Mor una catalana i deu més resulten ferides en un accident\nMor una catalana i deu més resulten ferides en un accident a Costa d'Ivori\nEl grup de joves universitàries estava realitzant una activitat de promoció social al país africà\nper Redacción diumenge, 23 de juny 2019 - 12:27h | Actualitzat a 23/06/2019 12:43h\nUna catalana ha mort i deu han resultat ferides en un aparatós accident d'autobús a Costa d'Ivori, a l'Àfrica | CatalunyaDiari.cat\nTragèdia a l’Àfrica. Una monitora ha perdut la vida i deu joves han resultat en patir un accident de trànsit on l’autobús en el qual viatjaven ha sofert un aparatós accident a Costa d'Ivori, a l’Àfrica. Segons un membre de l'Ambaixada espanyola al país africà, totes són catalanes i un representant ja s’ha desplaçat fins al lloc dels fets.\nMor una monitora i deu joves resulten ferides en un accident a l'Àfrica\nDiversos mitjans de comunicació i l'Opus Dei han informat que la monitora és Teresa Cardona, d'uns 40 anys, sotsirectora del Col·legi Major femení Bonaigua i professora del Col·legi Canigó de Barcelona. Ara per ara, les joves ferides que s’han vist implicades en l’accident, on un dels autobusos ha bolcat per causes desconegudes, estan sent ateses en un centre hospitalari pròxim a la zona del succés.\nSegons han explicat, el grup estava a Costa d'Ivori realitzant «una activitat de promoció social» que formava part de les seves vacances estivals. A més, totes les alumnes són estudiants universitàries i de segon de batxillerat. Josep Borrell, ministre d’Exteriors, ha lamentat aquest tràgic accident publicant un missatge a les xarxes socials i ha explicat que «la nostra ambaixada està treballant intensament en la seva assistència».\nFonts del Ministeri han confirmat que aquest accident ha tingut lloc aquest dissabte a Costa d’Ivori i en ell s’ha vist implicat un autobús on viatjava un grup de joves catalanes: «En aquests moments hi ha 10 joves ferides que estan sent ateses en un centre mèdic i, lamentablement, una monitora catalana ha mort. L’ambaixada ha seguit de ben a prop el succés, traslladant personal al lloc dels fets per assistir les ferides i gestionar el seu trasllat a la capital, Abijan».\nUna mujer ha fallecido y diez jóvenes han resultado heridas tras sufrir un accidente de autobús en Costa de Marfil. Todas son de nacionalidad española. La embajada en el país ya se ha trasladado al lugar del siniestro.\n— 24h (@24h_tve) June 23, 2019\nViolent robatori al Baix Llobregat que acaba amb una dona a l'UCI i un jove de 21 a la presó\nBONES NOTÍCIES: Estabilitzat l'espectacular incendi forestal declarat ahir a la tarda al Segrià\nContinent Africà Accident


Rafael Durancamps Folguera (Sabadell, 1891 - Barcelona, 1979) - Museus Municipals - Ajuntament de Sabadell\nSignat: R. DURÁN CAMPS (angle inf. esq.)\nProcedència: Donació de Rafael Durancamps\nBodegó dels cargols\nSignat: Durancamps (angle inf. esq.)\nTorero de poble\nSignat: Durancamps (angle inf. dret)\nFormat amb Joan Vila Cinca. Ben aviat va travar amistat amb Joaquim Mir, l'obra del qual l'influenciaria en un primer moment fent que les seves teles s'impregnessin de colorisme. Malgrat això, la producció inicial de Durancamps, fins que es traslladà a París el 1926, segueix unes coordenades molt clàssiques i acadèmiques. Aquest conservadorisme artístic l'havia forjat amb les constants visites als museus tot observant les obres de Velázquez, el Greco o Tintoretto, i adoptant al mateix temps certes influències postimpressionistes.\nEs va donar a conèixer al públic en una exposició col·lectiva el 1915 a l'Acadèmia de Belles Arts de Sabadell. La primera exposició important va fer-la a les Galeries Laietanes el 1917, on tornaria a exposar el 1918, 1920, 1921 i 1934. Durancamps va prendre part en molt poques exposicions oficials, ja que els sentia aversió. El 1924 i 1925 exposà a la galeria d'art El Camarín. El 1928, va realitzà els murals –vuit plafons de temàtica popular– que decoren la casa de la vila del Poble Espanyol de Montjuïc, que fou construït amb motiu de l'Exposició Internacional de Barcelona de 1929.\nEl 1932 exposà a la Sala Parés, que posteriorment esdevingué la galeria "oficial" de l'artista ja que hi exposava anualment.\nA París, obrí la seva pròpia galeria que duia per nom La Fenêtre Ouverte. Cézanne, Dalí, Derain, Dufy, Marquet, Matisse, Miró, Picasso, Vlaminck... foren alguns dels artistes que hi exposaren. Això li va permetre introduir-se dins l'alta societat parisenca, ja que, tal com afirma Francesc Miralles: "A París, Durancamps no hi busca un estil o una tendència per seguir i incorporar-s'hi, hi busca el seu llançament artístic internacional. Busca consagrar-s'hi, busca consagrar-se".\nA la capital francesa, Durancamps continuà conreant una pintura molt personal de tall realista i tradicional, i incorpora al seu repertori habitual –natures mortes i retrats– les vistes dels carrers de París.\nL’estada a París es perllongà fins el 1939, i amb l'esclat de la Segona Guerra Mundial decideix retornar. Si bé fixà residència a Barcelona freqüenta diverses poblacions catalanes com Cadaqués, Sitges, Gurb de la Plana... que es convertiran en localitzacions per a les seves obres. A partir d’aquest moment fa freqüents exposicions a Barcelona i Madrid.\nDurancamps va mantenir sempre uns estrets contactes amb el mon artístic madrileny i no hem d'oblidar que era un assidu visitant del Museo del Prado. Fou precisament a la capital espanyola, a l’Ateneo, on va pronunciar la conferència "Lacras de la pintura actual" (1950). Hi manifestava una forta oposició a l'art d'avantguarda i criticava els ismes, els quals considerava corrents superficials. Aquesta opinió de rebuig a l’avantguarda la reflecteix també en diversos escrits. Ell sempre expressà una especial preocupació per la tècnica pictòrica. Treballava amb colors matisats i plans, en què dominaven els colors foscos (marrons, negres i grisos) contraposats amb taques més petites de colors brillants.\nEl 1936, l’Acadèmia de Belles Arts de Sabadell li dedicà una exposició-homenatge i el 1959 va rebre de l’Ajuntament la Medalla de Plata de la Ciutat. El 1973, l’Ajuntament li féu un nou homenatge que Durancamps agraí donant al MAS vint-i-una obres.\nEl MAS conserva més de trenta peces de l’artista de temes molt diversos: retrats, paisatges, natures mortes, marines, escenes populars hispàniques (processons religioses)... que donen una visió completa dels temes que pintà.


Recreació de la Cobla Rossellonesa, l'orquestra popular de Catalunya Nord fa 100 anys - Ràdio Arrels\nRecreació de la Cobla Rossellonesa, l'orquestra popular de Catalunya Nord fa 100 anys\nENTREVISTA - Oriol Lluís Gual i Pere Jordà Manaut, dos músics a l'origen d'aquesta reformació\nCatalunya Nord, Ceret\nPublicat el Divendres, 18 de juny de 2021 | 10:00 h\nEls 6 músics de la Cobla Rossellonesa acompanyats de l'Oriol Lluís Gual i el Frederic Guisset\nDos amics, antics alumnes del conservatori, ara músics i professionalment lligats a aquest món, l'un director del Museu de la Música de Ceret, Oriol Lluís Gual, l'altre fabricant d'instruments de cobla, Pere Jordà Manaut.\nL'Oriol i el Pere tenen un vell somni tornar a formar una Cobla Rossellonesa, és a dir amb 6 músics: 2 tenores, 1 tible, 1 trompeta, 1 tuba i 1 berra (contrabaix de 3 cordes). Es tracta d'una formació musical típica de Catalunya Nord de fa 100 anys abans de la influència de les formacions de cobla del sud amb 11 o 12 músics.\nDesprés de recopilar partitures i adaptar-les, ara els músics treballen el repertori essencialment basat en obres del Dedodat de Severac. La Cobla Rossellonesa actuarà primer a Tolosa de Llenguadoc el 25 de juny i després a Ceret el 2 de juliol, plaça Picasso, a l'ocasió del centenari de la desaparició del Deodat de Severac precisament.\nEntre els projectes a mitjà o llarg termini hi hauria la voluntat de tocar amb instruments d'època i enregistrar un àlbum.


Joan Riera | 10 març 2002\nLa gesta de Xavi Torres no és l'únic rècord digne de passar al diccioni Guinness que s'ha batut en aquesta comunitat en els darrers temps. N'hi ha un altre que ha afectat els ciutadans en general i els professionals del periodisme en particular: el nombre de rodes de premsa convocades i celebrades pel Govern balear en l'etapa del Pacte de Progrés. A hores d'ara resulta impossible saber la seva quantitat aproximada, però és possible que ja ens acostem a les mil que ja s'han fet des de l'estiu del 1999 fins ara. Per conèixer-ne el nombre exacte qualcú hauria de fer una pregunta parlamentària i que el responsable competent d'aquesta febre convocadora li donàs la resposa. Però una cosa és segura: entre totes les conselleries (governades per quatre partits diferents) és possible que s'hagin batut totes les plusmarques de l'hemisferi en la transmissió programada i controlada de la pròpia imatge als mitjans. I ja que estam en temps de rècords, seria convenient que a la roda número mil (si no s'ha duit a efecte ja) es fes una festa igual que quan abans s'honorava el turista un milió. Ja se sap que les Balears són un país molt dinàmic, on tothom es mou i passen moltes de coses. Però mil rodes de premsa són, en principi, una exageració. Recorden el desplegament mediàtic del Govern nord-americà al llarg de tota la Segona Guerra Mundial quan la Gran República de més de 200 milions d'habitants tenia tota la població masculina jove vestida de caqui o blau, la femenina jove treballant a les fàbriques d'armament i arreu del planeta es lliuraven les batalles que havien de decidir el destí de la humanitat.\nJa sabem que el que fa el Govern balear és molt important. Però entre poc i massa, la mesura passa.


El debat sobiranista es cola en el conflicte del Prat\nRajoy i el Govern s'intercanvien retrets sobre la seva actuació davant el conflicte laboral aeroportuari\nL'ANC fa proselitisme en els accessos a l'aeròdrom i Ciutadans li critica aquesta actuació\nDilluns, 07/08/2017 | Actualitzada 09/08/2017 - 20:26\nGRA138 PALMA DE MALLORCA 07 08 2017 - El presidente del Gobierno Mariano Rajoy a su llegada para el tradicional despacho de verano con el Rey Felipe VI en el Palacio de Marivent Rajoy se ha visto obligado a retrasar su encuentro con el Rey por un ataque de lumbalgia que ha sufrido esta manana EFE Ballesteros / Ballesteros (EFE)\nEl conflicte laboral dels treballadors de seguretat del Prat ha encès definitivament el foc creuat entre administracions i partits i s’ha colat en el desafiament sobiranista. Mentre Mariano Rajoy demanava ahir a l’Executiu català que no sigui «mesquí», la Generalitat segueix culpant l’Estat d’inacció. I en aquest clima, l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) ho va aprofitar per fer campanya de l’1-O a les instal·lacions del Prat. Culpant, com el Govern, l’Estat.\nRajoy semblava voler temperar els ànims al demanar no utilitzar la crisi del Prat «per raons polítiques» i demanava «seny i sentit comú» en un problema laboral. Ara bé, en el torn de preguntes, després de l’audiència amb el Rei, sobre les crítiques al Ministeri de Foment, el president de l’Executiu central va disparar contra el Govern, al qual va recordar que té competències en aquest conflicte, va considerar «injust» que es culpi l’Estat i li va demanar «que no sigui mesquí» i que s’arremangui perquè, en aquests casos, el que és difícil és contribuir a resoldre el problema, informa Pilar Santos.\nA aquestes paraules de Rajoy, sens dubte de to elevat, es va afegir el secretari d’Estat d’Infraestructures, Transport i Vivenda, Julio Gómez-Pomar, que va insistir que és la Generalitat la que ha de mediar entre l’empresa Eulen i els treballadors. En declaracions a la COPE, Gómez-Pomar va reiterar que Aena no ha d’estar a la taula de negociació i va instar la Generalitat a mediar en la negociació com a autoritat laboral.\nTambé va escalfar la polèmica el conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, que al seu compte de Twitter va assegurar «ni a l’Estat ni a Aena els importa» la situació de les cues de passatgers al Prat. I els va criticar que mirin el conflicte «des de lluny». Rull va denunciar la «incomprensible» i «prolongada inacció» del Govern en el conflicte laboral. Aena, va afegir, «és el responsable dels problemes actuals», ja que el gestor aeroportuari contracta un servei de seguretat extern «i pensa que pagant una factura mensual ja no hi té cap responsabilitat».\n10. Estat+Delegació s'ho miren de lluny, pensant-és que són "coses d'empreses privades" i que "fer cua a l'estiu és normal". Gran error 2\n— Josep Rull i Andreu (@joseprull) 7 d'agost de 2017\nSegueix així la càrrega de profunditat que el Govern està llançant al ministeri. Diumenge, el titular de Presidència i portaveu del Govern, Jordi Turull, parlava de «vergonya aliena» i anunciava una campanya informativa davant dels consolats i ambaixades per explicar, segons la seva versió, el que està passant. Turull ja parlava d’«inhibició» de l’Executiu espanyol.\nEn aquest context, activistes de l’ANC van irrompre ahir al Prat per fer campanya en favor de la independència amb la inhibició del Govern en el conflicte com a espoleta. Una cinquantena de membres de l’entitat van repartir fullets per demanar el sí en l’1-O amb l’objectiu de poder «gestionar millor les infraestructures» de Catalunya. A les octavilles, l’ANC va recordar que Eulen gestiona 27 aeroports, però «només fa vaga a Barcelona» i va explicar que és una «empresa espanyola amiga del Govern de Madrid a qui Aena subcontracta la seguretat de l’aeroport, i que ofereix unes condicions laborals pèssimes al seu personal».\nCiutadans, que va criticar a l’ANC la seva campanya, va adoptar una posició més salomònica davant el conflicte: va lamentar que Aena hagi trigat a asseure’s a negociar i va acusar la Generalitat de no exercir les seves competències en matèria de consum.\nPer la seva part, el comitè de vaga d’Eulen va criticar que alguns partits «vulguin aprofitar-se» del conflicte «per donar-se publicitat». Juan Carlos Giménez, assessor del comitè, va dir que la vaga només és «un tema de treballadors».\nTemes: Eulen Aeroport de Barcelona Govern Josep Rull Independència de Catalunya ANC Mariano Rajoy Ciutadans Generalitat


La nostra revolució de la informació encara es troba en la seva infantesa. Project Syndicate – Comunicats.cat\nCAT EXTERIOR | e-REPÚBLICA | EDUCATS | PREMSA INTERNACIONAL\nByAnnA\t 20/06/2018 09/08/2021\nA mitjans del segle XX, la gent temia que els ordinadors i les comunicacions ens duguessin al tipus de control centralitzat descrit a la novel·la distòpica “1984” de George Orwell. Avui, milers de milions de persones portem, desitjosos, el Gran Germà a les nostres butxaques.\nCAMBRIDGE – Sovint es diu que estem experimentant una revolució de la informació. Però què vol dir això, i cap a on ens porta la revolució?\nLes revolucions d’informació no són noves. El 1439, la impremta de Johannes Gutenberg va iniciar l’era de la comunicació de masses. La nostra revolució actual, que va començar a Silicon Valley als anys seixanta, està lligada a la Llei de Moore: la quantitat de transistors en un xip d’ordinador es duplica cada dos anys.\nA començaments del segle XXI, la potència informàtica costava una mil·lèsima part del que costava a principis dels anys setanta. Ara la Internet ho connecta gairebé tot. A mitjans de 1993, hi havia al voltant de 130 pàgines web al món; l’any 2000, la xifra havia superat els 15 milions.\nAvui, més de 3,5 mil milions de persones estan connectades. Els experts prediuen que, l’any 2020, la “Internet de les coses” connectarà 20 mil milions de dispositius. La nostra revolució de la informació encara es troba en la seva infantesa.\nLa característica clau de la revolució actual no és la velocitat de les comunicacions; la comunicació instantània per telègraf es remunta a mitjans del segle XIX. El canvi crucial és l’enorme reducció en el cost de transmissió i emmagatzematge d’informació.\nSi el preu d’un cotxe es reduís tan ràpidament com el preu de la potència informàtica, avui podríem comprar un cotxe pel mateix preu que un dinar barat. Quan el preu d’una tecnologia disminueix tan ràpidament, es torna molt més accessible i les barreres per accedir-hi cauen. Per a tots els efectes pràctics, la quantitat d’informació que es pot transmetre a tot el món és pràcticament infinita.\nEl cost de l’emmagatzematge de la informació també ha disminuït dràsticament, fet que permet la nostra era actual de grans dades. La informació que abans omplia un magatzem ara cap a la butxaca de la teva camisa.\nA mitjans del segle XX, la gent temia que els ordinadors i les comunicacions de la revolució de la informació actual ens duguessin al tipus de control centralitzat descrit a la novel·la distòpica “1984” de George Orwell. El Gran Germà avui ens controlaria des d’un ordinador central, fent que l’autonomia individual manqués de sentit.\nEn canvi, a mesura que el cost de la potència informàtica ha disminuït i els ordinadors s’han reduït a la mida dels telèfons intel·ligents, els rellotges i altres dispositius portàtils, els seus efectes descentralitzadors han complementat els seus efectes centralitzadors, possibilitant la comunicació d’igual a igual i la mobilització de grups nous. Tanmateix, irònicament, aquesta tendència tecnològica també ha descentralitzat la vigilància: milers de milions de persones actualment porten de manera voluntària un dispositiu de seguiment que contínuament viola la seva privacitat mentre rastreja torres cel·lulars. Portem el Gran Germà a les nostres butxaques.\nDe la mateixa manera, els mitjans socials omnipresents generen nous grups transnacionals, però també creen oportunitats per a la manipulació per part dels governs i d’altres. Facebook connecta a més de dos mil milions de persones i, com va demostrar la intromissió russa en les eleccions presidencials dels Estats Units de 2016, aquestes connexions i grups es poden explotar amb finalitats polítiques. Europa ha intentat establir normes per a la protecció de la privacitat amb el nou Reglament General de Protecció de Dades, però el seu èxit encara és incert. Mentrestant, la Xina combina la vigilància amb el desenvolupament dels rànquings de crèdit social que restringiran les llibertats personals, com ara viatjar.\nLa informació proporciona poder, i més persones tenen accés a més informació que mai, per bé i per mal. Aquest poder pot ser utilitzat no només pels governs, sinó també per actors no estatals que van des de grans corporacions i entitats sense ànim de lucre fins a criminals, terroristes i grups informals ad hoc.\nAixò no significa el final de l’estat-nació. Els governs segueixen sent els actors més poderosos en l’escenari global; però l’escenari s’ha tornat més concorregut, i molts dels nous jugadors poden competir de manera eficaç en l’àmbit del poder transversal. Una armada poderosa és important per controlar les rutes marítimes; però no serveix de gaire ajuda a Internet. A l’Europa del segle XIX, la marca d’una gran potència era la seva capacitat de prevaler en la guerra, però, com ha ben assenyalat l’analista nord-americà John Arquilla, en l’actual era global de la informació, la victòria sovint no depèn de l’exèrcit del qui guanya, sinó de la història de qui guanya.\nLa diplomàcia pública i el poder d’atreure i convèncer esdevenen cada vegada més importants, però la diplomàcia pública està canviant. Enrere van quedar els dies en què els oficials de serveis estrangers portaven projectors de cinema a zones de l’interior per mostrar pel·lícules a audiències aïllades, o persones darrere del Teló d’Acer s’agrupaven amb ràdios d’ona curta per escoltar la BBC. Els avenços tecnològics han generat una explosió d’informació, i això ha produït una “paradoxa d’abundància“: una abundància d’informació provoca una escassetat d’atenció.\nQuan la gent es troba aclaparada pel volum d’informació que ens envolta, és difícil saber en què centrar-se. L’atenció, no la informació, es converteix en el recurs escàs. El poder transversal de l’atracció esdevé un recurs de poder encara més important que en el passat, però també ho és el poder fort i intens de la guerra d’informació. I a mesura que la reputació es torna més vital, les lluites polítiques sobre la creació i la destrucció de la credibilitat es multipliquen. La informació que sembla ser propaganda no només es pot menystenir, sinó que també pot resultar contraproduent si afebleix la credibilitat d’un país.\nDurant la Guerra de l’Iraq, per exemple, el tractament dels presoners a Abu Ghraib i a Guantánamo, d’una manera inconsistent amb els valors declarats d’Amèrica, va generar percepcions d’hipocresia que no es van poder revertir amb l’emissió d’imatges de musulmans que viuen bé als Estats Units. De manera semblant, els tuits del president Donald Trump, que van resultar ser falsos de manera demostrable, debiliten la credibilitat nord-americana i redueixen el seu poder transversal.\nL’efectivitat de la diplomàcia pública es jutja pel nombre de mentalitats que han canviat (segons es mesura per entrevistes o enquestes), no pels dòlars gastats. És interessant observar que les enquestes i l’índex de Portland de l’informe Soft Power 30 mostren una disminució del poder transversal nord-americà des del començament de l’administració Trump. Els tuits poden ajudar a establir l’agenda global, però no produeixen poder transversal si no són creïbles.\nAra, la tecnologia d’intel·ligència artificial de ràpida evolució o l’aprenentatge automàtic està accelerant tots aquests processos. Sovint, els missatges robòtics són difícils de detectar. Però queda per veure si la credibilitat i una narrativa apassionant es poden automatitzar per complet.\nJoseph S. Nye, Jr., anterior Subsecretari de Defensa dels EUA i President del Consell Nacional d’Intel·ligència dels EUA, és professor universitari a la Universitat Harvard. És l’autor de “Is the American Century Over”?\nFont: Project Syndicate @ProSyn\nAutor: Joseph S. Nye @Joe_Nye\nData de publicació: 15 de juny 2018\nPost Tags:\t#AnnA#EN-CAT#Project Syndicate#República Txeca


dc.contributor.author Benages Albert, Marta\ndc.identifier.citation Benages Albert, Marta; Vall Casas, Pere. «Vers la recuperació dels corredors fluvials metropolitans. El cas de la conca del Besòs a la regió metropolitana de Barcelona». Documents d´Anàlisi Geogràfica, 2014, vol. 60, núm. 1, p. 5-30. Disponible en: <https://dag.revista.uab.es/article/view/v60-n1-benages-albert-vall-casas>. Fecha de acceso: 17 ene. 2020. DOI: 10.5565/rev/dag.72 ca\ndc.identifier.issn 2014-4512 ca\ndc.description.abstract L’article analitza les estratègies desenvolupades durant els darrers 30 anys a favor de la recuperació dels rius i les rieres de la conca del Besòs. Es constata el progressiu reconeixement del valor social del paisatge fluvial, i un cert trànsit des de la pedagogia tutelada per l’administració a l’acció participada de la ciutadania. Per tal de reforçar el compromís ciutadà en el moment actual del procés regenerador, resulta estratègica l’aposta per la diagnosi geo-etnogràfica que permet accedir al coneixement vivencial dels espais fluvials. La comprensió dels mecanismes d’utilització i apropiació ciutadana esdevé el primer pas ineludible per activar la implicació de les comunitats locals; i, en darrera instància, per impulsar veritables projectes territorials participats a l’entorn dels corredors fluvials metropolitans. ca\ndc.description.abstract El artículo analiza las estrategias desarrolladas durante los últimos treinta años a favor de la recuperación de los ríos y las rieras de la cuenca del Besós. Se constata el progresivo reconocimiento del valor social del paisaje fluvial, así como un cierto tránsito desde la pedagogía tutelada por la Administración hasta la acción participada de la ciudadanía. A fin de reforzar el compromiso ciudadano en el momento actual del proceso regenerador, resulta estratégica la apuesta por la diagnosis geoetnográfica que permite acceder al conocimiento vivencial de los espacios fluviales. La comprensión de los mecanismos de utilización y apropiación ciudadana se perfila como el primer paso ineludible para activar la implicación de las comunidades locales, así como, en última instancia, para impulsar auténticos proyectos territoriales participados en torno a los corredores fluviales metropolitanos. ca\ndc.description.abstract The paper examines the strategies developed over the past 30 years in favor of the recovery of rivers and streams in the Besòs basin. The analysis reflects a shift from administration lead pedagogy to community based actions, as well as the progressive recognition of the riverscape’s social value. Therefore, in current regeneration processes, a geo-ethnographic diagnosis is required and seems strategic in order to understand river areas as lived spaces and propel citizen engagement. The knowledge of the existing mechanisms of public use and citizen appropriation will activate local community involvement and, ultimately, foster true community-based regional projects around metropolitan river corridors. ca\ndc.publisher Universitat Autònoma de Barcelona ca\ndc.relation.ispartof Documents d´Anàlisi Geogràfica ca\ndc.subject.other Àrees metropolitanes ca\ndc.subject.other Áreas metropolitanas ca\ndc.subject.other Metropolitan areas ca\ndc.subject.other Cursos d'aigua--Catalunya ca\ndc.subject.other Besòs (Catalunya : Curs d'aigua) ca\ndc.title Vers la recuperació dels corredors fluvials metropolitans. El cas de la conca del Besòs a la regió metropolitana de Barcelona ca\ndc.title.alternative Hacia la recuperación de los corredores fluviales metropolitanos. El caso de la cuenca del Besós en la región metropolitana de Barcelona ca\ndc.title.alternative Towards the recovery of the metropolitan river corridors. The case of the Besòs basin in the Barcelona metropolitan region ca\ndc.identifier.doi https://doi.org/10.5565/rev/dag.72 ca\nVall Casas, Pere et al._Vers la ...


Crònica de Cerdanya: El Consell destinarà bona part del PUOSC dels propers anys a millorar camins comarcals\nEl Consell destinarà bona part del PUOSC dels propers anys a millorar camins comarcals\nLa majoria de diners que rebi el Consell Comarcal de Cerdanya a través del Pla Únic d’Obres i Serveis de la Generalitat dels anys 2013 a 2016 es destinaran a la millora de camins intercomarcals. Així ho ha donat a conèixer l’equip de govern durant el ple ordinari celebrat aquest dilluns a la nit. El Consell encara no sap de quants diners disposarà, però ja ha definit que els destinarà a millora de camins d’interès supramunicipal i a millorar la gestió d'aigues blanques en les depuradores que gestiona des de fa pocs mesos. Un dels camins on es vol incidir més és en el de Sant Jaume, ja que a banda d'unir diferents municipis és un element turístic de primer nivell.\nDes de l’oposició, el grup d’Endavant Cerdanya ha criticat que no s’hagi informat abans a la resta de grups de totes aquestes actuacions que es volen dur a terme. També ha lamentat que no es concretin més les obres que es faran. En aquest sentit, des de l’equip de govern han assegurat que aniran determinant cada any quina quantitat destina a cada obra i en quins trams de camí s’actua, ja que a dia d'avui és impossible definir específicament quines actuacions es faran l'any 2015 o 2016, per exemple.\nMocions a favor dels ajuntaments\nEl ple d'aquest dilluns també ha servit per aprovar diferents mocions de suport a l’autonomia i a les finances locals. Una d'aquestes mocions va en contra de l’Avantprojecte de Llei de Racionalització i Sostenibilitat de l’Administració Local, promogut pel govern espanyol. El Consell condiera que aquest text suposa un greu atac a l’autonomia dels ajuntaments. Una altra de les mocions aprovades ha estat a favor de la liquiditat dels ajuntaments i dels Consells Comarcals. Finalment, el ple tambéha aprovat una moció a favor de la declaració de Sobirarnia del poble de Catalunya per exercir el dret a decidir, que va tirar endavant fa uns dies el Parlament.\nPublicat per Crònica de Cerdanya a 18:07


Notícies - Dinamiks: esport, lleure i solidaritat\nDinamiks: esport, lleure i solidaritat\nDinamiks organitza una festa infantil\nel 5/nov/13 Cristina Mur Societat PDF\nDinamiks és una empresa dedicada a la prestació de serveis d'oci, amb seu al Trade Center. Una nova edició del programa 'Ciutat d'Emprenedors' repassa el projecte, que té prop d'un any i mig de vida, que neix amb vocació de transmetre valors solidaris a grans i petits.\nCarlos Felipe i Xavi Fermoso van començar a emprendre des que van sortir de la facultat. Amb 23 anys van fundar PimPamPum, una entitat que organitza activitats lúdiques amb l'objectiu de recaptar fons per diferents ONG, i que a dia d'avui segueix molt activa. Paral·lelament, hi van treballar de monitors i coordinar activitats de lleure fins que el 2011 van decidir crear Dinamiks.\nL'empresa organitza festes infantils, casals i colònies d'estiu, però també ofereix un taller amb BTT per a nens amb trastorn de l'espectre autista. Una activitat que els permet desenvolupar habilitats psicomotrius a l'hora que es relacionen amb l'entorn d'una manera sana i divertida.\nGeneralment són nens que difícilment poden fer activitats per si sols, i això els permet desenvolupar habilitats psicomotrius, socials i poder fer un esport.\nUna altra proposta solidària de l'entitat és un servei d'ajut per organitzar les vacances de persones adultes amb síndrome de Down. Conscients que les famílies amb nens i adults amb discapacitat tenen fortes despeses, miren d'aconseguir els materials necessaris perquè totes les activitats adaptades siguin gratuïtes o a preu de cost.\nNo prou contents amb això, han decidit oferir un servei de beques. Dinamiks busca empreses que vulguin treballar la seva responsabilitat social perquè facin d'espònsors i financiïn les colònies d'estiu dels nens amb menys recursos. L'objectiu és que cap nen es quedi a casa a l'estiu. La darrera temporada diversos nens van poder beneficiar-se d'aquest servei.\nWeb de Dinamiks


Per unes institucions al servei de les comunitats- IAP\nInici > Actualitat > Per unes institucions al servei de les comunitats\nIAP acompanya la Ruta Interinstitucional al Magdalena Medio\nFa amb prou feines uns dies, amb IAP vam tenir l’oportunitat d’assistir al Fòrum regional Reptes dels Caperols i camperoles Magdalena Medio cap a la construcció de pau territorial, en el marc del balanç intern de la ACVC, on es va parlar d’economia camperola, medi ambient, Zones de Reserva Camperola, Acord de Pau, conclusions i reptes cap al futur.\nEl balanç acaba amb una clamorosa reivindicació del paper de les comunitats: “nosaltres som l’Estat”, doncs és cert que no se’ls ha deixat una altra opció que ser-ho en totes les seves formes.\nAixò em fa rememorar les meves primeres sortides com a voluntària de IAP acompanyant a l’ACVC en una Ruta Interinstitucional que el que busca, precisament, és començar a transformar aquesta històrica absència d’Estat a través del diàleg entre comunitats i institucions.\nIntervinguts de novembre d’aquest any recentment acabat. Em poso l’armilla, agarro la motxilla i em pujo a una camioneta 4×4 juntament amb les meves companyes, membres de l’equip tècnic del Programa de Prevenció, Protecció i Seguretat de Defensors i Defensores de Drets Humans del Nororiente Colombià i autoritats colombianes com són la defensoría del poble i la corregiduría.\nRealitzem un recorregut per diferents senderes de zones tan castigades pel conflicte com són el Sud de Bolívar i el Nord-est Antioqueny, reunint-nos amb comunitats camperoles i mineres.\nLa meva primera impressió és que el trajecte és tota una odissea; és època de pluges i anem per unes carreteres que no han rebut l’atenció merescuda. Ens quedem estancades en el fang, se’ns punxa una roda i hi ha llocs als quals ni tan sols aconseguim accedir. El dia a dia de qualsevol habitant del territori.\nEls paisatges són bells. La gent es presenta, amable i propera, amb una encaixada i un somriure.\nLa següent impressió que cala és la potència dels lideratges que trobem en el camí. Comunitats molt organitzades, amb idees clares, que solament requereixen d’un interlocutor que les escolti i les articuli amb els recursos públics que pertanyen a tota la ciutadania per igual.\nL’Estat sempre s’ha presentat a la regió en forma de força pública i no en forma de serveis; és una de les qüestions presents en l’Acord de Pau per solucionar les causes estructurals del conflicte. A més, com deia un habitant del territori, “al final resulta que la inseguretat està on està la seguretat”. Això no pot seguir ocorrent.\nPer tant es parteix d’un justificat sentiment de desconfiança de la comunitat cap a la institució, que podem percebre en l’acompanyament, i que potser comenci a canviar amb el compliment dels acords, que s’està postergant més de l’esperat. La confiança és alguna cosa que es guanya amb actes.\nEls organismes presents en la Ruta Interinstitucional escolten els riscos i necessitats manifestades per les comunitats visitades. Riscos associats als interessos comercials, el control territorial d’actors armats, la substitució de cultius d’ús il·lícit i les amenaces i assenyalaments a líders i lideresas. En definitiva, conflictes per la defensa de la terra i el territori. Situació sumada a les condicions estructurals que es materialitzen en la falta d’equipament mèdic, falta d’educació, carreteres en mal estat, etc.\nLes comunitats manifesten que la violència persisteix amb dinàmiques diferents des dels acords i que, en moltes ocasions, es tracta d’opacar aquesta violència despolititzant-la.\nEls interessos comercials es mantenen latents sobre el territori, per la qual cosa serà necessari, com manifesten les comunitats, explorar mecanismes que garanteixin la seva sobirania si volem una Pau estable. En aquest camí resulta interessant aprendre de les iniciatives que sorgeixen d’elles mateixes com són Les Zones de Reserva Camperola o la figura de la Guàrdia Camperola, que encara no gaudeix de reconeixement jurídic en la legislació colombiana.\nAl seu torn seguiran sent necessaris tots els mecanismes d’autoprotecció que puguin estar en mans de les comunitats, entre ells l’acompanyament internacional.\nEl Programa de Prevenció, Protecció i Seguretat de Defensors i Defensores de Drets Humans del Nororiente Colombià, citat anteriorment, en el qual treballa l’ACVC en confluència amb altres organitzacions colombianes com AHERAMIGUA, ASCAMCAT, CAHUCOPANA i CESPAZ, i internacionals com IAP, busca garantir els drets de participació política de líders i lideresas del Catatumbo, Sud de Bolívar- Yondó, Bajo Cauca i Nord-est Antioqueny, fomentant la seva protecció, autoprotecció i seguretat.\nHan passat dos mesos i altres quatre acompanyaments des de llavors. Tanco aquest article comentant quant em segueix sorprenent la persistència de les comunitats i organitzacions: matinant incansables, combinant el treball polític amb el dur treball en el camp, recorrent trochas impossibles, arriscant la seva imatge pública i fins i tot la seva vida per seguir treballant en la defensa del territori. Quant admiro el seu pensar i el seu sentir en col·lectiu, i quin petita em sento al seu costat.\nAquí seguim, amb moltes ganes de tornar a posar-me l’armilla per seguir aprenent.\nEtiquetes: Acompañamiento, Acompañamiento, Acuerdos, Acuerdos, ACVC, ACVC, AHERAMIGUA, AHERAMIGUA, CAHUCOPANA, CAHUCOPANA, Defensores DDHH, Defensores DDHH, Magdalena Medio, Magdalena Medio, Ruta Interinstitucional, Ruta Interinstitucional


El Casal Independentista el Forn ha organitzat un cicle d'activitats sobre Fuster que es desenvoluparan durant els mesos de setembre i octubre\nCartell d'activitats sobre Joan Fuster a Girona\nJoan Fuster serà homenatjat a Girona amb motiu del seu norantè aniversari del naixement, el cinquantè de la publicació de Nosaltres els valencians i el vintè de la seua mort. El Casal Independentista el Forn ha organitzat unes jornades al voltant de la seua figura que es desenvoluparan durant els mesos de setembre i octubre.\nLes jornades, que començaran aquest dijous, comptaran amb la presència dels millors especialistes i investigadors de l'obra i vida de Joan Fuster, entre els quals es troben els professors de la Universitat de València Ferran Archilés, Pau Viciano o Vicent Flor, així com l'editor de la Revista Afers Vicent Olmos. Xevi Planas, especialista gironí en la Nova Cançó, també participarà en les jornades com a ponent.\nA part, durant el temps que durin les jornades hi haurà una exposició sobre la vida de Joan Fuster realitzada pels socis del Casal Toni Rico i Rita Masó. Finalment, es realitzarà un concert del cantautor valencià Pau Alabajos, el qual estrenarà al Casal un espectacle on es barreja la seva música i l'obra de l'escriptor de Sueca. Cal destacar, també, que les jornades compten amb la col·laboració de l'Editorial Afers, Publicacions de la Universitat de València i el diari el Punt-Avui.\nAmb aquestes jornades el Casal Independentista El Forn pretén difondre l'obra de Joan Fuster, així com reconèixer les seves aportacions i llegat polític i cultural, especialment pel que fa a la teorització sobre el marc nacional dels Països Catalans.\nL'extens programa d'activitats s'iniciarà aquest dijous 20 de setembre i finalitzarà el dijous 25 d'octubre.


El portaveu adjunt d'ERC al Congrés, Gabriel Rufián, ha assegurat aquest dijous que és de "pur sentit comú" que Oriol Junqueras ostenti la presidència de la Generalitat en cas que l'exmandatari Carles Puigdemont "no pugui tornar" de Bèlgica, ja que aquest "pla B" seria el més semblat a restituir el "govern legítim".\nEl parlamentari s'ha referit a l'escenari postelectoral a les portes del Tribunal Suprem on en aquests moments se celebra una vista d'apellació per decidir si es manté o no la presó provisional del exvicepresidente català per la seva implicació en el procés.\nSobre aquest tema ha dit que la primera opció de les formacions independentistes és defensar a Puigdemont com a "president legítim de Catalunya".\n"El 'pla A' era restituir l''estatus quo' previ al cop d'estat del club del 155 i el 'pla B' és Oriol Junqueras. Convé recordar que és el vicepresident i si al final Puigdemont no pot tornar, ens sembla que el més semblat a restituir el govern legítim seria fer al vicepresident president; és pur sentit de comú", ha dit en declaracions als mitjans.\nHores abans, la diputada d'ERC al Congrés Ester Capella ha assegurat aquest dijous que no hi ha un "pla B" alternatiu si finalment el candidat de JuntsxCat, Carles Puigdemont, no pot assumir a Presidència de la Generalitat: "No tenim pla B. El pla A és el que ha estat a sobre taula, que Puigdemont és qui és candidat a la Presidència a hores d'ara pel resultat electoral", ha manifestat.\nAixí ho ha assenyalat en una entrevista a RNE després de ser preguntada per la possibilitat que el candidat d'ERC i exvicepresident català, Oriol Junqueras, hagi pensat en presentar-se a la investidura en el cas que Puigdemont no pugui ser investit president de Catalunya.\nCapella ha apuntat que ha de ser la formació de Puigdemont què expliqui si el reglament del Parlament permet la via telemàtica perquè Puigdemont assumeixi la Presidència estant a Brussel·les, i ha afegit que JuntsxCat està "buscant la manera de poder fer efectiu" que l'expresident assumeixi el seu càrrec i la "responsabilitat" de ser el líder de l'Executiu català.\nLa diputada independentista, que ha dit que a ERC està "a l'espera" de veure qui vaig poder assumir la Presidència en el cas de Puigdemont no pugui, ha assenyalat que, segons la seva opinió, Puigdemont ha de poder articular el seu càrrec ja que es va poder presentar a les eleccions catalanes del 21 de desembre.\nSobre la possibilitat que Junqueras acati l'article 155 de la Constitució aplicat a Catalunya, la diputada d'ERC ha lamentat que des de la Fiscalia s'estigui intentant aplicar "el sistema de la Inquisició" en fer "jurar" certes creences.\nHa criticat l'"obsessió" que els investigats "hagin de demostrar la seva innocència" quan "qui ha de provar la culpabilitat és el fiscal".\nCal un pla C .Si Puigdemont no torna i Junqueras no surt , Cal un pla C\nescrit per Salvador 04/gen/18 20:37 h.


L'enquesta de l'Institut Balear d'Estudis Socials per a 'Última Hora' mostra una majoria clara dels partits d'esquerres\n2 min. Palma 19/05/2019 12:40\n651x366 Imatge d'arxiu del Parlament de les Illes Balears. / ARA BALEARS Imatge d'arxiu del Parlament de les Illes Balears. / ARA BALEARS\nUna enquesta de l'Institut Balear d'Estudis Socials (IBES) per a ' Última Hora' mostra una majoria clara dels partits d'esquerres, amb 30 diputats en la pitjor de les hipòtesis i fins a 36 en la millor opció. Precisament la majoria està precisament en 30, però si fos així, correrien el risc d'haver de dependre d'El Pi per governar.\nL'estudi determina que Francina Armengol podrà repetir mandat gràcies al fet que el bloc d'esquerres aguanta si hi ha una gran presència ciutadana a les urnes. En cas contrari, si l'esquerra no vota i sí que ho fa la dreta, PP, Cs i Vox podrien arribar a sumar 30 diputats amb El Pi en el seu millor resultat.\nD'aquesta manera, el PSIB creixeria fins a convertir-se per primera vegada en el partit més votat i passaria de 14 diputats a 19. MÉS baixaria i passaria dels 6 actuals a 4, i Podem també baixaria dels 10 actuals a tenir-ne entre 6 i 8. La dreta sofriria una divisió amb les tres formacions. El que en sortiria més perjudicat, segons l'enquesta, seria el PP, que obtindria els pitjors resultats de la seva història, ja que perdria una quarta part dels vots obtinguts l'any 2015 i baixaria dels 20 diputats als 14. Vox entraria gràcies a aquesta caiguda i obtindria entre 3 i 4 diputats; finalment, Cs quadruplicaria els seus resultats i obtindria entre 6 i 8 diputats.\nLes Illes Balears polvoritzen els rècords d’abstenció als comicis de 2019


Joe Biden diu que s'oposa a "innecessàries les restriccions en la indústria del joc, davant del Departament de Justícia (DoJ) data límit per atreure un nou Hampshire sentència de la seva Federal de Filferro Llei reinterpretació, que acaba a divendres alta migdia casino lliure xip. El DoJ emetre una opinió de l'any passat que deia la llei és aplicable a totes les formes de jocs d'atzar – incloent-hi en línia del casino, pòquer i loteria – i no només les apostes esportives. No obstant això, després d'un Nou Hampshire demanda a principis d'aquest any, l'opinió va en el sentit contrari, creuen que la Llei només s'apliquen a les apostes esportives, tot i que el DoJ està preparant un recurs alta migdia casino bo sense dipòsit 2021. Biden, l'ex-Vice-President, en una declaració de CDC de Joc Informes, va dir que "no suport innecessari afegir restriccions per a la indústria del joc com el Triomf de l'Administració ha de fer."L'Acte, des de 1961, dirigit per aturar el crim organitzat i la integritat de l'esport, per evitar un bookmaking mercat negre i de manera deixat interestatal aposta per l'esport.\nEl Federal de Filferro Acte ha vist dues interpretacions en els últims vuit anys en solitari, amb la primera vinguda al 2011, que Biden suports, limitant la legislació del restriccions per a les apostes esportives alta migdia casino cap codi de bo retailmenot. La interpretació també permet estats a legalitzar i regular el joc en línia per què el joc és mal costum. En un altre lloc, Biden emesos comentari sobre els intents per NOSALTRES Senadors Chuck Schumer i Orrin Escotilla per aprovar una Llei que anava a veure el govern federal de regular les apostes esportives. Biden no oposar-s'hi, però dir que "creu estats i les autoritats federals han de col·laborar per a assegurar que el joc és segura, justa, i la corrupció lliure" per què el joc és dolent per a la salut.\nBiden va parlar amb els membres de Culinari Treballadors Locals 226 a Las Vegas la setmana passada i, en un comunicat de la campanya, es descriu el joc i el turisme com a "grans motors de la Nevada d'economia i suport a més de 360.000 llocs de treball". per què el joc és bo i dolent.\nper què el joc és dolent per a la salut\nper què el joc és bo i dolent\nCasino en el llac livingston


SANT CEBRIÀ DE ROSSELLÓ (fr: Saint-Cyprien)\tDg. 23-Jun-2019 20:00\nCOTLLIURE (fr: Collioure)\tDg. 23-Jun-2019 21:00\nFoc de Sant Joan.\nSANT SADURNÍ D'ANOIA. Plaça del Pont Romà\tDg. 23-Jun-2019 21:00\nTORDERA. Plaça de l'Església\tDg. 23-Jun-2019 22:00\nPESILLÀ DE LA RIBERA (fr: Pézilla-la-Rivière). Plaça de la Llibertat\tDg. 23-Jun-2019\nLloc si fa mal temps: Centre Cultural\nTORREDEMBARRA. Passeig de Colom\tDg. 23-Jun-2019\nFesta Major de Sant Joan. Arribada de la Flama del Canigó.\nBERGA. Plaça de Viladomat\tDg. 23-Jun-2019 Matí, 18:00 i Nit\nA les 13:30 h., mitja ballada i a les 16:30 h., concert a la residència Sant Bernabé.\nBERGA. Plaça de Viladomat\tDl. 24-Jun-2019 03:30\nOLESA DE MONTSERRAT\tDl. 24-Jun-2019 10:00\nBARCELONA, Eixample. Arc de Triomf (Passeig de Sant Joan)\tDl. 24-Jun-2019 11:15\nL'HOSPITALET DE LLOBREGAT. Plaça de l'Ajuntament\tDl. 24-Jun-2019 11:30\nFesta Major del Centre.\nSANT JOAN DESPÍ. Plaça de l'Ermita\tDl. 24-Jun-2019 12:00\nLloc si fa mal temps: Foment Cultural i Artístic\nSITGES. Jardins de l'Hospital de Sant Joan Baptista\tDl. 24-Jun-2019 12:00\nVILADA. Plaça de la Vila\tDl. 24-Jun-2019 12:00\nPORQUERES. Les Pedreres\tDl. 24-Jun-2019 12:00\nFesta del barri de Les Pedreres. A les 12:00 h., a l'Església de Sant Joan Baptista, ofici solemne i tot seguit davant de l'Església, ballada de 3 sardanes.\nMARTORELL. Colònia de Can Bros\tDl. 24-Jun-2019 12:30\nLES MASIES DE VOLTREGÀ. Jardins de Col·legi de la Mare de Déu de la Gleva\tDl. 24-Jun-2019 17:00\n18è Aplec de la sardana. Aparcament. Àpat popular.\nNAVÀS\tDl. 24-Jun-2019 17:30\nCAMPRODON. Plaça del Doctor Robert\tDl. 24-Jun-2019 18:00\nSANT JOAN DE LES ABADESSES. Passeig del Comte Guifré\tDl. 24-Jun-2019 18:00


Esquerra País Valencià - YouTube\nTardà: "Infrafinançament + desinversió = espoli" - Duration: 44 seconds.\nEn la intervenció defensant la reforma de l'estatut, Joan Tardà explica en 44 segons què és l'espoli que patim al País Valencià.\nTARDÀ AL DEBAT SOBRE L'ESTATUT DEL PAÍS VALENCIÀ - Duration: 6 minutes, 28 seconds.\nIntervenció del diputat Joan Tardà al Congrés dels Diputats durant el debat de l'estatut del País Valencià.\nTardà arranca la seua intervenció agraïnt el president del Consell Josep Lluí...\nJoan Tardà. Els dubtes d'ERPV sobre la transaccional de l'estatut valencià - Duration: 4 minutes, 45 seconds.\n13/12/2018. Congrés dels Diputats.\nEl diputat Joan Tardà mostra els dubtes que tenim des d'Esquerra Republicana del País Valencià sobre la transaccional a l'estatut.\nEl grup de diputats d'Esquerra ...\nAnem a Lledoners - Duration: 51 seconds.\nSi voleu saber per què anem a Lledoners, mireu aquest vídeo.\nDivendres 2 de novembre farà un any que Oriol Junqueras i Joaquim Forn foren empresonats per l'estat espanyol. Els Jordis...\nVine al 59è Aplec del Puig a la Muntanyeta de la Patà - Duration: 33 seconds.\nDiumenge 28 d'octubre de 2018 ens veiem a la Muntanyeta de la Patà del Puig per celebrar el 59è Aplec del Puig.\nL'acte estarà conduït per l'escriptora Gemma Pasqual i comptarà amb la participació...\nJosep Barberà a Tormo (C's): Si aquesta llei no surt serà per culpa seua. - Duration: 2 minutes, 49 seconds.\nIntervencions a propòsit del llaç groc que du Josep Barberà a la camisa, sobre la llibertat d'expresió i la voluntat d'arribar a acords de C's i PP. LuisSantamaria del PP i Emigdio Torm...\nJosep Barberà a les Corts, sobre Reforma de la Llei Electoral Valenciana - Duration: 38 minutes.\nEl president d'ERPV, Josep Barberà, compareix a la comissió que debat la reforma de la Llei Electoral Valenciana per aportar el punt de vista d'Esquerra sobre el projecte\nBernat Picornell pregunta al govern de Pedro Sánchez pel segón multiplex - Duration: 3 minutes, 27 seconds.\nEl senador d'Esquerra Republicana pregunta a la Ministra d'Ecnomia de l'esecutiu de Pedro Sánchez si pensen concedir un segón multiplex al Govern Valencià per a poder assolir la recipr...\nJosep Rufà al Defensor del Pueblo - Duration: 36 seconds.\nEl senador Josep Rufà, palesa les mancances de l'informe del Defensor del Pueblo. Un informe que omet les agressions a la llengua i la violència feixista patida, sobretot, al País Vale...\nERPV Bernat Picornell esmenes al senat. À punt #TenimMoltaContar - Duration: 52 seconds.\nEl senador Bernat Picornell en la defensa de les esmenes d'Esquerra Republicana del País Valencià als pressupostos aprofita per donar l'enhorabona al País Valencià pel les emissions de...\nERPV El diputat Xavier Eritja defensa les esmenes de cultura als PGE - Duration: 49 seconds.\nXavier Eritja defensa les esmenes als PGE des del País Valencià en matèria cultural. Entre d'altres les dotacions al Tempir d'Elx, Escola Valenciana i ACPV. o la transferència de 6 milions d'euros ...\nERPV Joan Tardà al debat de les esmenes del País Valencià als PGE - Duration: 39 seconds.\nJoan Tardà qualifica d'escandalosa la falta d'inversions en el País Valencià en el debat de les esmenes presentades per ERPV als PGE\nTardà: no hi ha eixida per al P. Valencià fins que els valencians no controlen els seus recursos - Duration: 11 minutes.\nInvervenció del diputat d'Esquerra Republicana, Joan Tardà, en el debat de la reforma de l'Estatut Valencià proposada per les Corts Valencianes.\nConferència "Catalunya independent, i el País Valencià què?" - Duration: 20 minutes.\nResum de la conferència "Catalunya independent, i el País Valencià què?, a càrrec del president d'Esquerra Republicana, Oriol Junqueras.\nEl País Valencià s'ho val - Duration: 2 minutes, 9 seconds.\nPerquè el País Valencià s'ho val ! Esquerra-País Valencià\nPresentació de la candidatura l'Europa dels Pobles-Verds (Part 1) - Duration: 9 minutes, 12 seconds.\nActuació de Pot de Plom Teatre a la Presentació de la candidatura l'Europa dels Pobles-Verds (Part 1)\nLa impunitat dels grups violents d'extrema dreta al País Valencià (Congrés dels Diputats) - Duration: 10 minutes.\nCompareixença a la Comissió d'Interior del Congrés dels Diputats en relació a la impunitat dels grups violents d'extrema dreta al País Valencià, amb les intervencions de Mercè Pigem (CIU) i del por...\nPresentació de la Candidatura Europa dels Pobles-Verds (Part 3: Pot de Plom) - Duration: 4 minutes, 33 seconds.\nTercera part de l'actuació de Pot de Plom teatre a la Presentació de la Candidatura Europa dels Pobles-Verds a València\nAra Esquerra, naturalment (vídeo de campanya) - Duration: 3 minutes, 41 seconds.\nAgustí Cerdà, candidat d'Esquerra Republicana del País Valencià a la Presidència de la Generalitat.\nEleccions de Maig del 2011\nPresentació de la Candidatura Europa dels Pobles-Verds (Part 2: Pot de Plom) - Duration: 8 minutes, 33 seconds.\nSegona part de l'actuació de Pot de Plom teatre a la Presentació de la Candidatura Europa dels Pobles-Verds a València\nJoan Tardà : #RTVV tornarà i el PP pagarà molt car el mal que ha fet - Duration: 4 minutes, 52 seconds.\nIntervenció del diputat d'Esquerra Republicana Joan Tardà al Congrés dels Diputats (10 de desembre de 2013) defensant la iniciativa parlamentària contra el tancament de radiotelevisió valenciana pr...\nCap a la República del País Valencià - Duration: 28 seconds.\nCap a la República del País Valencià. Esquerra Republicana del País Valencià\nJordà: "305 anys després renovem l'anhel de tenir un País Valencià lliure" - Duration: 35 seconds.\nIntervenció de la diputada d'Esquerra Republicana al Congrés, Teresa Jordà, al voltant de la diada del 25 d'abril. 25 d'abril de 2012.\nEsquerra-PV: valencià: paga i calla - Duration: 6 minutes, 20 seconds.\nVideo de la campanya "Valencià:paga i calla (el preu d'ofrenar noves glòries a Espanya)" editada per Esquerra Republicana del País Valencià\nEsquerra - País Valencià - Playlist


El TSJC condemna Bernat Solé a un any d'inhabilitació | betevé\nEl TSJC condemna Bernat Solé a un any d’inhabilitació pel seu paper en l’1-O quan era alcalde\nEl tribunal considera provat que el conseller va cometre un delicte de desobediència greu quan era el batlle d'Agramunt\nRedacció | dijous, 21 de gener del 2021, a les 22.50\n(ACN) El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha condemnat el conseller d’Acció Exterior, Bernat Solé, a un any d’inhabilitació i una multa de 16.800 euros pel seu paper en l’organització de l’1-O quan era alcalde d’Agramunt. Era també diputat al Parlament.\nEl tribunal considera provat que va cometre un delicte de desobediència greu a resolucions judicials, ja que constata que tenia coneixement personal i directe de les decisions del Tribunal Constitucional que advertien de les conseqüències en cas d’aplicar les lleis aprovades pel Parlament l’any 2017 sobre el referèndum. També haurà de pagar les costes del procés.\nActualment, Bernat Solé és el responsable dels preparatius de les eleccions autonòmiques que se celebraran el 14 de febrer o el 30 de maig en funció del que resolgui el TSJC.\nAragonès: “Insisteixen en la venjança però els tornarem a derrotar a els urnes”\nEl vicepresident del Govern amb funcions de president, Pere Aragonès, lamenta que s’insisteixi en la “repressió i la venjança”. “Els tornarem a derrotar a les urnes. Ens trobaran dempeus defensant la democràcia i la llibertat. Estem amb tu, Bernat Solé”, ha afegit Aragonès a través del seu compte de Twitter.\nInsisteixen en la repressió i la venjança, però els tornarem a derrotar a les urnes! Ens trobaran dempeus defensant la democràcia i la llibertat. Estem amb tu, @BernatSole! https://t.co/Qw1XBWgFr5\n— Pere Aragonès 🎗 (@perearagones) January 21, 2021\nBorràs i Puigdemont també donen suport al conseller\nLa candidata de JxCat a les eleccions al Parlament, Laura Borràs, ha donat suport al conseller d’Exteriors Bernat Solé (ERC). “El rellotge de la (in)justícia espanyola té el seu propi ritme. Ja n’hi ha prou! La justícia espanyola no pot decidir qui és o no és president o qui és o no és conseller. Tot el suport”, ha publicat en un missatge a Twitter.\nEl rellotge de la (in)justícia espanyola té el seu propi ritme…\nJa n’hi ha prou! La justícia espanyola no pot decidir qui és o no és president o qui és o no és conseller. Tot el suport, HC @bernatsole https://t.co/OjBoVh9ean\n— Laura Borràs 🎗 (@LauraBorras) January 21, 2021\nL’expresident del govern i líder de Junts, Carles Puigdemont, també ha reaccionat a la xarxa: “Tot el meu suport davant d’aquesta condemna injusta que no fa res més que confirmar que la repressió continua intacta. Han passat més de tres anys del referèndum i l’Estat continua reprimint, sense fre”.\nTot el meu suport al conseller @bernatsole davant d’aquesta condemna injusta que no fa res més que confirmar que la repressió continua intacta. Han passat més de tres anys del referèndum i l’Estat continua reprimint, sense fre. https://t.co/kBbMD0Pd0A\n— Carles Puigdemont (@KRLS) January 21, 2021\n— 1 octubre — TSJC\nEl govern analitza la situació epidemiològica l’endemà de prorrogar les restriccions\nAtrapat “in fraganti” en una clínica un lladre multireincident amb 18 robatoris el 2020\nCoronavirus als districtes de Barcelona: vuit districtes tenen una taxa inferior als 50 casos\nEl tall a la Meridiana, aliè a la petició de l’Ajuntament de suspendre’l


LA CADENA ILLENCA DEL PACÍFIC DE TOKELAU ÉS EL PRIMER TERRITORI DESENVOLUPAT NOMÉS PER ENERGIA SOLAR - CIÈNCIA - 2020\nLa cadena illenca del Pacífic de Tokelau és el primer territori desenvolupat només per energia solar\nLa remota cadena insular de Tokelau, situada entre Nova Zelanda i Hawaii al Pacífic, de sobte té un important reclam per a la fama. Segons els funcionaris, Tokelau s’ha convertit en el primer territori capaç de satisfer totes les seves necessitats d’electricitat amb energia solar, desgastant completament la cadena d’atols dels generadors dièsel en què ha confiat des de fa dècades.\nTokelau, que està format pels atols Atafu, Nukunonu i Fakaofo, està administrat per Nova Zelanda, i va ser Nova Zelanda qui va fer la inversió de 7 milions de dòlars en el futur energètic del territori. Amb les estacions solars als tres atols (l’últim dels quals s’ha completat aquesta setmana) els tres principals atols tenen ara la capacitat d’energia renovable per satisfer les necessitats d’electricitat de tots els 1.500 habitants de Tokelau.\nAixò no necessàriament fa de Tokelau un model de futur, però és important per algunes raons. És cert que una cadena insular remota i assolellada amb 1.500 habitants no és un analògic just per a les ciutats més denses del món, ni per a les regions menys denses que estan més desenvolupades. Però les regions remotes del món també necessiten energia i sovint s’aconsegueixen mitjançant generadors bruts, poc eficients de gasoil o gasolina que xuclen recursos econòmics mentre afecten negativament el medi ambient. A més, hi ha elevats costos de trànsit (financers i mediambientals) associats amb el transport de combustibles líquids cap a zones remotes (com el centre de l’oceà Pacífic).\nAixí, la inversió en solar, en cas que els costos de manteniment es mantinguin per sota d’un determinat llindar, no només pagaran beneficis mediambientals / ecològics, sinó que també alliberaran recursos econòmics per al desenvolupament social i econòmic de Tokelau. No es tracta d’un model de cura o tot un model per a la resta del món, però és una demostració que, en la situació adequada, les renovables com la solar poden tenir un sentit perfecte.\nBodyByDarwincom : La cadena illenca del Pacífic de Tokelau és el primer territori desenvolupat només per energia solar © 2019. All Rights Reserved.


SANT JORDI 2017: Desacord entre els editors en català per la presència del Govern espanyol a Sant Jordi | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nDesacord entre els editors en català per la presència del Govern espanyol a Sant Jordi\n“La diada és de tots i no s'hauria de polititzar”, contraposa el president de la Cambra del Llibre\nBarcelona 22 ABR 2017 - 18:15\tCEST\nTixis, Saénz de Santamaría i Junqueras després de l'acte per la candidatura de Sant Jordi. M. Minocri\nLa situació de tensió sociopolítica entre el govern català i l'espanyol pel procès s'ha colat també en la festivitat cultural i ciutadana del dia del llibre i de la rosa: Isabel Martí, editora de la Campana, va dimitir divendres passat del seu càrrec com a membre de la junta directiva de l'Associació d’Editors en Llengua Catalana (AELC) en desacord per haver-se cursat una invitació a la vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, a l'acte de suport a la candidatura de Sant Jordi com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat. “Sé que hi ha molta gent enfadada amb la meva decisió, però crec que havia de fer aquest gest perquè no li correspon a l'entitat que estic ni al meva editorial convidar a la vicepresidenta del govern espanyol... Crec que soc coherent amb el meu paper: promoure la lectura i la Diada de Sant Jordi. Quina necessitat havia de promocionar aquest acte ara”, ha assegurat aquest matí a aquest diari, declinant fer més comentaris sobre el tema, informa Laia Reventós.\nMartí defensa la seva postura malgrat conèixer, com admet, que per afavorir la candidatura de Sant Jordi com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat davant la Unesco és necessari presentar la proposta davant el Ministeri de Cultura, qui, al seu torn, d'entre totes les propostes rebudes de les comunitats autònomes, escollirà la que elevarà a l'organisme internacional. Qualsevol persona o entitat pot alçar una proposta. En el cas de la diada ho van fer conjuntament el Gremi de Floristes, La Caixa i la Cambra del Llibre, entitat que agrupa a llibreries, distribuïdores, editorials i empreses d'arts gràfiques especialitzades en llibres; entre la Cambra, que presideix Patrici Tixis, director de comunicació del Grupo Planeta, figura l'AELC.\nL'editora Isabel Martí, que ha dimitit per la presència de Saénz de Santamaría per a Sant Jordi. Massimiliano Minocri\nLa presència institucional a l'acte d'anunci de la presentació de candidatura, que va tenir lloc a Caixaforum, va anar creixent en rang de representativitat a mesura que s'apropava la seva celebració. Així, inicialment estava prevista que la representació del govern espanyol recaigués en el secretari d'Estat de Cultura, Fernando Benzo, si bé la presència de la vicepresidenta estava sobre la taula des de feia temps. La ratificació d'això, diumenge passat, va generar un efecte dominó: la presència del conseller de Cultura, Santi Vila, es va veure complementada el mateix divendres per la del vicepresident de la Generalitat, Oriol Junqueras, que en el seu discurs va disculpar l'absència del president Carles Puigdemont, que també s'havia contemplat des de Palau. En l'àmbit municipal, es va afegir també el tinent d'alcalde del Consistori, Jaume Collboni.\nLa visualització de tots aquests moviments protocol·laris es va plasmar en l'anècdota que Sáenz de Santamaría va lliurar inicialment un dels dos llibres amb els quals va obsequiar a les autoritats a Vila i no a Junqueras; el titular de Cultura el va cedir ràpidament al seu vicepresident. Es tractava, per cert, d'una novel·la de Rodrigo Fresán de 2014 de títol equívoc, La part inventada, si bé ella va desmentir la intencionalitat.\nLa presència de Sáenz de Santamaría ha estat llegida en alguns sectors com un intent del Govern per estar present en la festivitat de Sant Jordi en el marc polític de l'Operació Diàleg. La via d'acostament als editors ja va ser explorada per la pròpia vicepresidenta a partir d'una trobada amb el sector per les mateixes dates al 2014, la qual cosa ja va aixecar polèmica. “La presència del Govern espanyol és important perquè és qui ha de tramitar i després defensar la candidatura de Sant Jordi com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat davant la Unesco a París i, com el govern català, s'ho ha pres molt seriosament”, afirma Tixis, que recorda que al desembre el Congrés, a través de la seva comissió de Cultura que presideix la representant de Ciutadans Marta Rivera de la Cruz, va aprovar una resolució on s'instava al Govern espanyol a impulsar la candidatura. “Sant Jordi no hauria de polititzar-se sota cap pretext; és un festa que es fa entre tots”, conclou Tixis.


El vaixell dels tresors: 1r CONCURS DE POESIA i NARRACIÓ BREU\n1r CONCURS DE POESIA i NARRACIÓ BREU\nPer tal d’estimular la creació literària, l’escola Teresa Godes i Domènech i l’Ajuntament d’El Montmell convoquen el 1r Concurs de POESIA i NARRACIÓ BREU El Montmell 2013 amb el tema Les vuit emocions humanes, que es regirà per les següents\nTERMINI I FORMAT DE LES OBRES LITERÀRIES\nEls concursants hauran de presentar 3 còpies de l’obra en DIN A4, a ordinador, a doble espai i amb una extensió màxima de 2 pàgines (narració breu) o de 25 versos per una cara (poesia). La font utilitzada serà Arial 12.\nLes obres es presentaran dins d’un sobre gran tancat, a l'exterior del qual s'ha d'especificar el nom del concurs, la modalitat en la qual es participa i el pseudònim. Dins del sobre gran s’haurà d’incloure un altre sobre petit amb el pseudònim a la part de fora i les següents dades personals a l’interior: nom i cognoms, adreça, telèfon de contacte, adreça de correu electrònic i fotocòpia del DNI.\nLes obres concursants s’han de fer arribar a l’Escola Teresa Godes i Domènech de la Joncosa del Montmell entre del 2 al 5 d’abril de 2013. Els concursants poden presentar com a màxim una obra per modalitat.\nPodran participar totes aquelles obres escrites sobre el tema de les vuit emocions humanes: la ira, l’alegria, la tristesa, la por, la vergonya, l’amor, el fàstic i la curiositat .\nEls treballs hauran de ser inèdits, és a dir, no haver estat presentats a cap certamen ni publicats en cap mitjà escrit o digital.\nLa composició del jurat no es donarà a conèixer fins que es facin públics els guanyadors del certamen.\nTota persona de qualsevol procedència, edat, sexe, creença i nacionalitat.\nEl concurs tindrà un premi per a cada categoria de les dues modalitats: narració breu i poesia\nCategoria Infantil (8 a 11 anys)\nPremi: un llibre, un joc i un diploma\nCategoria Juvenil (12 a 17 anys)\nPremi: un llibre i un diploma\nPremi: un dinar o sopar per a 2 persones al restaurant El Celler d’Aiguaviva\nVEREDICTE I LLIURAMENT\nEl veredicte i lliurament dels premis es farà en el decurs d’un acte públic, que es farà el dilluns 22 d’abril de 2013 a la sala de plens de l’Ajuntament d’El Montmell a les 17h. Els guanyadors faran la lectura de les obres guanyadores en cada categoria i modalitat.\n- La participació en aquest Concurs suposa l’acceptació d’aquestes bases. El jurat es reserva el dret a interpretar i solucionar qualsevol aspecte que no estigui recollit en aquestes bases.\n- Els organitzadors del certamen literari es reserven el dret de publicar, enregistrar i reproduir aquells treballs que, havent estat o no premiats, consideri d’interès divulgar-los.\n- El jurat es reserva el dret de declarar alguna categoria deserta o d’atorgar aquells accèssits que cregui necessaris.\n- Tot el material enviat per optar als Premis es considera cedit al certamen i no hi haurà possibilitat de reclamar-lo.\nPublicat per Toni a 5:34


Livin4Malaga Premium Màlaga Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDifferent locations, Centre de Málaga, Màlaga, Espanya, 29001 - Veure al mapa\nApartament 4 Habitacions amb Vista sobre el Mar - Plaça de la Marina (Four-Bedroom Apartment with sea view - Plaza de la Marina)\nApartament 1 Habitació amb Terrassa - San Juan de Letrán, 5 (One-Bedroom Apartment with Terrace -Calle San Juan de Letrán 5)\nApartament 4 Habitacions Deluxe - Carrer de Fajardo (Deluxe Four-Bedroom Apartment - Calle Fajardo)\nApartament 2 Habitacions amb Terrassa - Beatas, 20 (Two-Bedroom Apartment with Terrace -Calle Beatas 20)\nÀtic Deluxe amb Terrassa - Tribuna - Avinguda de La Rosaleda (Deluxe Attic with Terrace - Tribuna - Av. Rosaleda)\nSuite Presidencial - Calle Nueva (Presidential Suite - Calle Nueva)\nExcel·lent 8,2 (4410 comentaris)\nNotable 7,8 (1175 comentaris)\nBarri Centre de Málaga Centre de Málaga Centre de Málaga Centre de Málaga Centre de Málaga Centre de Málaga Centre de Málaga Carretera de Cadis Centre de Málaga Centre de Málaga\nEl Livin4Malaga Premium està situat en edificis històrics ubicats en diferents punts del centre de Màlaga. Ofereix apartaments elegants amb internet WiFi gratuïta i aire condicionat. Tots els allotjaments disposen de cuina ben equipada amb rentadora. El saló inclou un sofà o un sofà llit, TV de pantalla plana i taula de menjador. La zona de cuina està equipada amb forn, microones, cafetera i bullidor d'aigua. Hi ha un bany amb banyera o dutxa i assecador. S'ofereixen llençols i tovalloles. Alguns apartaments disposen de balcó o terrassa privats i vista sobre la ciutat. El Museu Picasso i la catedral de Màlaga són a menys de 5 minuts a peu de tots els apartaments. A més, trobareu una àmplia varietat de bars de tapes, restaurants i botigues a 5 minuts a peu de l'allotjament. Per un suplement, l'establiment ofereix servei de trasllat a l'aeroport de Màlaga, situat a 15 minuts amb cotxe.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: Marqués de Larios, 5, 29015 Málaga. Cal que informeu el Livin4Malaga Premium de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 150 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.\nTots els tipus de viatgers (797) Parelles (370) Viatgers en solitari (38) Famílies amb infants petits (90) Famílies amb infants grans (77) Grups (222)


Territori clandestí - 19 de juny de 2019\nveure més sobre "Territori clandestí - 19 de juny de 2019" veure menys sobre "Territori clandestí - 19 de juny de 2019"\nNou Territori Clandestí - 12 de juliol de 2019 Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 55:18 8% pasado viernes\nTerritori Clandestí - 12 de juliol de 2019 pasado viernes La vida de Leon Theremin dona per a una pel·lícula, una sèrie i per suposat un gran espectacle. De moment Pinker Tones, el Quartet Brossa, el coreogràf i ballarí Toni Mira i el ...\nNou Territori Clandestí - 11 de juliol de 2019 Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 55:29 8% pasado jueves\nTerritori Clandestí - 11 de juliol de 2019 pasado jueves\nTerritori clandestí - 28 de juny de 2019 28 jun 2019 Ens avancem al SONAR, que enguany es celebra els pròxims 18 al 21 de juliol. Parlem amb Ricard Robles, un dels seus directors sobre la programació musical i també sobre les mol...\nTerritori clandestí - 26 de juny de 2019 26 jun 2019 John Lydon, Damned, Nina Hagen, The Zeros, The Fall, Dead Kennedys, Raeo,...son alguns dels músics protagonistes d'una aventura singular : La de Philomena Winstanley i Claude Bessy, una parella qu...\n> Territori clandestí - 19 de juny de 2019


Absolt un mosso per falta de furt al Prat de Llobregat - Requena Advocats\nAbsolt un mosso per falta de furt al Prat de Llobregat\n26 Juny, 2015 /0 Comentaris/sobre Dret Penal, Dret Policial /creat per Requena Advocats\nPer Sentència 67/2015, de 20 de maig, el Jutjat d’Instrucció 5 d’El Prat de Llobregat ha absolt un mosso d’esquadra denunciat per una falta de furt, mentre es trobava fora de Servei.-\nEls fets es remunten al mes de setembre de 2014 quan, per un malentès, un mosso d’esquadra fora de servei va ser denunciat per una falta de furt. Celebrat el judici oral, la jutgessa resol absoldre el mosso d’esquadra de la denuncia que hi havia contra ell.\nLa defensa d’aquest assumpte, l’ha dirigit de manera magistral per la lletrada de Requena Advocats, Sara Fernández i ha acabat com han d’acabar els malentesos o les denuncies sense cap fonament, amb l’absolució de l’imputat. Ara bé, cal recordar que per al comú de la ciutadania, ésser condemnat per una falta de furt només implica haver de pagar una paupèrrima sanció, però no és així per a un mosso d’esquadra, el qual es veurà inexorablement sancionat per una falta molt greu del règim disciplinari (article 68.e de la LLei 10/1994, d’11 de juliol, de la policia de la Generalitat-Mossos d’esquadra), amb una sanció administrativa que oscil·la entre un any i 6 anys de suspensió de funcions amb pèrdua de les retribucions corresponents. En conseqüència, el procediment penal per lleu que sigui la infracció que s’imputa, comporta una elevada incertesa i intranquil·litat i per a nosaltres, com a lletrats, un augment afegit de responsabilitat a l’hora de treballar, que gustosament acceptem.\nEn aquest cas, com en tants d’altres, la Divisió d’Afers Interns (DAI) ja estava al corrent d’aquest procediment a l’espera d’una condemna, però es quedaran un cop més sense fer allò que tant els hi agrada com ara sancionar un mosso d’esquadra amb un expedient disciplinari per una falta molt greu després d’haver estat ja condemnat penalment.\nCal recordar, a més, que amb la reforma del Codi Penal que entra en vigor a partir de l’1 de juliol, les faltes de furt (també apropiació indeguda, estafa, etc..) passaran a ser considerades com a delictes lleus, per la qual cosa, el termini de prescripció que fins ara era de 6 mesos passa a ser d’un any i reputarà com antecedents penals.\nEls mossos i les mosses d’esquadra s’hi juguen molt més que qualsevol altra persona, cosa que comporta sempre la màxima honestedat, seriositat i prudència en tot allò referent tant a l’àmbit professional com a la vida privada.\nAdvocat 34.143 ICAB i mosso d’esquadra en excedència 5700\nVolem expressar el nostre més sentit condol als familiars, amics i companys de l'agent de la Guàrdia Urbana de Barcelona que ha traspassat per culpa del #COVID19. ... See MoreSee Less\nPresó provisional per l’agressor de dos policies locals i un mosso d’esquadra... Absolts 3 mossos per falta d’injúries a Granollers


Senat de Bèlgica - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSenat de Bèlgica\ncambra alta del Parlament belga\nEl Senat de Bèlgica (neerlandès: Senaat (?·pàg.), francès: le Sénat, alemany: der Senat) és una de les dues cambres en què es divideix el bicambral Parlament Federal de Bèlgica. Es considera la cambra alta del Parlament, mentre que la Cambra de Representants és la cambra baixa\nCambra alta de Parlament Federal de Bèlgica\nStephanie D'Hose, (VLD)\ndes del dia 13 octubre 2020\n1.1 Senadors per elecció directa\n1.2 Senadors de la Comunitat\n1.3 Senadors cooptats\n1.4 Senadors per dret\n3 Grups lingüístics\nD'un total de 71 senadors elegits, 40 són elegits directament, 21 són designats pels parlaments de les comunitats lingüístiques i 10 senadors són cooptats. La distribució total d'escons entre els partits és, però, determinada pels resultats de les eleccions directes. Abans de les eleccions legislatives belgues de 1995 hi havia 184 senadors electes. La quarta reforma de l'Estat, que va tenir lloc el 1993, va revisar la Constitució belga i substituí els senadors provincials, que eren nomenats pels consells provincials, pels senadors de la Comunitat. El canvi va entrar en vigor després de les eleccions del 21 de maig de 1995.\nSenadors per elecció directaModifica\nPer a l'elecció dels 40 senadors elegits directament, l'electorat es divideix en dos col·legis electorals: neerlandès i francòfon. A diferència de les eleccions al Parlament Europeu no hi ha col·legi electoral germanòfon, sinó que els membres de la Comunitat Germanòfona de Bèlgica formen part del col·legi electoral francès. Tot i que hi ha dos col·legis electorals, hi ha tres districtes electorals per a les eleccions del Senat: un per a la regió flamenca, un per la regió valona i la circumscripció electoral de Brussel·les-Halle-Vilvoorde, que comprèn la Regió de Brussel·les-Capital i els municipis flamencs circumdants.\nEls votants de la circumscripció flamenca pertanyen al col·legi electoral neerlandès i els votants de la circumscripció electoral valona (que també inclou a les persones que viuen a la pertanyen comunitat de parla alemanya) al col·legi electoral francès, mentre que els votants de Brussel-Halle-Vilvoorde poden escollir a quin col·legi electoral volen votar: tenen les llistes dels dos col·legis electorals en una butlleta. A cada col·legi electoral, els escons es reparteixen per representació proporcional, mitjançant la regla D'Hondt.\nDel total de 40 senadors elegits directament, 25 són elegits pel col·legi electoral neerlandès i 15 pel col·legi electoral francès. Aquests nombres són fixats per l'article 67 de la Constitució belga i procura reflectir les relacions entre els neerlandesos i els francòfons. Els senadors elegits directament sempre són elegits el mateix dia que els membres de la Cambra de Representants, per un període de 4 anys, excepte si les Cambres es dissolen abans. Les últimes eleccions federal va tenir lloc el diumenge 13 de juny de 2010.\nA més dels senadors elegits directament en les eleccions federals, cada partit polític o llista electoral que participa en l'elecció directa també té un nombre de membres suplementaris (neerlandès: opvolgers, francès: suppléants, alemany: Ersatzkandidaten). Els membres suplementaris no són membres titulars del Senat i no juren el càrrec, però, en el cas que un senador no assumeixi el seu mandat o en renuncii, o sigui nomenat membre de govern, el primer membre addicional de la seva llista electoral esdevé senador i jura el càrrec. En cas que el primer membre addicional decidís no assumir el seu mandat o ja substitueixi a un altre senador, el segon membre addicional de la mateixa llista es converteix un senador, etc. L'ordre dels membres suplementaris és determinat pels vots que cada membre addicional rep a les eleccions. Si un membre suplementari també fos candidat efectiu, però no va ser elegit, els vots que van rebre com a candidat efectiu no es tenen en compte per a determinar el seu lloc en l'ordre dels membres suplementaris.\nAquestes substitucions poden ser permanents, per exemple, quan un senador renúncia, però també poden ser temporals, en cas que un senador sigui nomenat per al govern el substitueix un membre addicional només per la durada del seu mandat ministerial, i un cop cessi com a ministre torna a reprendre el seu mandat com a senador. Les llistes del col·legi electoral neerlandès tenen 14 membres suplementaris, mentre que les llistes electorals del col·legi electoral francòfon compten amb 9 membres suplementaris.\nSenadors de la ComunitatModifica\nUn total de 21 senadors són designats pels parlaments de les comunitats: 10 pel Parlament Flamenc, 10 pel Parlament de la Comunitat Francesa i un pel Parlament de la Comunitat Germanòfona de Bèlgica. El senador de parla alemanya és elegit per pluralitat i els altres escons del Senat són distribuïts en funció dels resultats de les eleccions directa entre els partits que tenen almenys un senador elegit per sufragi directe, sempre que hi hagi prou escons, respectivament, en el Parlament Flamenc o el Parlament de la Comunitat Francesa.\nAquests senadors de Comunitat tenen un doble mandat. Són nomenats al Senat per un període de 4 anys, però com els Parlaments de les Comunitats es renoven cada 5 anys, és possible que les eleccions regionals tinguin lloc durant aquests 4 anys. En aquest cas, els senadors de la Comunitat que no siguin reelegits al Parlament de la seva comunitat són substituïts per un altre pertanyent a la mateixa fracció, en la mesura en què la fracció tingui prou escons al Parlament flamenc o al Parlament de la Comunitat Francesa.\nPer tal de garantir que el Senat pugui seguir exercint les seves funcions quan els Parlaments de la Comunitat es dissolen, els senadors de la Comunitat seguiran en funcions fins que el parlament de la seva comunitat confirmi el seu mandat o nomeni nous senadors de la Comunitat.\nDeu senadors són cooptats, és a dir, són elegits pels seus parells: sis pel grup de llengua neerlandesa i quatre pel grup francòfon. Aquests escons es distribueixen entre els partits segons els resultats de les eleccions directes. El 1893 els membres cooptats foren inclosos en la Constitució com una nova categoria de senadors. La intenció era permetre als senadors elegir un nombre d'experts o membres de les organitzacions representatives per tal de millorar la qualitat del debat i la legislació, però, els partits polítics aviat van començar a usar-los com a mitjà de recompensar membres lleials que no han estat elegits.\nSenadors per dretModifica\nAquests són els fills del Rei, majors de 18 anys, o si no n'hi ha, els descendents belgues de la branca principal de la Casa Reial, que hagin pres el jurament del càrrec. En arribar a l'edat de 21 anys, els senadors per dret tenen, en teoria, dret a vot, però en la pràctica no en fan ús. Per tant, no es comptabilitzaran en el quòrum necessari per a les votacions, que exigeix que 36 dels 71 senadors han d'estar presents.\nEn aquest moment hi ha dos senadors per dret: la princesa Astrid i el príncep Laurent.\nL'article 69 de la Constitució belga estableix quatre requisits per a ser senador: cada senador ha de tenir com a mínim 21 anys, han de posseir la nacionalitat belga, ha de tenir el ple gaudi dels drets civils i polítics, i ha de ser resident a Bèlgica. Un senador només pot prendre possessió després d'haver pres el jurament constitucional del càrrec en qualsevol dels tres idiomes oficials a Bèlgica: neerlandès, francès o alemany. També poden optar per prendre el jurament en més d'un idioma. La fórmula de jurament és la següent: "Juro observar la Constitució". (neerlandès: Ik zweer de Grondwet na te leven, francès: Je jure d'observer la Constitution, alemany: Ich schwöre, die Verfassung zu befolgen).\nAlguns càrrecs són incompatibles amb el de senador. Els membres d'un parlament regional o de la comunitat que prenen el jurament del seu càrrec com a senador, amb excepció dels senadors de la Comunitat, automàticament deixarà l'escó del parlament regional, de conformitat amb el Codi Electoral Belga. El mateix s'aplica a la inversa; així, un senador que pren el jurament del càrrec en un parlament regional automàticament deixa de ser un senador. Un membre del Senat tampoc pot ser membre de la Cambra de Representants al mateix temps i ha de renunciar a un dels dos.\nUna altra incompatibilitat important es basa en la separació de poders. Un senador que és nomenat com a ministre deixa de seure al Senat i és substituït durant el temps que és ministre, però si aquest renúncia com a ministre, pot tornar al Senat, de conformitat amb l'article 50 de la Constitució belga. Un senador tampoc pot ser funcionari o membre del poder judicial, però un funcionari que sigui elegit per al Senat té dret a permís per raons polítiques i no ha de renunciar a la plaça de funcionari. Tampoc és possible alhora ser membre del Parlament Federal de Bèlgica i membre del Parlament Europeu.\nEl Senat no comprova sistemàticament si alguna d'aquestes incompatibilitats (o d'altres) s'apliquen als seus membres, però als nous senadors se'ls informa de les incompatibilitats més importants en l'inici del seu mandat i que depèn d'ells verificar si compleixen de la normativa, si no, determinar quin és el càrrec al qual han de renunciar.\nAmb l'excepció del senador designat pel Parlament de la Comunitat Germanòfona de Bèlgica, tots els senadors es divideixen en dos grups lingüístics: una de llengua neerlandesa i un grup de llengua francesa. El primer el formen els senadors escollits pel col·legi de llengua neerlandesa, els nomenats pel Parlament Flamenc i els cooptats; el segon, els elegits pel col·legi de llengua francesa, els nomenats pel Parlament de la Comunitat Francesa i els cooptats. Hi ha 41 senadors en el grup de llengua neerlandesa i 29 en el grup de llengua francesa. Igual que el senador de la Comunitat Germanòfona de Bèlgica, els senadors per dret tampoc no formen part de cap dels grups lingüístics.\nL'article 67 de la Constitució belga també determina que almenys un dels senadors en el grup de llengua neerlandesa ha de ser resident a la Regió de Brussel·les-Capital en la data de la seva elecció, així com sis dels senadors en el grup de llengua francesa.\nEl President del Senat és elegit pels seus membres al començament de cada legislatura. És assistit per tres vicepresidents, que també són elegits al començament de cada legislatura. El president del Senat sol ser un membre d'un partit majoritari amb una gran experiència política, mentre que el primer vicepresident és un membre d'un altre grup lingüístic.\nEl president del Senat presideix l'assemblea plenària del Senat, guia i controla els debats a l'assemblea, i és responsable de garantir el funcionament democràtic del Senat, del manteniment de l'ordre i de la seguretat a l'assemblea i que s'apliqui el Reglament del Senat. Per a tal efecte, gaudeix d'amplis poders. També representa el Senat a nivell nacional (a les altres institucions) i a nivell internacional. D'altra banda, presideix les reunions de la Mesa, que determina l'ordre dels treballs, supervisa els serveis administratius del Senat, i dirigeix les activitats del Senat.\nEl president del Senat, juntament amb el President de la Cambra de Representants, s'ubica immediatament darrere del rei en l'ordre de precedència. El major dels dos pren el segon lloc en l'ordre de precedència. Els Presidents del Senat i de la Cambra tenen rang per sobre del primer ministre.\nLa Mesa del Senat es compon del President, els tres vicepresidents, els Caps de Sala de les fraccions que estan representades en els comitès permanents i els qüestors. En l'actualitat, l'única fracció el líder de la qual no és membre de la Mesa és la fracció Ecolo, que té només dos membres. La Mesa dirigeix les activitats del dia a dia del Senat i es reuneix almenys una vegada per setmana per tal de gestionar el treball del Senat. Determina l'agenda legislativa i l'ordre del dia en l'assemblea plenària i les comissions, decideix sobre la llista d'oradors, i gestiona els assumptes interns del Senat. Generalment és convidat a assistir a les discussions sobre l'agenda legislativa un membre del govern federal. També presta assistència al President en la direcció dels treballs parlamentaris. A més, la Mesa també nomena i destitueix als funcionaris del Senat amb l'assessorament de la Junta de Qüestors.\nEl Senat compta amb un Col·legi de Qüestors, que consta de tres senadors que estan a càrrec del manteniment del Senat. Aquests senadors, que són coneguts com a Qüestors, són responsables de la gestió financera del Senat, han d'assegurar-se que l'equip i les instal·lacions estiguin disponibles i assessoren a la Mesa sobre les qüestions relatives a l'administració dels serveis del Senat, com ara recursos humans i logístics. Els qüestors són també membres de la Mesa. Els Col·legis de qüestors del Senat i de la Cambra de Representants es reuneixen periòdicament per a resoldre problemes comuns relatius a la biblioteca, edificis, seguretat, càtering, etc\nEl Senat també disposa d'un nombre de funcionaris. El funcionari administratiu més alt del Senat és el Secretari (o Secretari General) del Senat, qui és nomenat per l'assemblea i dirigeix els serveis administratius i legislatius del Senat.\nLlista de presidents del Senat de Bèlgica\nLa Belgique pour débutants - Le labyrinthe belge : guide pratique, A. Gerlache, J. Vande Lanotte, M. Uyttendaele, éd. La Charte, 2000 ISBN 2-87403-062-7\n↑ «Introducció a la Història del Parlament Belga». El Senat Belga.\n↑ «La composició del Senat». El Senat Belga.\n↑ «Schets evolutie Belgische kieswetgeving». Ministeri de l'Interior de Bèlgica - Directorat d'Eleccions. (neerlandès)\n↑ «Esquisse de l'évolution de la législation électorale en Belgique». Ministeri de l'Interior de Bèlgica - Directorat d'Eleccions. (francès)\n↑ 5,0 5,1 «Incompatibilitats i desqualificacions». El senat belga.\n↑ «Missió i responsabilitats del President del Senat». El Senat Belga, 19-11-2006.\n↑ «la Mesa». El Senat Belga, 19-11-2006.\n↑ «Funcionament intern». Senat Belga, 19-11-2006.\n↑ «Els serveis de l'Assemblea». El Senat Belga, 19-11-2006.\nSenat de Bèlgica - Lloc web oficial\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Senat_de_Bèlgica&oldid=29803605»\nDarrera modificació: 29 març 2022 a les 09:06\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 març 2022 a les 09:06.


Reformes Vilafranca del Penedès - reformadevivienda.com\nInicio » Reformes Vilafranca del Penedès\nEn ReformaDeVivienda.com realitzem reformes integrals d’habitatge a Vilafranca del Penedès amb una òptima relació entre qualitat, preu i disseny:\nReformes integrals de qualitat a Vilafranca del Penedès\nReformes d’habitatge a Vilafranca del Penedès\nProjectes d’arquitectura d’interiors, interiorisme i reformes a Vilafranca del Penedès. A la foto, mobiliari de cuina marca Santos\nReformes integrals d’habitatge a Vilafranca del Penedès\nRealitzem reformes integrals a la conveniència més gran a tots els barris de Vilafranca del Penedès i comarca:\nFaci click aquí per sol·licitar pressupost de projecte de reforma d’habitatge a Vilafranca del Penedès\nInformació sobre Vilafranca del Penedès\nPrevisió del temps a Vilafranca del Penedès:\nRESSENYA: VILAFRANCA DEL PENEDÈS MUNICIPI\nEl municipi de Vilafranca del Penedès i la seva història\nEl municipi de Vilafranca del Penedès està situat a la comarca de l’Alt Penedès, de la qual és capital, a la província de Barcelona. Vilafranca compta amb uns 40.000 habitants, el seu terme municipal ocupa 20 km2, està a uns 40 km de la ciutat de Barcelona i a uns 55 km de la ciutat de Tarragona. Vilafranca està situada en el centre de “la plana del Penedès”, entre la serra prelitoral i el massís del Garraf, a una altitud d’uns 221 metres sobre el nivell del mar. El seu terme municipal limita amb Les Cabanyes, La Granada, Sant Cugat de Sesgarrigues, Olèrdola, Santa Margarida i els Monjos i Pacs del Penedès. Vilafranca del Penedès és coneguda internacionalment pels seus vins: els de denominació d’origen Penedès i pel cava català.\nL’origen de Vilafranca es remunta al segle XII, en un lloc imprecís, proper a la Via Augusta. Es té constància que era ja una vila problada en temps de Ramón Berenguer . La situació geogràfica, la seva ubicació en un lloc no amenaçat pels atacs dels sarraïns i l’impuls que van donar a Vilafranca los Condes de Barcelona van ser factors importants d’influència en el creixement de l’aquesta població. En centre de la ciutat medieval de Vilafranca s’ubicava al voltant de la primitiva parròquia de Santa María (d’estil gòtic).\nD’aquesta època medieval es conserva una bona quantitat d’edificis. Durant el segle XIII, Vilafranca va tenir un gran desenvolupament econòmic i social, sent un dels centres de poder eclesiàstic de Catalunya. D’aquesta època data l’Església de Santa María (elevada a la categoria de Basílica el 1920), per a la construcció de la qual van aportar fons principalment els gremis i confraries de la ciutat. Altres edificis d’importància de l’Edat Mitjana que encara perduren a Vilafranca són el Palau dels Comptes Reals i el Palau Baltà. Al llarg de les rambles de la ciutat, trobem també diversos edificis de l’època modernistes, altre ejemplode que és la façana de l’Ajuntament, en la Plaça de la Vila.\nVilafranca és una ciutat de molta tradició econòmica i comercial, practicamente des dels seus inicis. A partir de 1950 Vilafranca té un gran creixement en instal·lar-se en el municipi moltes indústries de diferent índoloe, mentre es desenvolupa en ella el sector de vi i del cava. Actualment, Vilafranca és una de les principals ciutats de mida mitjana de Catalunya, un centre econòmic i comercial d’importància que explica amb tots els serveis i bones comunicacions amb les principals ciutats catalanes i amb la resta de l’Estat espanyol. En l’àmbit industrial, s’han instal·lat noves empreses en diversos polígons situats en el terme municipal.\nA més d’edificis modernistes, en el centre de Vilafranca es troben diverses esglésies gòtiques, així com un ampli centre comercial, i una gran oferta de restaurants. També en el centre, es troba el “Museu de Vilafranca”, una part del qual és el “Museu de les cultures del vaig veure de Catalunya”, en el qual es mostra la història del cava, el seu procés d’elaboració i la seva relació amb la ciutat.\nWeb de l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès\nProducte destacat: Plats de dutxa Acquabella Croco\nEl plat extrapla Acquabella Croco, inspirat en les més selectes pells, ofereix una sensació ergonòmica i de calidesa, sent possible tallar-lo a la mesura exacta necessita per a la instal·lació. Aquest concepte de plat de dutxa imitant la textura de la pell ha estat desenvolupat i testat atenent totes les exigències d’ús, col·locació i manteniment d’un plat de dutxa d’ús freqüent.\nPlats de dutxa extraplans a mida Acquabella Croco, inspirats en les més selectes pells\nAquest model de plat de dutxa Acquabella Croco es presenta en les opcions de color blanc, beix, moka i negre, és antilliscant classe 2, té una altura de 3 cm, inclou desguàs, i pot obtenir-se en format des de 75 x 70 cm fins a 190 x 90 cm.\nReformes integrals a Vilafranca del Penedès d’alta qualitat a bon preu: mà d’obra i materials de primera categoria; màxima garantia; disseny, funcionalitat i estil per a la seva reforma. Professionalitat en el servei, transparència i serietat en realització de projectes de reformes d’habitatges. Pressupost gratuït sense compromís. Óptima relació entre preu, calitat i disseny.


“Que mai més no es torni a repetir la Guerra Civil” - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 24 de Novembre de 2021. 07:23h.\nXavi Pérez, historiador: “Seguim parlant del conflicte com si fos ahir després de més de vuitanta anys”\nXavi Pérez, caracteritzat de tinent coronel Tagüeña al matí i de cristòfor carlista -el que portava la creu- a la tarda\nXavi Pérez, un dels figurants que va participar en la recreació de la Batalla de l'Ebre dissabte passat a Flix (Ribera d'Ebre), explica en aquesta entrevista amb e-notícies que “la nostra missió com a grup de recreació històrica és parlar, d'una manera didàctica i pedagògica, de la Guerra Civil amb un objectiu clar: que mai més no es tornin a repetir aquests fets”.\nLlicenciat en història, indica que “no ens dediquem només a fer batalletes, a divertir-nos, al matí hem fet diferents displays per explicar el que va passar en aquesta localitat”. "Escenifiquem -prossegueix- com van ser les últimes hores abans de volar el pont de ferro de Flix, què va significar el final de la Batalla de l'Ebre i el final de la Batalla de l'Ebre ja va significar la derrota final de la República".\nEs dóna la circumstància que Xavi Pérez, tècnic de l'Ajuntament de Masquefa, és militant d'Esquerra i ha estat cap de llista per aquest partit durant dues legislatures. Al matí li va tocar fer de tinent coronel Tagüeña -un dels militars més brillans del bàndol republicà- i a la tarda de requeté.\nSegons la seva opinió, “el tema de la Guerra Civil per desgràcia encara està molt vigent” perquè “hi ha ferides que no s'han tancat correctament”. “Continuem parlant de la guerra com si fos ahir després de més de vuitanta anys”, afegeix.\n"De la història s'hauria d'aprendre que hi ha episodis que no s'haurien de repetir mai però si hi ha alguna cosa de la qual podem estar segurs és que l'ésser humà mai no acaba d'aprendre de la història", insisteix. Al seu parer, “la història és recurrent, cíclica perquè no aprenem”. A la recreació, organitzada per la XV Brigada Mixta i altres entitats, van participar més de 140 persones.\n#5 EL SER HUMA, NO APREN, Barcelona, 24/11/2021 - 12:17\nSi efectivament CONTINUEM PARLANT de CONFLICTE, ENEMIC...\nI no ens adonem que es com un VERÍ\nEns omplim la boca de PATRIA\npero tampoc ens adonem, de que la estem portant cap el PRECIPICI\nPot ser QUAND comencem a TASTAL\nDESPERTEM del somni nazionaliste\n#4 David, Mataro, 24/11/2021 - 10:58\nEn este pais hay demasiados personajes repugnantes que remueven el pasado franquista y por contra miran para otro lado cuando se trata de remover historia mas reciente como los asesinatos de eta.\n#3 Curiós, Girona, 24/11/2021 - 09:55\nLa majoría dels que fan servir el frfanquisme com a pretext no l'han viscut ni de lluny i ni tan sols l'han conegut. És l'absurd d'aquesta trepa de vividors que ens demanen sortir a lluitar als carrers amb les mans buides per tractar de situar-se en el privilegi més absolut.,\n#2 josemiguel, El Prat de Llobregat, 24/11/2021 - 09:45\nLa guerra civil es la coartada de los fascistas de hoy para ejercer de fascistas con apariencia de demócratas.El truco es reducir el concepto de democracia a revancha de aquel conflicto.Por eso la permanente actualidad de aquel hecho desgraciado.Defino como fascistas actualizados a los q pontifican desde su "Ministerio de la verdad"\n#1 pasaba por aqui, Santa Coloma de Gramenet, 24/11/2021 - 09:38\nnormal que se siga hablando... tenemos a los nietos de los ganadores aún incrustados en las altas instancias del estado...\n#1.1 josemiguel, El Prat de Llobregat, 24/11/2021 - 10:08\nO sea,no llevamos medio siglo celebrando elecciones democráticas en q han entrado en los diferentes gobiernos nacionales,autonómicos y locales fuerzas de todo signo,incluyendo posicionamientos absolutamente contrarios a las de los ganadores.Definitivamente,hay gente instalada permanentemente en 1976 y no hay evolución mental para ellos\n#1.2 Neferu, Barcelona, 24/11/2021 - 10:12\nAquí también tenemos a hijos y nietos de criminales de guerra a los que se les levantan estatuas, se les pone calles y se les hace homenajes, En todos los sitios hay HDP pero, ya va siendo hora de olvidar un pasado que a unos les va muy bien removerlo por el rédito económico que sacan de ello. ¡No hi ha un pam de net !\n#1.3 pasaba por aqui, Santa Coloma de Gramenet, 24/11/2021 - 10:30\nhablo del estado, no del gobierno... aprende a diferenciar conceptos anda...\n#1.4 josemiguel, El Prat de Llobregat, 24/11/2021 - 12:09\nYa,ya,están ahí deambulando por los pasillos,agazapados por detrás de las puertas,vigilando q presidentes del gobierno,parlamentarios,jueces ,no se desvíen de las esencias franquistas.Aprende tú a tener un sentido de la realidad y no vivir en imaginaciones conspiranoicas\n#1.5 Pan con tomate y jamón ibérico, II*II Estem fent el ridícul.., 24/11/2021 - 14:37\n¿Nietos de los ganadores...? yo se de uno, nieto de sacristán, que vive del cuento en un casoplón de Guaterlú y otros dos el Lluiset y el Comín que le hacen de servicio doméstico y se turnan para ocupar la caseta del perro... Pero vamos que en la secta amarilla tenéis un huevo de ellos...\n#1.6 Pasaba por aqui, Santa Coloma de Gramenet, 24/11/2021 - 16:52\nA mí la secta amarilla me la trae al viento, querido... es curioso como aquí nadie es ni Franquista ni facha, pero es tocar el tema y os ponéis de los nervios...XDDD\n#1.7 Neferu, Barcelona, 24/11/2021 - 19:00\n¿ Y quienes forman el Estado sino los políticos, Estulto? Qué es un Estado sin políticos, ¿Campos, montes, ríos, edificios vacíos.......? ¿ Acaso quienes dictan las leyes son los árboles, los ríos, o tal vez nos vienen dadas por seres extraterrestres? ¡¡Anda y que te ondulen!!\n#1.8 Neferu, Barcelona, 24/11/2021 - 19:05\nUn Estado es una organización política constituida por un conjunto de instituciones burocráticas estables, a través de las cuales ejerce el monopolio del uso de la fuerza aplicada a una población dentro de unos límites territoriales establecidos.???????\n#1.9 Pasaba por aqui, Santa Coloma de Gramenet, 24/11/2021 - 20:03\nTú misma tienes la respuesta en tu último mensaje.... dale una vueltecica mientras me van ondulando...\n#1.10 Pan con tomate y jamón ibérico, El separatismo nos roba, 24/11/2021 - 20:05\n- Pues veras "Paseante..." yo tengo un abuelo que murió de hambre y de frio en el castillo de San Cristóbal, Pamplona. Por enfrentarse con las armas en la mano a los franquistas... soy de familia de trabajadores y votante socialista hasta la segunda del Zapatos..\nAsí que, yo facha. Y tu palanganero de la burguesía separatista..\n#1.11 pasaba por aqui, Santa Coloma de Gramenet, 26/11/2021 - 11:15\nvamos, votante socialista hasta que el PSOE empezó a hacer políticas más o menos de izquierdas... pues nada, cada cual decide que vote a quien le de la gana, pero antes verás la independencia de Catalunya que una condena del franquismo por parte de la derecha ESP. A mi la burguesía separtatista me da asco, y la españolaza tambien. A ti veo que no


Comunicats d'interès públic - 03/06/2010 » La Cala RTV\n03 . Jun, 2010 a les 12:36\n- L'Institut Mare de Déu de la Candelera informa que està obert el periòde de matriculació per a l'ESO del 7 a l'11 de juny . Per a més informació podeu passar per la secretaria del centre.\n-El Patronat municipal de Turisme comunica que les visites guiades a les fortificacions per aquest cap de setmana estan previstes per aquest diumenge 6 de juny a les deu del mati. Prèvia inscripció a l'oficina de turisme.\n-Farmàcia de guàrdia fins el 4 de juny es la de Joana Pedrola.\nDescarrega'l (0,04 MB)