Catalunya.\n* Per a l'any 2021 i al territori d'Aran, la festa del dia 5 d'abril (Dilluns de Pasqua Florida) queda substituïda per la de 17 de juny (Festa d'Aran).\nTemes calendaris treball ocupació festes festius\nPressupostos aprovats de la Generalitat de Catalunya\nEls anys amb pressupost prorrogat no disposen de dades. Per tant, els darrers pressupostos aprovats són els vigents per aquell any.\nIndústries agroalimentàries de Catalunya\nLlista d'establiments industrials ubicats a Catalunya que es dediquen a activitats agràries, alimentàries, forestals i de pesca.\nEl fitxer conté el nom i les dades de contacte de la indústria, el sector i l'activitat a la qual es dedica.\nTemes agricultura #smartcatalonia ramaderia pesca medi ambient i 2 més\nTemes classificació quadre quadre de classificació sèries documentals\nLa base de dades d'equipaments integra, en una única font, les dades descriptives d'equipaments de Catalunya, tant de titularitat pública com privada: seus dels ajuntaments, centres educatius, sociosanitaris, culturals, instal·lacions esportives, de transport, ...\nLa solució consolida en una estructura comuna i normalitzada les dades que es troben en diferents bases de dades i que són gestionades pels diferents departaments i organismes de la Generalitat de Catalunya.\nTemes adolescència aeròdroms i heliports aeroports agència tributària de catalunya albergs de joventut i 106 més\nCens de persones desaparegudes durant la Guerra Civil\nDades de les persones desaparegudes durant la Guerra Civil i el règim franquista inscrites a petició de familiars que volen localitzar el seu lloc d’enterrament i, si és possible, recuperar-ne les restes.\nTemes cens civil desapareguts guerra persones desaparegudes\nMostrant 11-20 de 701 resultats


Cerca totes les ofertes d'hotels a Heqing Entrada:\nLijiang Chen Dian Hotel...Habitacions per nit per només 1 ComentarisGuangdu Airport Hotel Lijiang...Habitacions per nit per només Lijiang Airport Yijia Hotel...Habitacions per nit per només Més zones a Dali\nPopular ara mateix a Dali Més venut China Old Story Inns Dali Ancient Town Near the south gate, Llit King reservada fa 9 minuts, Skyline Apartment Binhai Ave, Dali, Yunnan, China Apartament amb Vista sobre el Jardí reservada fa 2 hores, 15 minuts, Dali Letu International Hostel Ye Yu Road,Dali Ancient Town,Dali Town(near the No.8 Bus starting station) Habitació de 2 llits Superior reservada fa 2 hores, 53 minuts, The One Resort Dali No.9,Bo Ai Road,Ancient Town Suite reservada fa 6 hores, 3 minuts, Dali E-Outfitting Boutique Hotel Dali City, the ancient city of Xin Min Road No. 14 (people's road, opposite the Catholic Church) Llit King Superior reservada fa 6 hores, 40 minuts, Grans raons per reservar amb Agoda\nHeqing és en dels molts llocs de Dali que els viatgers gaudeixen de visitar. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Una destinació d'innegable popularitat , Heqing ofereix una escapada memorable amb els seus famosos llocs i bon menjar. Estalvii temps i diners fent la reserva amb Agoda.com, que us promet les millors opcions d'hotels a Heqing i molts més àrees a Dali. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Digui'ns les seves dates de viatge ideals a Heqing i us direm els preus ideals disponibles.\nHotels destacats a Heqing, Dali\nAl visitar Dali, vosté es sentirà com a casa a Lijiang Chen Dian Hotel, què li ofereix un...\nAl visitar Qihe, vosté es sentirà com a casa a Guangdu Airport Hotel Lijiang, què li ofereix un...\nHotels a Heqing: Guangdu Airport Hotel Lijiang


Mai | 2012 | Assemblea de Representants de Centre (AdR)\nAssemblea de Representants de Centre (AdR)\nFacultat Geografia i Història de la Universitat de València\nMembres de l’AdR – Organigrama\nManifestació 8 de Maig: Per una Universitat pública i de qualitat. No a la pujada de taxes\nPublicat el Mai 3, 2012 per adrgeohistuv\nDes de l’AdR (Assemblea de Representants) de la Facultat de Geografia i Història donem el nostre recolzament a la manifestació per al proper dimarts dia 8 de Maig, convocada a les 12 hores a la porta de la nostra facultat, amb motiu de les últimes accions del Govern Central i de la Generalitat Valenciana contra la universitat pública. Les raons del nostre suport són les següents:\nL’AdR considera que la pujada de taxes que pretén aplicar la Generalitat Valenciana tant a la primera matrícula, com a les següents matrícules, implicarà, sens dubte, que molts estudiants universitaris no puguen acabar els seus estudis superiors, a més de ser una mesura disuassòria per als estudiants de nou ingrés. A més, cal tindre en compte les conseqüències que aquests fets tindran sobre la universitat: reducció de grups, el que comportarà la presència de més alumnes per aula; la desaparició de titulacions, amb el que això comporta (reducció de la plantilla del professorat); inclús el tancament de centres. Per aquests motius creiem que aquestes mesures suposen una pèrdua de la qualitat de l’ensenyament i de la investigació a l’àmbit universitari.\nRebutgem la política de beques que pretén aplicar la Generalitat Valenciana, doncs la considerem un atac cap a les persones amb menys recursos, però també un abús el fet que es prenga una beca com una hipoteca, doncs considerem que una beca no és un element per a especular, i que a més implicarà que la incorporació al món laboral dels estudiants siga una incorporació precària, doncs s’hi accedirà al món laboral amb un deute.\nA més a més, considerem que amb les mesures preses les titulacions vinculades a la branca d’humanitats seran les més afectades, amb el que s’evidencia i es confirma el perill que corren titulacions com Història, Geografia, Història de l’Art… sens dubte, objectiu principal de les retallades dels governs al no estar considerades titulacions rentables econòmicament.\nDes de l’AdR considerem un acte de discriminació el fet que els alumnes extracomuni-taris hagen de pagar el 100% del cost real de la matrícula universitària, doncs aquesta mesura implica establir un criteri xenòfob en l’accés a l’ensenyament superior.\nRebutgem aquestes mesures per l’impacte que tindran en els estudiants universitaris i en la seua futura incorporació al mercat laboral per la pèrdua d’oportunitats i de llocs de treball i d’investigació que se’ns dubte comporten aquestes mesures i que afecten a molts dels estudiants d’aquesta facultat. També rebutgem aquestes mesures per l’impacte que tindran sobre el professorat de la universitat.\nA més, instem al govern, però també a alguns polítics i mitjans de comunicació, a recti-ficar la imatge distorsionada i fora de la realitat que s’està donant dels estudiants universitaris, doncs no la considerem correcta, a més de ser una mesura demagògica i manipuladora que busca el rebuig de la societat cap al conjunt d’estudiants universitaris.\nEn definitiva, rebutgem les mesures preses pels dos governs, autonòmic i central, doncs considerem que es pretén fer de la universitat un àmbit elitista que busca fer dels estudis i dels títols universitaris un element exclusiu dins de la societat.\nPer aquests motius, l’AdR de la Facultat de Geografia i Història es suma a les mobilitzacions programades a partir del dia 8 de Maig, doncs ens posicionem en contra de totes les mesures preses per ambdós governs, autonòmic i central, contra els estudis universitaris públics. A més a més, des d’aquest AdR considerem que si la situació no canvia, la propera manifestació serà la primera de moltes més mobilitzacions.\nValència, a 3 de Maig de 2012\nAssemblea de Representants de la Facultat de Geografia i Història (UV)\nRelació de la pujada de taxes segons la matrícula i percen-tatge a pagar respecte del cost real de matriculació\nPujada de les taxes Total a pagar en relació amb el cost real de matrícula\nEstudiants no comunitaris\nRelació diferenciadora entre el cost actual i el cost futur de matriculació:\nCost mitjà de matriculació: 1000€ Cost mitjà amb l’aplicació de la pujada de taxes: 1500€\nCost mitjà de matriculació d’un màster: 2000€ Cost mitjà de matriculació d’un màster amb la pujada de taxes: 5400€\nCost mitjà de matriculació dels màsters més cars: 5000€ Cost mitjà de matriculació dels màsters més cars amb la pujada de taxes: 14000€\nCost mitjà de matriculació dels màsters més cars, amb la pujada de taxes, per a un estudiant extracomunitari: 35000€\nPublicat dins de Activitat Ordinària\t| Deixa un comentari\nProblemes amb les beques del Ministeri (MEC)\nCondemna de la violència de gènere\nLa Reforma Universitària a debat


Una finestra al Delta: Papallones del Delta: Thymelicus\nFotografia: Thymelicus silvestrys. Pel que sembla, un mascle\nA Catalunya podem trobar tres espècies del gènere Thymelicus, bastant difícils de diferenciar entre si: Thymelicus Acteon, Thymelicus lineola i Thymelicus sylvestris. Són lepidòpters de caràcter diürn, molt comuns a la península ibèrica. Conegudes popularment com Daurada fosca, Daurada línia curta i Daurada línia llarga, respectivament, són papallones de petita envergadura (24 a 30 mm), amb cos pelut i l'anvers de les ales anteriors de color marró comú, amb matisos d'oliva-marró. Hi ha un clar dimorfisme sexual en les tres espècies, visible a partir de les androconies (escates especials situades en l'anvers de les ales anteriors dels mascles, que produeixen feromones sexuals):\nThymelicus Acteon: El mascle presenta una línia obliqua androconial fosca, mentre que les femelles són de tons més clars i amb una línia corba postdiscal de punts grocs en l'anvers de les ales anteriors.\nThymelicus lineola: El mascle presenta una fina i curta línia androconial en les ales superiors, que les femelles no en tenen.\nThymelicus silvestris: Els mascles presenten el revers de les ales d'un color groc grisenc amb vèrtex més fosc i una taca fosca a l'ala anterior, mentre que les femelles són de tons similars però sense presentar la taca fosca.\nEl gènere Thymelicus es distribueix pel sud i centre d'Europa, a partir d'una sola generació, que vola pels camins, prats i zones humides del nostre territori, des de maig fins al setembre. Les femelles dipositen els seus ous sobre les fulles de gramínies, durant els mesos de juny, juliol i agost. D'ells naixeran, uns deu dies més tard, les erugues, que passaran els rigors del fred hivern ocultes en la mateixa planta nutrícia, en un refugi construït amb fulles i seda. Durant el mes d'abril abandonen momentàniament la seva protecció durant la nit, per alimentar-se de gramínies i entren en la fase de crisàlide a l'abril o maig, fabricant capolls que es situen al peu de la planta.\nEls adults o imagos eclosionaran entre quatre i sis setmanes més tard. Els lepidòpters del gènere Thymelicus presenten un vol ràpid i molt actiu. És difícil sorprendre-les posades en una flor el temps suficient com per poder observar-les detingudament.\nCóm diferenciar les tres espècies?\nResulta molt difícil diferenciar-les a primera vista, però podem seguir unes pautes morfològiques, que ens poden ajudar a la seva identificació.\nThymelicus Acteon: És probablement la més fàcil d'identificar. Sovint presenta una sèrie de taques blanques en forma de semicercle a la zona postdiscal de l'ala superior (sobretot en femelles). El seu revers és d'un color lleonat uniforme, sense vora marginal.\nThymelicus lineola: L'anvers de les ales és de color lleonat però presenta en el seu revers una escamació de color gris a l'àpex de les ales anteriors i posteriors. Els mascles exhibeixen una línia androconial fosca, poc destacada, en les ales anteriors. Es diferencia de Thymelicus silvestris per la coloració fosca de les maces de les seves antenes.\nThymelicus silvestris: El mascle presenta l'anvers de les ales anteriors de color lleonat i groc clar, amb una escamació en el seu revers de color gris a l'àpex de les seves ales anteriors i posteriors. La línia androconial fosca és més marcada que en thymelicus lineola. Es diferencia de Thymelicus lineola per presentar un color lleonat groguenc a la cara inferior de les maces de les seves antenes.\nPublicat per Ramón Lasheras García a 9:24\nEtiquetes de comentaris: invertebrats, papallones


Almussafes, destí d'un dels grans èxits de la comèdia europea actual, 'El sopar dels idiotes'\nEl Centre Cultural d'Almussafes ja ha posat a la venda les entrades per a l'adaptació valenciana de l'obra teatral del francés Francis Veber, "El sopar dels idiotes". Després de la parada nadalenca, la Casa de la Cultura reprén la seua agenda d'espectacles amb un clàssic reconegut a nivell europeu, que també va aconseguir un enorme èxit a la gran pantalla. Es tracta d'una intel·ligent comèdia d'embolics, equívocs i malentesos protagonitzada per un grup d'amics que es donen cita totes les setmanes per a sopar amb un requisit imprescindible: cada un d'ells ha de portar a un acompanyant el més idiota possible. La funció es representarà a la sala d'actes del Centre Cultural el dissabte 21 de gener a les 20 hores de la vesprada.\n"El sopar dels idiotes", de Francis Veber, s'ha convertit en un dels clàssics de l'humor més aclamats escenificat en una infinitat de teatres internacionals. En esta versió adaptada al context valencià i traduïda per Juli Disla, un grup d'amics molt peculiar arriba a Almussafes per a fer riure al públic gràcies a un elenc brillant, integrat pels reconeguts actors Ferran Gadea, Josep Manel Casany, Toni Misó, Cristina García, Alfred Picó i Rosana del Carpio. L'adaptació valenciana d'esta comèdia ha sigut produïda per Olympia Metropolitana i promet oferir als almussafenys una vetlada inoblidable.\n"El Centre Cultural d'Almussafes es reafirma en la seua aposta per la cultura amb un programa teatral que reprenem amb molta il·lusió per a oferir als ciutadans les millors obres a un preu molt competitiu", explica la regidora de Cultura, Teresa Iborra. "El repartiment d'actors aconseguix que l'èxit d'esta funció estiga garantit i siga un teatre atractiu, de qualitat i en la nostra llengua", assegura.\nLa trama d'esta comèdia discorre a la ciutat de València, amb nombroses referències agudes i mordaces als seus carrers, els seus partits de futbol, els seus costums, la cultura local, la corrupció, la televisió autonòmica i la situació política actual. Ferran Gadea interpreta a Pinyol, un funcionari d'Hisenda que, de forma involuntària, es veurà implicat en nombrosos conflictes. Amb una escenografia fidel a l'original i una labor tècnica excel·lent, l'acció es desenvolupa amb altes dosis de rialles i diversió per a atrapar a tots els públics. A més, l'argument gira entorn de tots els variats personatges per igual, que representen a un estrany grup d'amics que competixen entre ells per a determinar quin dels seus convidats als periòdics sopars que organitzen és el candidat més idiota.


David Famechon | Dissenyador gràfic | Dissenyador gràfic\nM'apassiona treballar idees creatives per a tot tipus de projectes!\nSuposem que voleu fer un anunci, oferiu algun servei o producte, per informar, explicar,\no inclús divertir, o presenteu una activitat per a demostrar qualsevol procés. En altres paraules, teniu un missatge que voleu comunicar amb rellevància i èxit al món exterior.\nCom ho faríeu? Podríeu comunicar-li boca-orella a la gent un per un o fer un anunci a la ràdio o cridar al carrer amb un megàfon. D’aquesta manera estaríeu fent comunicació verbal. Però si utilitzeu qualsevol mitjà visual, com seria una carta, un cartell, un pòster, un logotip per a una organització o empresa, un anunci de revista, o un web, doncs estaríeu utilitzant una forma de comunicació visual com el disseny gràfic. En aquest cas, és quan les meves habilitats són de gran utilitat per aconseguir els millors resultats pels vostres projectes.\nUbicat a Barcelona ciutat, especialitzat en el disseny i producció de tot tipus de projectes de comunicació visual, tant si estan destinats a ser impresos com per a la xarxa d'internet.\nReallització en profunditat i empatia per a crear dissenys estratègics i atractius. El resultat són productes i projectes que permeten un millor impacte i rellevància en el món de la comunicació visual.\nLa satisfacció de vosaltres, els i les clientes, és la brúixola de la meva gestió. El meu compromís s'estén més enllà i tractaré de posar tota la meva professionalitat i innovació en marxa pels objectius traçats i compartits.\nIdiomes i eines que faig servir\nTot al llarg d'aquests anys vaig tenir l'oportunitat de treballar en diferents projectes, des de la creació de logotips, de targetes comercials, de folletons, tríptics, flyers, vinils i pàgines web HTML/CSS i CMS (Joomla, Wordpress i Prestashop)....\nRepresentan anys d'experiències interessants treballant per a diferents sectors de la il·lustració tècnica, de la indústría aeronàutica i automòbil, editorial i de la publicitat....\nLes meves prestacions\nNombroses solucions per a la vostra campanya de comunicació visual oferint un missatge clar i específic, des del disseny fins a la impressió en diferents mitjans: prospectes, fullets, cartells, flyers i targetes en tot tipus i mides de paper, i sobretot amb preus econòmics ben posicionats en el mercat!\nfotografia publicitària i traduccions professionals a diverses llengües europees\nVols conèixer les diferents possibilitats de realització del teu projecte i obtenir un pressupost adaptat? Si és el cas, no dubtis a posar-te en contacte amb mi.\nEnvia'me un missatge


UdG Compromís Social (@UdGCompromis) on Twitter\nMòdul 23 (Campus de Montilivi)\nUnitat de Compromís Social de @univgirona. #voluntariat #cooperació #gènere #sostenibilitat #salut #discapacitats / compromis.social@udg.edu / 972 41 80 77\nUdG Compromís Social retweeted\n#orgulludg i com sempre bona feina de @UdGCompromis. Enhorabona! twitter.com/UdGCompromis/s…\nLa UdG encapçala les accions de voluntariat entre les universitats diaridegirona.cat/girona/2019/10… via @diaridegirona\n🔊🤡 Coneixes @xaropclown?? Inscriu-te al Curs de Voluntariat de @UdGCompromis i te'ls presentem. T'ensenyaran a gestionar les emocions! Inscriu-te ja! 👉 udg.edu/ca/compromis-s… pic.twitter.com/gLNeu1f1GY\n📡🤝 S'obra la convocatòria de subvencions per a la incentivació a la presentació de projectes d'R+D+I Consulta les bases i més informació 👉 udg.edu/ca/compromis-s… pic.twitter.com/geLLP3tefV\n🗣💜"L'Autodefensa és empoderament del propi cos i les pròpies accions" 📅✍ Ja pots inscriure't al Taller d'Autodefensa Feminista d'aquest dissabte 19 d'octubre a càrrec de Mireia Muñoz Miquel Inscriu-te a 👉docs.google.com/forms/d/e/1FAI… pic.twitter.com/aIgRepQiYc\n📅🗣 Aquest dilluns 21 d'octubre no et pots perdre l'acte "Cultura: transformació social i econòmica" del programa #BibliotequesSenseFronteres a la biblioteca Carles Rahola de Girona a les 18 h. @biblioteques_gi pic.twitter.com/QkDH23MSyI\n📣Muchas gracias a todas las #unisaludables, los #BancosdeSangre y a todas las personas que han querido participar en este bonito reto por su solidaridad. 👩🎓👨🎓5305 participantes en el #Reto5mil 💉4358 donaciones 🐣2036 donantes nuevos 🏛33 #unisaludables cutt.ly/EeaIslo pic.twitter.com/bugIZiArPs\n🔊❤200 donacions de sang a la @univgirona i 103 donants nous aquest octubre! Gràcies! @donarsang @unisaludables #reto5mil udg.edu/ca/compromis-s… pic.twitter.com/xymulY4RIb\n🌱🔊Encara estàs a temps d'inscriure't al Curs de Sostenibilitat de @UdGCompromis i descobrir totes les iniciatives per la millora ambiental i conservació de recursos naturals!👉💌 Inscriu-te a udg.edu/ca/compromis-s… pic.twitter.com/Dcn6Zj7QK5\n📡🌍 Tens entre 18 i 30 anys? L'Estacio Espai Jove @Joventut_gi i @UdGCompromis t'oferim una experiència internacional perquè puguis viure un voluntariat al país que prefereixis! ✍ Escriu-nos a voluntariat.internacional@udg.edu pic.twitter.com/rSrXjK04ek\nReplying to @UdGAlumni @univgirona and 7 others\nESPECTACULAR! No hi ha paraules suficients per agraïr a @UdGAlumni i a tots els participants i organitzadors de #1aRutaSolidariaUdG la fantàstica jornada que hem viscut avui!!! pic.twitter.com/rL88QsEz0Y\nSe suspèn la ponència de demà 'Drets Medi Ambientals i Defensa de la biodiversitat i d’un desenvolupament sostenible a Nicaragua' de la IX Edició de 'Ciutats Defensores dels Drets Humans' de @ciutatsddhh\nReplying to @Lluitopertu\nEn la #1aRutaSolidariaUdG a favor de l’associació @Lluitopertu finalment s’han aportat 🔹2.372,49 €🔹 Moltes gràcies a tots i totes per la vostra participació i solidaritat! ❤ #orgullUdG pic.twitter.com/EZwzzmtoay\n🗣🌱Saps quin és el moviment #FridaysForFuture ? L'alumnat de la UdG t'ho explica al 'Curs de Sostenibilitat'! Inscripcions i més informació 👉 udg.edu/ca/compromis-s… pic.twitter.com/xjk06JXt1W\n🗣Avui "Dóna i desafia't!" al Campus Montilivi❤ Tens el bus del @donarsang disponible de 10 a 14 h a 16 a 20 h. Recorda portar un cartet d'identificació! #reto5mil pic.twitter.com/AG8Mcekkhp\nLa UdG estudia participar en iniciatives de l’Agència de Salut Pública de Catalunya @aspcat El resultat de les aliances és la millora de la promoció de la salut.@CpromosalutUdG @UdGCompromis pic.twitter.com/GmLyfFRQbd\n@aecid obra les convocatòries per les places de 👉 Coordinació General de la Cooperación: boe.es/boe/dias/2019/… Direcció de Centres Culturals: boe.es/boe/dias/2019/… Direcció de Centres de Formació: boe.es/boe/dias/2019/…\nA la IX Edició de 'Ciutats Defensores dels Drets Humans' @ciutatsddhh tindrem la ponència de l'activista @AmaruRuiz 'Drets Medi Ambientals i Defensa de la biodiversitat i d’un desenvolupament sostenible a Nicaragua' 👉📅 Dimarts 15 d'11.30 a 12.30 a l'Aula Magna de @UdGCiencies pic.twitter.com/eklNX94D2P\n🗣📝💜S'aprova la "Proposta d’acord sobre l’acreditació de la condició de víctima de violència masclista en l’àmbit de la parella" a la Junta del Consell Interuniversitari de Catalunya @coneixementcat\n🗣@girona_cat impulsa el projecte "Parèntesi", un espai on les i els joves poden treballar sobre salut emocional ❤👏 Les trobades es faràn el segon dimecres de cada mes al Centre Jove de Salut @salut_gi pic.twitter.com/2KH0gQPrSX


La Federació Catalana d'Esports d'Hivern i Llet Nostra signen el conveni de patrocini - Diari de la neu\nLa Federació Catalana d'Esports d'Hivern i Llet Nostra signen el conveni de patrocini\nBarcelona 24.04.201308.00 h\nLa Federació Catalana d’Esports d’Hivern (FCEH) compta ja amb el nou patrocini de Llet Nostra, marca implicada des de sempre amb esdeveniments esportius, solidaris, educatius i culturals de casa nostra. Amb anterioritat, Llet Nostra ja va col·laborar amb el circuit infantil d’esquí alpí Audi Quattro Cup i ara referma l’aposta pels esports de neu i gel amb la signatura d’un acord de patrocini amb la FCEH per a la present temporada i la vinent. Llet Nostra, que creu en la tasca de la FCEH i comparteix els valors de l’esport, inicia aquest vincle gràcies al qual vol donar suport i potenciar els esports d’hivern. La llet de cooperatives catalanes vol ser la llet dels nostres esportistes que aposten per un estil de vida esportiu, natural i saludable. Xavier Tubert, president de Llet Nostra Alimentària S.L assegura que "l'acord signat és una aliança de marca molt forta perquè inclou la possibilitat de vincular la marca Llet Nostra amb els valors dels esports de casa nostra”.\nL’acord estableix que la marca Llet Nostra tingui presència en l’equipament oficial dels esportistes, així com en els programes i els comunicats de les competicions oficials organitzades per la FCEH i/o per als clubs afiliats, ja que Llet Nostra també és el patrocinador oficial de la gran majoria de clubs organitzadors de la FCEH. La firma d’alimentació catalana ha acordat amb la FCEH la possibilitat de realitzar accions comercials o promocionals en els recintes en què es disputen les competicions, sempre amb autorització dels organitzadors i sota les normes vigents internes.\nDe moment, l’empresa ja ha estat present en moltes de les curses del calendari oficial de la FCEH com a patrocinador oficial de les competicions i ha regalat als esportistes i als clubs organitzadors lots del producte Glop, el batut de xocolata, cacau i llet nostra. Tant la FCEH com els clubs afiliats al conveni s’han compromès a incloure el logotip de la marca en totes les seves accions de comunicació i donar suport i difusió a la marca a través de les xarxes socials. Oscar Cruz, President de la FCEH, afirma que “en èpoques difícils, trobar el recolzament d’una empresa del prestigi i arrelament al país com és Llet Nostra ens ancoratge a continuar treballant pel futur esportiu del nostres joves”.\nLlet Nostra, la marca impulsada per les cooperatives catalanes, és un projecte nascut l’any 2003. Llet Nostra és la única marca de llet nascuda i enfocada exclusivament al mercat català i és el principal referent de la industria lletera de Catalunya. Es diferencia d’altres marques del sector per ser una empresa propietat dels ramaders catalans. Les fàbriques de Llet Nostra són les seves granges i els seus professionals són ramaders, no industrials.\nEs tracta d’un projecte cooperatiu i autòcton, vinculat a la nostra gent i al nostre territori. En la actualitat milers de consumidors confien cada dia en l’origen i qualitat de Llet Nostra. Darrere de la marca hi ha representants el 30% dels ramaders catalans i prop del 25% de la llet que es produeix a casa nostra. Els seus principals valors són origen, experiència, qualitat i compromís amb el sector ramader i els consumidors. Llet Nostra es una


Casa dels Marc Barcelona entre Murealles\nCasa dels Marc (avui pati Llimona)\nCasa dels Marc\nLa família Marc bastí al segle XIV una casa sobre “el parament i una de les torres de la muralla romana -torre núm. 36- ampliant la superfície cap a l'interior mitjançant una estructura porxada. També es construí a l'interior un cos perpendicular, que dóna a l'edifici una característica planta en forma d'ela”(1).\nAnterior a l’obra gòtica, en el seu emplaçament existia un edifici d’una sola planta, cobert a una vessant, d’època comtal. Un cop enderrocat va alçar-se el casal gòtic. De fet, els Marc posseïen en aquest espai dos cases que no formaven arquitectònicament una unitat. Una de les cases era perpendicular a la muralla romana, i tenia una portalada al carrer del Cometa que comunicaria amb el carrer de la Palma de sant Just, i tenia planta baixa i un pis superior. “A la banda superior, hi havia la part noble de la casa , que sembla correspondre’s a la sala de doble alçada i fàbrica gòtica amb pintura mural que alterna els escuts ogivals de les barres del casal de Barcelona amb l’emblema dels Marc”(2). La segona casa s’adossava en part a la muralla i tenia planta rectangular, amb una planta noble construïda sobre la planta baixa a nivell del pas de ronda, que presentava “dues façanes encarades a mar i a muntanya amb finestres coronelles”(3).\nEl 1387 les dues cases passen a ser propietat de la família Gualba, qui en serà propietària fins al segle XVIII. “El conjunt patí diverses transformacions cap al segle XV, moment en què s'afegí, al fons del pati, una terrassa exterior amb barana balustrada”(4). Al segle XVII es va dividir vertical i horitzontalment l’estructura gòtica, afegint un cos davant la façana principal, i la façana fou decorada amb esgrafiats.\nEl 1737 el casal passà, per llegat testamentari, a mans de la Comunitat dels preveres de sant Just i Pastor, qui realitzaren obres dons els edificis es trobaven en un estat ruïnós. El 1779 els edificis foren adquirits pel mercader d’indianes Tomàs Llimona, de qui procedeix el nom actual de l’emplaçament.\nEl 1991, els edificis sofriren una forta intervenció degut al seu mal estat. “El llarg procés edificatori que s'hi podia seguir des de la romanitat al s. XIX va alterar-se completament. Sota un criteri intel·lectualment dubtós i lligat a la tradició més caduca de la disciplina restauradora, tota l'arquitectura posterior a la fàbrica gòtica fou ignorada, emmascarada o destruïda”(5).\nWeb Cercador Patrimoni Arquitectònic Ajuntament de Barcelona: Casa dels March\nGea i Bullich, M. , Hernández-Gasch, J., 2012, pag. 15-16\nGea i Bullich, M. , Hernández-Gasch, J., 2012, pag. 16-17\nRiu-Barrera, E., 2006, “La casa gòtica dels Marc al pati d’en Llimona de Barcelona”, Arqueologia Medieval, Núm. 2, pàg. 8 - 21


Treballs dels presos a Escaldes-Engordany per fomentar la lectura\nEl comú signa un conveni amb el centre penitenciari per tal que els reclusos creïn unes casetes de fusta per a l'intercanvi de llibres al Prat del Roure\n2 min. Escaldes-Engordany 27/06/2019 18:18\n651x366 La cònsol major d'Escaldes-Engordany, Trini Marín, i el ministre de Justícia i Interior, Josep Maria Rossell, signen el conveni de col·laboració entre el comú i el Centre penitenciari de la Comella. / M. P. (ANA) La cònsol major d'Escaldes-Engordany, Trini Marín, i el ministre de Justícia i Interior, Josep Maria Rossell, signen el conveni de col·laboració entre el comú i el Centre penitenciari de la Comella. / M. P. (ANA)\nLa cònsol major d'Escaldes-Engordany, Trini Marín, i el ministre de Justícia i Interior, Josep Maria Rossell, han signat aquest dijous un conveni de col·laboració entre el comú i el Centre penitenciari de la Comella amb l'objectiu d'impulsar sinergies en matèria d'inserció social i laboral. La primera de les tasques encomanades per part del comú als reclusos ha estat la creació de quatre casetes de fusta que es col·locaran al Prat del Roure perquè tothom que vulgui hi deixi llibres i els comparteixi amb la resta de ciutadans. El projecte s'inclou en la iniciativa 'bookcrossing', que consisteix a lliurar llibres en llocs públics per tal que altres els recullin, els llegeixin i els tornin a deixar.\nBàsicament el que es busca amb aquesta col·laboració, segons Rossell, és ajudar a evitar riscos d'exclusió social derivats d'una plena privació de llibertat i, alhora, fomentar l'accés al treball dels interns. També es busca promoure la protecció del medi ambient i el reciclatge, així com l'interès per la cultura "amb accions concretes com el foment de la lectura". Així, Marín ha anunciat que els treballs estaran remunerats pel comú i també es faran càrrec de les despeses de material, que ronden els 200 euros. Per tant, el projecte suposa "una iniciativa amb un cost molt baix". A més, la cònsol ha assenyalat que "esperem que en un futur puguin veure la llum més iniciatives com aquesta" i ha posat com a exemple la possibilitat d'elaborar nius per a ocells en zones com Engolasters.\nFins ara, els interns han elaborat una caseta de les quatre encomanades a mode de mostra, i es calcula que al voltant d'un mes estiguin totes fetes i es col·loquin a la parròquia. Per tal de donar seguiment a aquesta iniciativa es crearà una comissió bipartida, les funcions de la qual seran posar en funcionament les accions necessàries i vetllar pel compliment dels acords, així com l'estudi o la proposta de noves iniciatives o projectes específics. D'altra banda, Marín també ha ressaltat la possibilitat d'exposar quadres pintats pels interns al Centre d'Art d'Escaldes-Engordany (CAEE), ja que "fem exposicions amb artistes del país" i seria un bon mètode per donar continuïtat a la iniciativa.


▷ Soldadures Mig . Formació Per Empreses Del Sector Metall en Tarragona - BCG Balmes Consulting Group | Emagister\nObjetivo del curso: Als Treballadors del sector metall, per a coneixer les característiques de les soldadures MIG.\nDirigido a: Treballadors sector metall que volen ampliar coneixements de soldadures MIG\nMIG: 'MIG' es la abreviación de 'metalinert gas': esta soldadura en atmósfera inerte se refiere a gases raros como al argón y el helio. En la mayoría de los casos, se utiliza una mezcla de argón y dióxido de carbono CO2. Se trata de una 'soldadura semiautomática protegida con gas'.\nSoldadures Mig . Formació Per Empreses Del Sector Metall BCG Balmes Consulting Group\nCursos Soldadura industrial en Tarragona


Notícies | Fundació Navegació Oceànica Barcelona\nEl llegat territorial de valors, nou model de patrocini\nEl navegant francès planeja participar a la Barcelona World Race 2018/19. Té el suport del seu patrocinador i està buscant un nou vaixell. El vam entrevistar en plena preparació de la Transat Jacques Vabre, la travessia del...\nDavid Alonso, Guillermo Cañardo, Marta Guemes, Marc Miró, Pilar Pasanau i Pablo Torres són els sis ministes que han salpat de la Rochelle a la Mini-Transat La Boulangère, la regata més important de la Classe Mini. La flota,...\nLa Barcelona World Routes Race: la satisfacció de regatejar en IMOCA\nEl congrés aeronàutic celebrat a Barcelona regateja en una "Mini Barcelona World Race" enfront de la ciutat. Gerard Marín i Didac Costa van estar a bord, i Alex Thomson va repartir els premis i va explicar als...\nLa projecció econòmica que per als patrocinadors i la ciutat ha tingut la Barcelona World Race va ser explicat en una ponència per Xosé-Carlos Fernández, director de la FNOB, el passat 20 de setembre al Tip & Shaft /...\nBarcelona acull el congrés aeronàutic World Routes i en la FNOB es desenvoluparà una de les seves activitats.\nEl navegant transoceànic britànic, Alex Thomson, segon amb l'IMOCA Open 60 'Hugo Boss' a la darrera edició de la Vendée Globe Volta al Món en solitari-, ha confirmat la seva participació a la Barcelona World...\nAmb ocasió del Consell d'Administració que la IMOCA va celebrar a Barcelona, Antoine Mermod nou President de la classe, va concedir una entrevista al magazine del Reial Club Nàutic de Barcelona en què explica la situaci...\nLa Barcelona World Race de nou en l'oferta educativa de la ciutat\nComença el segon any del programa "L'escola fa esport a la ciutat" de l'Ajuntament de Barcelona, una iniciativa que ja ha aconseguit 75.000 participants i que aquest any tornarà a comptar amb el...


Agenda - Benvinguts a pagès - proper.cat - turisme de proximitat\nBenvinguts a Pagès és “la festa major de la pagesia, el territori, els productes de proximitat i la gastronomia catalana”.\nLa idea és senzilla. Apropar el món de la pagesia a la ciutadania. Amb unes jornades de portes obertes en què participen productors, restaurants i allotjaments de totes les comarques de Catalunya.\nEs tracta de que la gent pugui visitar les granges. Conèixer els pagesos, la feina que fan. I descobrir d’on vénen els productes que tenim o que hauríem de tenir a taula.\nPerò el que es busca, facilitant aquest coneixement, és “visibilitzar el producte, afavorir el reequilibri territorial, potenciar el gastroturisme, que és una eina més que té el pagès per viure arrelat al territori”. Això diu Toni Massanés, director de la Fundació Alícia, des d’on s’ha impulsat la iniciativa, que ha comptat amb el suport de diverses administracions i entitats.\nLa idea es concreta en un cap de setmana. El 2021 serà els dies 2 i 3 d’octubre. Durant aquest cap de setmana, granges d’arreu del país estan preparades i esperant rebre la visita de tot aquell que s’hi vulgui apropar. Al lloc web de Benvinguts a pagès poden consultar totes les propostes disponibles, agrupades per comarques o per categories, i des del mateix lloc es poden fer les reserves.\nCada pagès organitza la visita per explicar la seva feina diària i ofereix un tast dels seus productes, a més de proposar altres activitats adreçades generalment a un públic familiar.\nA tall d’exemple, en l’edició del 2021, les explotacions del Bages que es poden visitar són quatre: el celler Grau i Grau de Castellfollit del Boix, Masiets & Perich a Rajadell, la Torre d’en Roca a Sallent i la mel de Cal Fuster de Castelladral, a Navàs.\nDesprés de la primera edició, el 2016, Massanés reconeixia que “hi ha mil coses a polir, però una cosa que ens feia patir i en canvi el resultat ha estat excel·lent és que els pagesos, com a explicadors del seu producte i de la seva finca s’han mostrat molt bons, entusiastes, entregats. L’experiència ha estat brutal”.\nLa idea està basada en una experiència francesa, “La France de ferme en ferme”, que es va celebrant, als voltants de Sant Jordi, ja fa més de vint anys.\nSi bé les primeres edicions del Benvinguts a Pagès es van organitzar des de la Fundació Alícia, a partir del 2021 el pes de la coordinació recau en la Prodeca, la Promotora dels Aliments Catalans.


PD:Gestió Estratègica de l'Empresa\nNom de l'assignatura: Gestió Estratègica de l'Empresa\nCodi de l'assignatura: 362633\nCoordinació: Jose Miguel Vilalta Beltri\nConèixer l'estructura i funcionament de l'empresa i saber aplicar les tècniques de valoració dels resultats i de l'organització del treball.\n— Tenir una visió actual de la direcció empresarial, considerada com un procés integrat (global o general), que es preveu des del nivell jeràrquic més alt.\n— Entendre les estratègies empresarials com la manera amb què les empreses es relacionen amb el seu entorn.\n— Conèixer les fases o etapes principals dels processos de formulació d’estratègies.\n— Saber distingir les diferents categories fonamentals d’estratègies.\n— Saber identificar els condicionants de l’èxit o del fracàs en l’execució de les estratègies: condicionants estructurals, culturals, etc.\n— Saber interpretar els processos de formulació estratègica com a processos de negociació entre diferents components d’una «coalició d’interessos».\n1. Direcció estratègica\n1.1. La direcció a l’empresa\n1.1.1. L’empresa com a organització i com a sistema\n1.1.2. El subsistema de direcció i les funcions que té\n1.1.3. Les decisions de la direcció\n1.1.4. L’entorn empresarial en l’actualitat\n1.2. La direcció estratègica\n1.2.1. Antecedents, naixement i contingut de la direcció estratègica\n1.2.2. Conceptes bàsics de la direcció estratègica\n1.2.3. Àmbits o nivells d’estratègia a l’empresa\n1.2.4. Definició i identificació de les unitats estratègiques\n1.3. La direcció estratègica i la relació amb la perspectiva de gènere\n2. La direcció estratègica de l’empresa sobre la base del coneixement\n2.1. La gestió del coneixement i la direcció estratègica de l’empresa\n2.1.2. Referència als principals models de gestió del coneixement\n2.1.3. Gestió del coneixement: propietats i classificació del coneixement\n2.1.4. La generació de coneixement\n2.1.5. El capital intangible\n2.1.6. El capital humà\n3. L’anàlisi de l’entorn\n3.1. Els objectius empresarials\n3.1.1. Els objectius empresarials\n3.1.2. El sistema d’objectius empresarials\n3.1.3. La missió i el propòsit estratègic\n3.1.4. Formes de participació en l’empresa\n3.1.5. La responsabilitat social de l’empresa\n3.2. Anàlisi externa\n3.2.1. Anàlisi externa\n3.2.2. Anàlisi de l’entorn general\n3.2.3. Anàlisi de l’entorn específic\n3.2.4. Mètodes prospectius en l’anàlisi de l’entorn\n3.3. Anàlisi interna\n3.3.1. Anàlisi interna\n3.3.2. Anàlisi funcional\n3.3.3. El perfil estratègic de l’empresa\n3.3.4. La cadena de valor\n3.3.5. El cicle de vida dels productes\n3.3.6. Anàlisi dels recursos i de les capacitats\n3.3.7. Anàlisi de la cartera de negocis\n4. La formulació de l’estratègia\n4.1. Estratègies competitives\n4.1.1. Estratègia de lideratge en costos\n4.1.2. Estratègia de diferenciació\n4.1.3. Estratègia de «nínxol»\n4.1.4. Estratègies de resposta ràpida\n4.1.5. Estratègies defensives i ofensives\n4.2. Estratègies segons la indústria\n4.2.1. Estratègies per a indústries noves\n4.2.2. Estratègies per a indústries madures\n4.2.3. Estratègies per a indústries en declivi\n4.2.4. Estratègies per a sectors industrials fragmentats\n4.3. Estratègies de desenvolupament\n4.3.1. Estratègies de diversificació\n4.3.2. Estratègies d’internacionalització\n4.4. Avaluació i selecció de l’estratègia\n4.4.1. La factibilitat\n4.4.3. Avaluació i selecció\n5. La implantació de l’estratègia\n5.1. Aspectes més importants en la implantació de l’estratègia\n5.1.1. La planificació de recursos\n5.1.2. Desenvolupament organitzacional\n5.1.3. Estructura organitzativa\n5.1.4. La cultura empresarial\n5.1.5. El lideratge\n5.1.6. El poder i l’ètica\n6. El control a l’empresa\n6.1. El control a l’empresa\n6.1.1. L’origen del control, concepte i característiques\n6.1.2. Requisits del control\n6.1.3. Tipus de control\n6.1.4. Sistemes d’informació per al control\n6.1.5. Quadre de comandament integral CMI\n6.1.6. El procés de control\nEn l’avaluació continuada, la nota final es calcula de la manera següent:\n— Dues activitats avaluables: 60 % (30 % + 30 %). Són treballs individuals o en grup, que es pengen en el Campus Virtual en dies determinats. Tant si no s’entrega alguna activitat com si se n’entrega alguna en blanc, compta com si s’hagués lliurat i rep la puntuació de 0.\n— Una prova de síntesi: 40 %. És un examen teòric de cinc preguntes (cada pregunta té un valor de dos punts sobre deu). Cal aprovar aquesta prova per poder fer la mitjana amb la nota obtinguda en les activitats avaluables. Si no s’aprova, no se supera l’assignatura.\nPoden accedir a la reavaluació els alumnes que s’hagin presentat a la prova de síntesi de la convocatòria ordinària i no l’hagin superada, i consisteix a fer la mateixa prova. La qualificació obtinguda a la prova de reavaluació serà la qualificació final que apareixerà a l’expedient de l’estudiant, sens perjudici que s’hi pugui tenir en compte una altra mena d’evidències d’aprenentatge.\nEl professorat pot tenir en compte, a més, una altra mena d’evidències d’aprenentatge i la trajectòria de l’estudiant per tal de millorar la nota aritmètica obtinguda com a resultat de la qualificació de les proves avaluables i finals. Especialment escau aquest fet si la nota de la prova de síntesi és superior a l’obtinguda en el tram d’activitats en el règim d’avaluació continuada.\nEls estudiants que no es vulguin acollir a l’avaluació continuada han de comunicar expressament, dins del termini establert, que volen seguir el règim d’avaluació única. Si no ho fan, segueixen per defecte el d’avaluació continuada.\nL’avaluació única consisteix a fer un examen de deu preguntes teòriques, cadascuna amb un valor d’un punt.\nPoden accedir a la reavaluació els alumnes que s’hagin presentat a la prova de la convocatòria ordinària i no l’hagin superada. Consisteix a fer la mateixa prova, que té també el mateix valor que la prova de síntesi en el càlcul de la nota final.\nLa prova de la convocatòria extraordinària consisteix a fer el mateix tipus de prova i amb les mateixes condicions que les establertes per a l’avaluació única.\nNAVAS, J. M.; GUERRAS, J. A. Casos de dirección estratégica de la empresa. 4a ed. Madrid: Thomson/Civitas, 2008\nToustiga, G: Estrategica en la práctica. Ed. Granica, 2012.\nKrogerus, M; Tschäppeler, R.: El pequeño libro de las grandes decisiones, Ed. Alienta, 2011.\nDURÁN JUVÉ, D. La dirección estratégica del capital humano con base en el conocimiento: análisis de conocimientos en empresas textiles y de la confección en España. Barcelona: Universitat de Barcelona, 2004\nAcceso al texto de la tesis


Montagut: “Si no es fan canvis radicals, anem cap a un fracàs estrepitós” | Fulls d'Enginyeria\nMontagut: “Si no es fan canvis radicals, anem cap a un fracàs estrepitós”\nPer Elisenda Rosanas, 03 maig, 2022\nEn uns temps agitats en matèria d’energia, Josep Maria Montagut presideix la Comissió d’Energia d’Enginyers Industrials de Catalunya. Acumula l’experiència d’haver estat sotsdirector general d’Indústria (1998-2013) i cap del Servei de Qualitat de Subministrament del servei elèctric (2004-2012) a la Generalitat de Catalunya, Montagut ara dedica el temps a posar el seu gra de sorra aportant coneixement a la transformació que necessita el país si vol fer la transició energètica. Al costat dels també enginyers Joan Puertas i Lluís Pinós, Montagut signa l’informe La Transició Energètica a Catalunya que s’ha presentat aquest dimarts i que posa sobre la taula l’estat de la qüestió a Catalunya. Montagut ho té clar: “comencem a estar en temps de descompte”.\nÉs difícil respondre a la pregunta si ‘hi som a temps’ a fer la transició energètica?\nCada vegada se’ns està posant difícil perquè ja no ens queden 30 anys sinó només 28; comencem a estar en temps de descompte. Hi ha qüestions que a l’informe hem valorat que ja no complirem i això vol dir que ens comencen a ensenyar targetes grogues. Per exemple, tenim el ple convenciment que el 2030 estarem fora del nivell d’emissions del CO2 que hauríem d’assolir, pel ritme d’implantació d’energies renovables que portem.\nDe fet, ja fa temps que des d’Enginyers Industrials de Catalunya alerteu que no s’estan fent els deures...\nSí, nosaltres insistim perquè la qüestió té una dimensió planetària i, per tant, no val anar amb les eines habituals. I ara és impossible que l’administració pugui tramitar els milers de projectes que s’han d’aprovar per posar en marxa totes les instal·lacions que es necessiten. Per tant, s’han de canviar radicalment els procediments. En aquest sentit, insistim que cal que el procediment de les autoritzacions dels projectes puguin tirar endavant amb els certificats amb les declaracions responsables dels projectistes titulats adequadament i amb certificats de tercera part, siguin col·legis professionals, ecas. etc. És impossible que se solucioni contractants nous professionals. A qui se li acut que qui pugui posar la firma a un projecte eòlic de quasi 50 MW sigui algú que acaba d’entrar a l’administració? No es tracta únicament que l’administració contracti més personal, sinó que creï nous mecanismes per accelerar el procés. Nosaltres alertem que si no es fan canvis radicals anem cap a un fracàs estrepitós i no complirem amb les obligacions que tenim amb el compromís de descarbonització de l’economia.\nEstàs parlant de temes administratius, hi ha coll d’ampolla a l’administració?\nEfectivament. I s’està veient que aquest és un dels principals esculls. N’hi ha de tècnics, com els problemes de proveïment, però ara està clar que el consumidor o inversor està disposat a entrar en aquesta transformació energètica. La societat ho està començant a viure com una oportunitat i creiem que l’administració ho ha de tractar d’una altra manera. Això és el que diem. Hi haurà altres dificultats, de diàleg social que s’ha de buscar la forma d’implementar-los. Però el bàsic i fonamental és donar via lliure i confiar que la societat, projectistes i professionals, proposin coses ben fetes. No farem nyaps, ni coses que atemptin els parcs naturals, sinó compatibles. Però s’ha d’entendre que canviaran la nostra visió de l’entorn. Hem d’acceptar que anem a un canvi i transformació.\nSuposo que quan parles de diàleg social fas referència a tota l’oposició que surt dels projectes... Què els diria per convèncer-los?\nEls diria que la implantació de renovables és molt diferent al que s’ha fet fins ara. Venim de models d’una gran instal·lació automatitzada i gestionada a distància i anem cap un model amb milers d’instal·lacions. Això requerirà personal, empreses i serveis de proximitat a tot el territori. I es tracta de veure com es poden aprofitar aquestes oportunitats creant empreses, i serveis que puguin derivar-se del que es necessita. Això passarà perquè s’han de gestionar parcs eòlics, fotovoltaics, etc. El territori ha de veure que té oportunitats i que les haurà de saber identificar i, alhora, integrar-se en els projectes per gaudir dels beneficis.\nEn els escenaris que projecteu a l’informe feu especial èmfasi a la necessitat que la demanda d’energia decreixi, fins el 2050. És possible?\nPensem que és el que hem de treballar i hi ha un incentiu. És evident que a nivell global portem molts anys amb l’escenari pla, és a dir, que el creixement que ha tingut l’economia ha anat acompanyat d’una millora de l’eficiència i ha comportat que la intensitat energètica hagi disminuït. És a dir, la millora i l’eficiència han compensat el creixement. Per què pot decréixer? Perquè totes les noves tecnologies que entren han de ser encara més eficients, com el cotxe elèctric, per exemple. Pensem que en el futur el consum industrial ha de representar el que ara representa el transport i aquest disminuir. Hi ha sectors amb un ampli recorregut de millora. La indústria ja fa anys que està fent aquest esforç perquè l’energia suposa un dels costos importants. Però també és evident que l’entrada del biometà al sector domèstic permetrà una reducció de la intensitat de consum primari. Pensem que és possible arribar aquí però no tenim tan clar que es puguin arribar als nivells que pressuposa la PROENCAT, molt més radical. Tant de bo que hi arribéssim! Entenem que s’ha de treballar; si és fa, és possible decréixer.\nLa gran aposta que feu en l’informe és en hidrogen i biometà. Però sembla clar que Catalunya no pot ser sobirana energèticament, no?\nNo ho som ara tampoc. Importem més del 90% de l’origen de les nostres energies primàries, només amb l’excepció les poques energies renovables. Importem urani per fer energia nuclear, petroli i gas natural. Com que l’objectiu és la descarbonització, hem de substituir els hidrocarburs per un vehicle energètic que a més a més sigui industrial. L’hidrogen ja fa anys que s’ha considerat el vector energètic a apostar, i s’hi està treballant. La producció d’hidrogen es farà amb tecnologies que encara han d’assolir la seva competitivitat, a partir de renovables o nuclears. I com ara amb el gas natural o el petroli, i tindrem molts proveïdors, és molt difícil que nosaltres puguem fabricar tot el volum d’hidrogen que necessitem a casa nostra. Per tant, estem abocats a buscar fonts d’importació. Però també ho contemplem com una oportunitat: Catalunya pot transformar la xarxa de gas actual en una xarxa per vehicular l’hidrogen o algun dels seus carriers. Tenim les canonades, els dipòsits i els ports i això ens pot servir, per exemple, per mantenir la capacitat industrial a Tarragona. Per tant, és una aposta no només energètica sinó també industrial.\nFixeu en 225.000 MEUR la mobilització de capital necessària per a fer aquesta transició. Parlaves ara d’aprofitar infraestructures però se n’han de fer de noves?\nLes interconnexions elèctriques s’han de fer. S’ha vist que és una necessitat. Actualment tenim uns 6GW d’interconnexió amb la resta de la Península i amb França. A l’informe apostem per arribar a 10GW i així col·laboraríem perquè la interconnexió de la Península Ibèrica també assolís un major nivell d’integració a la xarxa europea. I el mateix passa amb el gas. S’ha vist que aquest futur gas pot venir de molts llocs, pot venir dels anglesos i francesos que el volen començar a fabricar en plantes nuclears o perquè el Port de Barcelona es converteixi en un hub d’importació dels derivats de l’hidrogen i vinguin del desert del Sàhara on es pot produir energia renovable barata. Per tant, si tenim una posició avantatjosa com és ara, li hem de treure el màxim partit. Ara ja hi ha acords perquè França cooperi amb les interconnexions. Hem de recordar que la interconnexió és bidireccional i cobreix les necessitats que marca la demanda, afavorint les necessitats que marca el mercat.\nQuin paper ocuparia el Midcat, aleshores?\nEl Midcat ocuparia aquest paper de futur carrier de l’hidrogen. Pot servir, a curt termini, per gas natural, però ara ja s’admeten uns percentatges que es calculen fins el 20% de blending amb hidrogen. Per tant, es pot anar treballant en el futur i que això vagi adaptant-se a un canvi per transportar l’hidrogen. El pas mes difícil és aconseguir els permisos i el traçat adequat de la canonada, l’adaptació a altres futurs gasos no ha de ser tant complexa. Per això és important que fem el Midcat.\nMentre tot això es va desenvolupant, cal posar sobre la taula l’allargament de la vida útil de les centrals nuclears?\nEn l’informe nosaltres hem establert un pla de contingència, ja que considerem que si no es posen en marxa en dos o tres anys el desplegament de renovables i la transformació i adequació de xarxes i l´emmagatzematge energètic, el sistema elèctric no podria garantir el subministrament per manca de potència ferma disponible en les hores de poca o nul·la generació renovable. I aquest pla de contingència, provablement, haurà de contemplar l’allargament del funcionament de les nuclears el 2027. Avisem que, si d’aquí tres anys no s'han fet els deures, la solució passa per no tancar el que tenim. Tu no pots reduir potència ferma posant en risc una de les tres potes del sector energètic com és la garantia de subministrament. Avisem i ho diem en un dels deu punts, que caldrà fer aquest pla que amb tota seguretat haurà de contemplar aquest paper o ressituar-lo al nivell que s’estigui desenvolupant la resta de programa de transformació energètica.\nUna mica aquest avís és pels governs, tant el català i espanyol. Creieu que els governs (català i espanyol) no tenen prou en compte la visió dels experts com vosaltres?\nBé, (riu). Jo no diria que no ens han tingut en compte perquè les decisions són professionals, molts d’ells són companys enginyers que estan en llocs de decisió. I escoltar-nos, ens escolten. Que el que diem consideren que és sensat i té sentit, també. Però els entorns no són fàcils per prendre decisions. La nostra crítica és que van lentes, les administracions. Per exemple, l’emmagatzematge i els agregadors són dues figures d’activitat reconeguda per la llei elèctrica que no s’han regulat. I estan al mateix nivell que la distribució, la comercialització o el transport. Què s’ha de fer per ser agregador? No ho sabem. Què s’ha de fer per ser emmagatzemador? No ho sabem. Això és urgent. Els camins estan marcats perquè la Unió Europea fixa les línies d’actuació, ho estem veient. I aquestes dues figures estan en esborranys que porten molt temps sense sortir a la llum pública i són importants perquè hi ha projectes que no es posen en marxa per manca de regulació d’aquestes figures. Per això, la crida que fem és: aneu més ràpid, no us adormiu en prendre mesures i feu-les més àgils i d’acord amb la gravetat del problema que tenim al davant!\njosep maria montagut\nYolanda Mateo: “La ciberseguretat no és una despesa, és un benefici”\n20/05/2022 - 08:50 per Pol Vidal\nReynés: “El gas té molts papers a jugar”\n17/05/2022 - 13:14 per Elisenda Rosanas\nPerera: “Invertir en recerca i transferència és invertir en el nostre futur”\n10/05/2022 - 15:03 per Elisenda Rosanas


Fàbrica i proveïdors d'estabilitzador de tensió de muntatge a la paret TLN de la Xina | Tailei\nSèrie de paret TLN CONTROL DEL RELLEU L’estabilitzador automàtic de voltatge de CA, que és la selecció líder del xip americà per la nostra empresa, utilitza el procediment de digitalització per ordinador per controlar el moviment funcional de tota la màquina. L’estabilitzador de tensió de corrent altern de la sèrie TLN és un producte nou desenvolupat sobre la base del tipus TSD original i que integra els avantatges de diversos estabilitzadors de tensió.\nTLN té els avantatges de precisió de regulació d’alt voltatge, gran capacitat de sobrecàrrega, bona fiabilitat, gran capacitat anti-interferències, alta eficiència, treball continu a llarg termini, llarga vida útil, etc. És ideal substituir la sèrie TSD d’estabilitzadors electrònics de tensió. . Pot proporcionar un entorn de treball tranquil, silenciós, segur i fiable.\nPot proporcionar una font d’alimentació estable i d’alta precisió per a ordinadors, copiadores, centrals telefòniques controlades per programes, aparells elèctrics industrials de precisió, equips mèdics, electrodomèstics i altres equips.\nPotència 1000VA / 600W 2000VA / 1200W 3000VA / 1800W 3000VA / 1800W 5000VA / 3000W\nTecnologia Circuit digital basat en CPU\nIndicador Gràfic LED\nMostra l'estat treball, retard de temps, avaria\nEntrada Voltatge CA 140 ~ 260V o 100-260VAC o personalitzar\nSortida Voltatge 220Vac 110Vac\nPrecisió +/- 10%\nProtecció Protecció contra la calor Sí\nProtecció de circuits Fusible / interruptor automàtic / interruptor de trencament d’aire\nProtecció d'alta tensió Sí\nTemps de retard 6/120 segons\nNormes de seguretat CE, EN60950, En55024\nCondicions de funcionament Temperatura de funcionament 0-40 ° C\nHumitat relativa operativa 10% HR ~ 95% HR, sense condensació\nTemperatura del magatzem -5 ° C-45 ° C\nAspecte Mida AVR (mm) 304x199x68 304x 199 × 68 367x247x95 367x247x95 420x290x120\nAVR NW (kg) 4.8 6 12.5 15,5 20\nAnterior: Estabilitzador de tensió de muntatge a la paret TLB\nPròxim: Estabilitzador de tensió automàtic de relés tipus TLS muntat a la paret (mesurador LED)\nMedidor LED d'estabilitzador de tensió automàtic SVC-C di ...\nSVC-8KVA Estabilitat de tensió tipus servo monofàsic ...\n© Copyright - 2010-2020: Tots els drets reservats. Consells - productes destacats - Mapa del lloc - Lloc mòbil Estabilitzador de tensió per amplificador, Estabilitzador digital de voltatge per a AC, Estabilitzador de tensió de 4kva, Estabilitzador de tensió de 2 kva, Estabilitzador de tensió per a casa sencera, Estabilitzador de tensió 5000va, Tots els productes