5,5 milions de cupons de l’ONCE portaran la imatge del Turó de la Seu Vella\nEtiquetes: 5,5 milions de cupons de l’ONCE portaran la imatge del Turó de la Seu Vella\nCanals: CanalPaeria el 09-11-2016\nLleida, Premi Reina Letizia d’Accessibilitat 2015, protagonitza el cupó de l’ONCE del dilluns 24 d’octubre. Cinc milions i mig de cupons de l’ONCE difondran el reconeixement a aquesta ciutat com a municipi accessible.\nEl cupó, il·lustrat amb una imatge del Turó de la Seu Vella, ha estat presentat per l’alcalde de Lleida, Àngel Ros; el delegat territorial de l’ONCE a Catalunya, Xavier Grau, i la directora suplent del Real Patronato sobre Discapacidad, Mercedes Jaraba, acompanyats pel director de l’agència de l’ONCE a la ciutat, Domingo García.\nL’alcalde Ros ha agraït el reconeixement que suposa aquest cupó que, d’una banda, encoratja a seguir treballant a la ciutat per la igualtat de dret de les persones i per millorar l’accessibilitat de les persones que tenen algun tipus de mobilitat reduïda, i de l’altra, contribueix a difondre la Seu Vella arreu del territori espanyol, donant així suport a la candidatura per ser reconeguda per la Unesco com a Patrimoni de la Humanitat.\nEn el seu parlament, Mercedes Jaraba, ha remarcat els mèrits que han permès que Lleida fos reconeguda amb el Premi Reina Letizia d’Accessiblitat, sent una manera de distingir la ciutat pel treball que fa en aquesta direcció. I també ha fet referència al suport perquè el conjunt monumental de la Seu Vella obtingui el reconeixement de la Unesco.\nDe la mateixa manera, Xavier Grau ha felicitat Lleida pel premi en un tema estratègic per a les persones com és l’accessibilitat i espera que el cupó de l’Once ajudi a difondre la imatge de la ciutat. I ha recordat la contribució a funcions socials que s’aconseguix amb la venda dels cupons de l’Once.\nA l’acte de presentació, que s’ha fet al claustre de la Seu Vella, hi ha assistit el tinent d’alcalde Joan Gómez, així com els regidors Paco Cerdà, José Luis Osorio i Dolors López i la subdelegada del Govern, Imma Manso.\nAndy Gross Mateo Sorinas OIDP Lleida participativa democràcia Educació escoles bressol ajuntament de ebm Albarés la castanyera cantem i ballem tardor Ple ordinari Maig 2017 segona part aula d’acollida institut torre vicens palma productions joves 2M€ anuals a actuacions específiques per pal·liar efectes pobresa reivindica l’escola obligatòria partir 0 anys amb model mixt família - escola Gener 8a PART turisme turismo Seu Vella monumento Lérida tourism visit Càpsules d’innovació social 2016 LÀBORA Eladi Torres treball IME branemark higiene dental LLeida Llotja Joan Clos anònimes, lleida, paeria, El Liceu Escolar, símbol pau d’educació ciutat valors concens dialeg felix larrosa Treu les etiquetes descobreix persones ple ordinari, paeria Ajuntament Juliol 1a 1 juliol Música Estas Tonne 3a\nLa importància de separar...\nTemporada de Poesia Jove 2010\nLa Paeria segueix...\nXIII Concurs Internacional...\nPle ordinari de Desembre...\nEstiu de Joc Pràctiques II...\nL’alcalde de Lleida,...\nProjecte Esportiu Asvolcall...\nExposició al Congrés...\nNoticia de LleidaTV sobre...


La Creu Alta, la millor opció per viure i gaudir! | Bloc de Joan Brunet i Mauri\nPosted by Joan Brunet i Mauri | maig 17, 2018 | Articles, Creu Alta, Medi ambient, Sabadell | 0 |\nFa un any escrivia aquí mateix que “encara que més lentament del què hauríem volgut, amb el pas del temps la Creu Alta ha millorat en tots els ordres i sentits. I això gràcies sobretot –afegia–, a la constància i a la perseverança dels seus habitants, canalitzada i catalitzada a través de l’Associació de Veïns”. Avui em ratifico en aquella meva afirmació-constatació, més quant des de fa uns mesos els creualtencs hem inscrit el barri en el mapa d’estacions de la xarxa ferroviària de Catalunya, la qual cosa ens ha proporcionat –a més d’una millora notable quant a la disponibilitat d’un transport públic que en pocs minuts ens connecta amb la resta de la ciutat, amb poblacions veïnes, amb la UAB i amb Barcelona– una major projecció identitària. L’amplitud d’horaris i la freqüència de pas de trens per la Creu Alta que ens ofereix el Metro del Vallès –i que segons s’assegura augmentarà en el curs dels propers anys– posa, d’altra banda, al nostre abast una oportunitat immillorable d’oblidar-nos del cotxe sobretot quan es tracta de ‘baixar a Barcelona’ a fer alguna gestió, a gaudir de les diverses i inesgotables possibilitats culturals que “el barri marítim de Sabadell” ofereix o, simplement, anar a “ramblejar”…, una pràctica que certament està molt bé de mantenir.\nL’oferta del Metro del Vallès s’ha sumat a la d’altres comunicacions que en transport públic podíem establir des del barri amb el nostre entorn territorial més immediat i, alhora, constitueix un estímul més per apostar pel transport col·lectiu, sempre més tranquil, més sostenible i saludable, i si fem números, també més econòmic que no pas el cotxe privat. Si recapitulem ens adonarem que en matèria de transport públic, a tocar mateix de casa els creualtencs disposem de tres estacions de ferrocarril (dues del Metro del Vallès i una de rodalies de Renfe de Sabadell Nord que actua d’intercanviador), d’un bus exprés (l’e-1) que és directe al nus de comunicacions de La Sagrera (malgrat que, en aquest cas, té uns horaris molt limitats), i d’un nombre elevat de línies d’autobusos urbans i interurbans que passen i tenen parades al barri.\nPerò com que no només de bones comunicacions i d’equipaments de qualitat podem viure, bo serà ressaltar un altre ‘capital’ del qual els creualtencs disposem que contribueix a millorar la nostra qualitat de vida i que també ens passa massa desapercebut. M’estic referint a la facilitat que per raó de proximitat tenim quan es tracta de gaudir del ric rodal, preuat patrimoni natural del que disposa el barri i la ciutat de Sabadell. ¿Voleu també que en aquest cas fem una llista ràpida de possibilitats per viure’l? Doncs, au!, aquí la teniu: La Creu Alta limita, a l’est, amb el Parc fluvial del Riu Ripoll; un entorn natural singular que ens ofereix un munt de possibilitats amb i que al seu torn ens obre l’accés a d’altres indrets d’una bellesa sorprenent, tals com el Torrent de Colobrers (amb els degotalls i la Font de la Tosca), els frondosos boscos de l’ermita de Togores (amb la que els creualtencs hi mantenim una llarga i estreta relació per ser una partida que pertanyia a la parròquia de Sant Vicenç de Jonqueres abans de l’annexió a Sabadell el 1904), el Torrent de Ribatallada o el Parc perirurbà de La Salut…, per citar solament alguns dels possibles.\nI si no voleu baixar al riu, tenim l’opció de marxar cap el nord del barri i a no massa minuts de casa, a banda i banda de la carretera de Matadepera, hi trobarem el Bosc de Can Deu (dissortadament malmès per les ventades de fa quatre anys i mig i que es troba en procés de regeneració) i el Parc Agrari de Sabadell (que val la pena recórrer ara que ens trobem en plena primavera). I si tampoc aquesta opció ens acaba de seduir, una mica més a prop, tenim els indrets i racons amb encant que ens proporcionen el sistema de parcs urbans que és conformat pel Parc Catalunya i la Font de Can Rull, el Bosc (o bosquet) de la Concòrdia, el Parc del Nord (amb estació final del Metro del Vallès), el Parc del Torrent de la Romeua, el Parc d’Odessa i encara, una mica més enllà en direcció sudoest, el Parc de Can Gambús des d’on ens podem arribar fins al Castell de Can Feu recentment i feliçment recuperat per la ciutat, a tocar mateix de l’estació de Can Feu/Gràcia del Metro del Vallès.\nComptat i debatut: la Creu Alta és una de les millors –pels creualtencs sens dubte la millor!– de les opcions possibles per viure a Sabadell. Tenim un barri tranquil i acollidor amb un entorn urbà i natural envejables, amb bons equipaments públics i privats i amb una xarxa de comunicacions molt potent mitjançant el transport públic…\nPublicat al número 31 del Diari de la Creu Alta. Una publicació que té com a característica principal que apareix una sola vegada a l’any, sempre en motiu de la Festa Major del barri (18-20 de maig de 2018).\nNextDret i política, o política i dret


Infant durant etapa de confinament Font: Nik Anderson\nTot i l'estat d'alarma degut al Covid-19, des de l'associació tenen clar que les persones en situació de vulnerabilitat són les més perjudicades per aquesta crisi a nivell col·lectiu.\nL'entitat ha adaptat el seu dia a dia gràcies al teletreball per poder continuar oferint alguns dels seus serveis a totes aquelles persones que es troben en situació de vulnerabilitat i seguir posant el seu granet de sorra per millorar la societat, sobre tot tenint en compte les últimes setmanes.\nEls serveis que segueix oferint són:\nAtenció psicoeducativa 24 horas en els recursos d'acollida per violències de gènere.\nAtenció psicosocial a les famílies: ofereixen intervenció psicoterapèutica amb joves, adults i famílies que necessitin d’acompanyament emocional individual o familiar.\nTelèfon Infància respon: El telèfon 116 111 és un servei obert a infants, adolescents i adults de tota Catalunya que tenen coneixement de situacions de risc i/o necessiten assessorament en temes d’infància i adolescència.\nEspai aprendre: Promou una atenció global a infants, adolescents, joves així com a les seves famílies. Ofereix orientació a pares/mares i referents en risc d’exclusió social per evitar les desigualtats de quedar-se fora del sistema escolar a través del suport educatiu i el reforç escolar als fills. Està gestionat amb conveni amb la Direcció General d’Atenció a la Infància i l’ Adolescència (DGAIA).\nGestió d ofertes.\nMés informació a invia.cat.\ncoronavirus, barcelona, infància i joventut i família, exclusió social, gènere, educació


Lluís Llach, Elena Gadel i Sílvia Bel amb la Coral Càrmina CRISTINA CALDERER\nBarcelona"Ens tanqueu totes les fronteres perquè ens teniu por", canta Núria Graham penjada dalt d'una grua, juntament amb una imponent Coral Càrmina i l'orquestra de l'Esmuc. El primer capítol del concert pels refugiats, organitzat per la campanya 'Casa nostra, casa vostra', és una representació furaire de la fugida d'un immigrant on cauen murs i s'inflen esperances perdudes. El concert, que s'allargarà més tres hores i mitja –una més del previst–, enllaça una cinquantena d'artistes i més de 20 cançons lligades totes a la guerra, l'immigrant, l'exili i l'acollida. Aquests han estat alguns dels moments més emocionants.\nLlach i Manolo García al concert pels refugiats Cristina Calderer\nJordi Évole al concert pels refugiats Cristina Calderer\nAlgunes de les autoritats al concert Pau Coll\nSerrat i companyia a 'Mediterráneo' Cristina Calderer\nEls castellers al concert pels refugiats Pau Coll\nEl moment més teatralment dramàtic i de to operístic són les 'Corrandes d'exili' que canten Elena Gadel i Lluís Llach, ajagut a terra, i recita Sílvia Bel. "Una nit de lluna plena: tramuntàrem la carena…". Vestits com si fossin refugiats, acompanyats de la Coral Càrmina, homes, dones i nens, tots ells fan front junts recordant les paraules de l'exili de Pere Quart. "Una esperança desfeta, una recança infinita. I una pàtria tan petita que la somio completa". És l'únic moment en què es desplega una estelada.\nEl concert pels refugiats Edu Ponce


CURS SUBVENCIONAT: "ESPECIALITZACIÓ DEL SISTEMA DE LA SEGURETAT SOCIAL"- ABRIL 2019-\nBarcelona a 26/08/2019\nDates: Del 10 d'abril al 3 de juliol 2019. (Dimecres 10, 17 i 24 d'abril, 8, 15, 22 i 29 de maig, 5, 12, 19 i 26 de juny, 3 de juliol de 2019).\nHorari: 15 a 19hrs.\nEntrega de formularis d'inscripció: Fins dijous 4 d'abril.\nSr. Jaume Abat.\nEnginyer tècnic. Diplomat en Ciències Empresarials i Llicenciat en Ciències Econòmiques. Ex-Membre del Cos Superior d'Inspectors de Treball de Catalunya.\nMembre del Cos Superior d'Inspectors de Treball i Segureat Social. Professor de la Universitat Ramón Llull. Membre del Tribunal Laboral de Catalunya. Llicenciat en Dret i Diplomat en Graduat Social.\nAquesta acció formativa forma part d'un itinerari formatiu compost per dos cursos d'especialització en dret laboral i segueretat social. Aquest segon itinerari pretén oferir els coneixements teòrics i pràctics més rellevants del sistema de seguretat social que permetran als participants adquirir els coneixements necessaris per desenvolupar les tasques d'assessorament en l'àmbit laboral així com millorar i actualitzar els seus coneixements i garantir la seva competència.\n1.- Incapacitat Temporal, Naixement i cura de fill de menor de dotze mesos i altres prestacions.\n2.- Incapacitats Permanents.\n3.- Prestacions per Mort i Supervivència.\n4.- Fiscalitat del Salari: Retribucions, indemnitzacions, IRPF.\n6.- Salaris i Cotització.\n7.- Afiliació i Actes d'enquadrament.\n8.- El procediment recaptatori de la Seguretat Social: període voluntari i via executiva.\n9.- Règim de Treballadors Autònoms i altres Règims i Sistemes de la Seguretat Social.\n10.- Altres Règims i Sistemes de la Seguretat Social.\n11.- Prevenció de Riscos Laborals.\n12.- Inspecció de Treball.\nPer a veure el contingut complet del curs fes clic aquí


L’escola Charlie Rivel amplia els seus projectes escolars | Ràdio Cubelles\nL’escola Charlie Rivel amplia els seus projectes escolars\nEl centre serà la seu de la marató de donació de sang al mes de febrer\nEntrevista Glòria Carretero, directora del Charlie Rivel (cliqueu sobre l'enllaç)\nLa directora de l’escola Charlie Rivel, Glòria Carretero ha explicat les novetats escolars d’aquest nou curs en la seva estada al programa educatiu de Ràdio Cubelles “Fem País”.\nUna de les seves grans novetats és l'ampliació dels projectes musicals amb la incorporació ara d'un nou instrument, el ukelele. De fet, el centre també té en marxa altres projectes com ara l'Harmonicus i la "Charlie's Brass Band", amb l'objectiu de fer un gir en la manera de treballar l’educació artística.\nA banda de tenir establertes les activitats del Pla Català de l’Esport, l’escola vol obrir-se a d’altres esports. De moment, aquest curs s'ha iniciat una activitat al camp de golf del Portal del Roc on hi ha un camp de Pitch&Putt.\nSegueixen amb projectes com ara les matemàtiques manipulatives i el programa de Suport Vital Bàsic. Han incrementat també la seva oferta de xerrades adreçades a les famílies. Aquest curs les famílies de 1r han pogut participar de la xerrada per a famílies "Com ajudar els nostres fills i filles a llegir bé?". Les famílies de cicle mitjà i superior han participat de xerrades sobre els límits, usos i abusos dels videojocs i dels possibles riscos i bones pràctiques associades a les pantalles. I les famílies de P3 han rebut eines per millorar la parla dels seus fills/es.\nA més, el centre ha acollit recentment el I Congrés d’educació que ha debatut entre els docents del Garraf i el Penedès sobre el model del sistema educatiu públic, amb l’objectiu de crear xarxa, millorar la praxis diària i debatre sobre l’educació que necessiten infants i joves.\nEntre d'altres projectes, el centre segueix impulsant-se com a centre ILEC, i en projectes de l’entorn que fomentin l’arrelament. Alguns exemples són les sortides locals per conèixer el patrimoni i la participació dels escolars de 5è a l'espai radiofònic "Tertúlies Educatives" de Ràdio Cubelles. En la seva aposta de noves vies de participació, aquest curs ha posat en marxa enigmes setmanals a les seves xarxes.\nPel que fa als seus projectes solidaris, són centre de recollida de taps, de piles i roba; i, enguany seran els encarregats d'acollir la campanya de donació de sang que està prevista pel 19 de febrer. Finalment, l’escola treballa en els preparatius dels concerts de Nadal i la presentació del seu eix transversal, que en aquesta ocasió serà al voltant de la consciència social.


La vivenda dels seus somnis amb Piscina a Bescanó | Finques Muns\nTerrassa 19 m2\nSala d’estar menjador 28m2\nCuina ofice exterior 12m2\nGaratge o sala a planta de 32m2\nGaratge de 63 m2\nTancaments alumini doble vidre\nC.E.: Lletra C 82Kw Lletra C 17Kg\nLa vivenda dels seus somnis amb Piscina a Bescanó\nRef. 80004\tBescanó - 230m2 · 3 habitacions\t· 2 banys\t-\nL´Urbanització Mas Llunés està situada en un entorn natural, tranquil i a pocs minuts de Girona i les principals vies de AP, Eix i Aeroport.\nGaudiràs d´un gran terreny amb piscina de 32m2, espais d´oci verds, barbacoa i hort pintoresc. Les vistes a muntanyes son impressionants. La llum i les postes les gaudirà cada dia. La planta principal te el gran sala de 28m2 amb xemeneia amb sortida a la terrassa d´hivern. La Cuina de 12m2 actualitzada tota ella de qualitat. A la zona de nit hi ha la suite de 23m2 amb vestidor i bany. Les altres habitacions son exteriors i dobles. 2 banys . S´hi troba un garatge de 32m2 amb possibilitats de fer sala polivalent, degut a que a planta soterrani hi ha el gran garatge taller de 64m2. Tindrà tot el necessari per fer la millor vida en família o amics. S´accepta pis d´entrada de Girona ciutat\nBarbacoagaratgeLlar de focpiscinaTerrassa d'hivernVistes impresionants\nPIS PISCINA COMUNITARIA I JARDINS 2 HAB DOBLES 2 BANYS\nGirona - La Devesa\nLocal amb molt aparador i 3 pàrquings a Girona


15 de gener de 2021 – CATAC-CTS/IAC\nLa disposició 37.1 de la Llei 11/2020 de 30 de desembre indica que els funcionaris públics tenim dret, entre d’altres, als permisos” Per defunció, accident o malaltia greus, hospitalització o intervenció quirúrgica sense hospitalització que requereixi repòs domiciliari, d’un familiar dins del primer grau de consanguinitat o afinitat, tres dies hàbils quan el succés es produeixi en la mateixa localitat,\nDILIGÈNCIA DEL TRIBUNAL QUALIFICADOR DE LA CONVOCATÒRIA ESPECÍFICA DEL PROCÉS SELECTIU PER PROVEIR PLACES BÀSIQUES DE LA CATEGORIA DE FACULTATIU/IVA ESPECIALISTA EN MEDICINA FAMILIAR I COMUNITÀRIA (MFiC.LLIURE-2018) (Núm. d’identificació de la convocatòria: MFiC. LLIURE-2018. DOGC núm. 7649, de 25.6.2018) Atesa la progressiva implantació per part de l’Institut Català de la Salut del sistema d’INGESTA documental per a la gestió i\nAmpliació dels permisos per paternitat de 12 a 16 setmanes des de l’1 de gener de 2021 Els NAIXEMENTS produïts a partir de l’1 de gener de 2021, donaran dret al fet que el progenitor diferent de la mare biològica gaudi d’un permís de 16 setmanes, de les quals les 6 primeres es gaudissin de manera ininterrompuda i immediatament després\nLa reobertura de les escoles amb la pandèmia a l’alça accelera el nombre de grups que han de fer educació a distància per positius, ahir a Girona ja n’hi havia 38 de 32 centres escolars Davant la pantalla d’un ordinador, d’una tauleta o d’un mòbil. Aquesta és la via per continuar fent classes de més d’un miler d’alumnes gironins que\nMeritxell Sánchez-Amat és metgessa al CAP Besòs i presideix el Fòrum Català d’Atenció Primària, el FoCAP. De fet, justament l’atenció primària és un dels àmbits que més ha patit el virus de la Covid-19 a Catalunya, especialment durant la primera onada de la pandèmia. Amb ella parlem del paper de l’atenció primària per garantir la salut comunitària, però també de\nEl grup hospitalari tributa com una entitat eclesiàstica sense ànim de lucre però al mateix temps desenvolupa una estratègia ambiciosa per atraure pacients internacionals Un ampli vestíbul ple de llum amb botigues de joguines i un llarg tobogan donen la benvinguda a l’Hospital Sant Joan de Déu, un centre concertat català ubicat entre els límits d’Esplugues de Llobregat i de\nEs manté fins el 24 de gener el confinament municipal i el tancament dels comerços essencials els caps de setmana El Procicat ha confirmat la pròrroga de set dies de les darreres restriccions contra la Covid-19, segons ha explicat la consellera de Salut, Alba Vergés, en roda de premsa. Les mesures van entrar en vigor el 7 de gener i


S'inicia el Sistema de Salut Pública Cooperativista - Cooperativa el Poblet\non Dimarts, 22 de gener, 2013 at 15:00\nAquest mes de gener, des del dia 17, s’ha posat en marxa el Sistema de Salut Pública Cooperativista (SSPC) impulsat per la Cooperativa Integral Catalana. Funciona sobre una economia mutualista mancomunada: es manté amb les quotes de les persones i les unitats familiars que fan contribucions periòdiques (mensuals), seguint el principi de cadascú segons les seves possibilitats.\nDes del formulari d’alta, podrem especificar quina és la nostra realitat particular i d’aquesta manera cooperar per facilitar una nova manera de fer, basada en la humanitat i les necessitats de totes les persones que n’anem formant part .\nPer facilitar que s’hi pugui participar activament tenint en compte la realitat de tothom es va aprovar a l’assemblea general de Salut del 22 de desembre el model de participació que anomenem mutualista mancomunat.\nAquest sistema de participació econòmica es basarà en un model d’aportacions mensuals mancomunades, de manera que les contribucions es faran en funció de la capacitat adquisitiva de cada participant. Les persones i famílies amb menys recursos no cal que hi participin amb diners, sinó que podran fer-ho d’altres maneres, sempre que en tinguin la capacitat.\nAquest model s’anirà fent realitat en base a diversos nodes de salut que estem treballant perquè es vagin posant en marxa arreu del territori català. Aprofitem aquesta primera comunicació per informar que el primer node de salut del SSPC, el Centre d’Autogestió primària en salut (CAPS) d’AureaSocial a Barcelona es posarà en marxa el proper dilluns 11 de febrer.\nPodeu trobar més informació al web salut.cooperativaintegral.cat.\nEls dubtes que tingueu en relació a la posta en marxa del SSPC els podeu fer saber a l’adreça acollidasspc@cooperativaintegral.cat.


Puigcercós exigeix a Maragall que parli amb els sindicats\n461 19/09/2008, 08:59 | Directe.cat. | #Vaga,\nSegons Puigcercós, el Govern hauria d'intentar evitar la vaga i també li ha exigit la conciliació amb els sindicats perquè la llei sigui 'útil'. 'Els treballadors han de tenir convicció en la llei per poder millorar el nivell educatiu de Catalunya', ha expressat Puigcercós, que ha mostrat però estar d'acord amb el text legislatiu proposat pel Govern. Puigcercós ha afirmat que els professors són els que han de dur a la pràctica la llei i que si no hi estan d'acord la nova llei no servirà per millorar el nivell educatiu. Segons el president d'ERC, el marc negociador ha de ser com el què es va aconseguir amb el Pacte Nacional, on la majoria dels sindicats van signar l'acord.\nEl líder dels republicans ha deixat clar que la vaga convocada pels sindicats d'educació pel proper 13 de novembre és totalment lícita però que el Govern hauria de fer esforços per evitar-la. Per això, ha demanat que sigui el titular d'Educació que faci d'interlocutor amb els sindicats per evitar que la situació vagi a pitjor.\nManca de recursos i tensió\nD'altra banda, el president d'ERC ha afirmat que 'la tensió està instal•lada' en alguns departaments del Govern i també en ens locals i comarcals per la manca de recursos. Puigcercós ha afirmat que cada dia que passa sense acord en matèria de finançament amb l'Estat Espanyol 'juga en contra dels interessos dels catalans'.\n'A Madrid ho tenen tot fet, amb ministeris sobrants que mantenen partides pressupostàries', ha recriminat el republicà. Per això, ha afirmat que és urgent que s'acordi el finançament per Catalunya. Puigcercós també ha recordat que ERC prefereix que no hi hagi acord abans que l'acord sigui dolent però no s'ha mostrat partidari d'una pròrroga per dur la negociació més enllà del 31 de desembre.\n'Negar que hi ha tensió és negar la realitat', ha afirmat el líder d'ERC que ha advertit que la tensió 'pot anar a més' si l'acord es retarda massa. 'No podem permetre l'actitud dilatòria de Madrid', ha sentenciat Puigcercós.\nEl líder republicà s'ha reunit aquest dijous al matí amb membres de la Diputació de Girona per tractar temes referents al finançament municipal i les vagueries.


Notes de camp. Les notes de camp es refereixen a diverses notes gravades per científics, durant o després de la seva observació dun fenomen específic que estan\nConsell Europeu dInvestigació\nInvestigació científica en lEstació Espacial Internacional\nObservatori de les Llengües dEuropa i de la Mediterrània\nPremi Crítica Serra dOr de Recerca\nPremi LOréal-Unesco per a les dones i la ciència\nRecerca suprimida a la Unió Soviètica\nⓘ Notes de camp. Les notes de camp es refereixen a diverses notes gravades per científics, durant o després de la seva observació dun fenomen específic que estan ..\nⓘ Notes de camp\nLes notes de camp es refereixen a diverses notes gravades per científics, durant o després de la seva observació dun fenomen específic que estan estudiant. Les notes de camp són especialment valorades en ciències descriptives com ara letnografia, la biologia, la geologia i larqueologia, cadascuna de les quals té una llarga tradició en aquest camp.\nEmerson 1995 defineix les notes de camp en letnografia un terme que es refereix en general a lescriptura descriptiva en antropologia, i també per al subcamp de la sociologia com notes que descriuen experiències i observacions que linvestigador ha fet durant la seva participació duna manera intensa i involucrada. Una font clau, que conté materials de cas sobre exemple descriptura de notes de camp, sobre la relació entre les notes de camp i la memòria, i sobre les interconnexions entre els processos dinvestigació de camp, notes de camp i dun treball de camp etnogràfic posterior, és la col lecció de 1990 editada per Roger Sanjek Fieldnotes: The Making of Anthropology.\nLes notes de camp són un dels mitjans emprats pels investigadors qualitatius que tenen com a principal objectiu de qualsevol investigació tractar de comprendre les veritables perspectives de la matèria objecte destudi. Les notes de camp permeten a linvestigador accedir al tema i gravar el que observen duna forma discreta.\nNo obstant això, un desavantatge important és que les notes de camp es registren per un observador i estan subjectes la memòria i b possiblement, el biaix conscient o inconscient de lobservador.\nRoger Sanjek, Fieldnotes: The Making of Anthropology, Cornell University Press, 1990.\nRobert M. Emerson, Rachel I. Fretz, Linda L. Shaw, Writing Ethnographic Fieldnotes, University Of Chicago Press, 1995, ISBN 0-226-20681-5\nWikipedia: Notes de camp\nInvestigació científica en lEstació E ..\nObservatori de les Llengües dEuropa i ..\nPremi LOréal-Unesco per a les dones i ..


13. El llenyataire - El Caliu d' El•la\n13/12/2020 12/12/2020 El.la\nOberammergau. Baviera. Alemania\nTornem a Baviera ( Alemania ) , concretament al districte de Garmisch-Partenkiirchen, població que es va donar a conèixer gràcies al concurs de salts d’esquí de cada 1 de Gener. En aquest districte hi ha un poble de conte. Oberammergau. Aquest poble és conegut pels seus talladors de fusta, artesans experts des de l’època medieval i fins als nostres dies. També és conegut per la seva representació de la Passió, esdeveniment que es porta a terme cada deu anys.\nOberammergau. Baviera. Alemania.\nPassejant per les cases de contes de fada que hi ha al poble ( podeu coneixer la casa de la Caputxeta o la de Hansel i Grettel, per exemple ) , hi vam trobar aquest llenyataire que ara forma part del nostre pessebre.\nCuidem-nos molt tots. Amb escalfor.\nDeia Hermann Hesse: “Schönheit macht nicht den glücklich, der sie besitzt, sondern den, der sie bewundern oder anbeten kann kann.” “La Bellesa no fa feliç a qui la poseeix , sino a qui pot estimar-la.”\nPrevious 12. La caseta dels coloms\nNext 14. El Pare Noel Astronauta


Home > Traces. Catalogue > Search Results: Demografia\nDel català a la Lapao / Ginesta, Xavier\nAvui, 25 juny 2013, p. 21 (Punt de vista)\nL'evolució del coneixement del valencià 1991-2001: una dècada de canvis socials, polítics, demogràfics i lingüístics / Casesnoves Ferrer, Raquel (Universitat Pompeu Fabra)\nLa normalització lingüística a la Illes Balears / Moll, Aina\nSobre l'evolució demogràfica de les Illes Balears i com això ha influït en l'evolució i normalització lingüística del territori.\nTreballs de sociolingüística catalana, Núm. 9 (1991), p. 115-123 (Articles)\nNotes sobre el valencià a València / Hernàndez i Dobon, Francesc Jesús\nTreballs de sociolingüística catalana, Núm. 16 (2002), p. 139-145 (Articles)\nLa nova situació geodemogràfica de les Illes Balears al començament del segle XXI: creixement de la població i fluxos migratoris / Salvà i Tomàs, Pere Antoni\nEstudi que avalua l'actual situació geodemogràfica de les Illes Balears. Cap al final de l'article es donen dades sobre els coneixements i usos de la llengua catalana.\nTreballs de sociolingüística catalana, Núm. 18 (2005), p. 131-141 (La situació sociolingüística a les Illes Balears)


La UAB assumeix que caldrà una setmana més per tornar a tenir internet a causa de l'atac informàtic\nDe moment la incidència no afecta les classes presencials, que es van reprendre dimecres\nEl campus de la Universitat Autònoma de Barcelona, en una imatge d'arxiu. ARA\nBarcelonaLa cosa va per llarg. La Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) necessitarà almenys una setmana més per poder recuperar la connexió a la xarxa arran de l'atac informàtic de dilluns passat. Dimecres es van reprendre les classes presencials al campus, però sense internet. Els professors han allargat els terminis d'entrega dels treballs per la via virtual i a la universitat es funciona sense internet i s'han recuperat les pissarres. La principal afectació és per als alumnes, la majoria dels quals tenien apunts penjats al núvol de la universitat, i per a les assignatures que necessiten el suport informàtic per funcionar. Tot i així, aquests dies s'han prioritzat les classes teòriques i es tornen a prendre apunts a mà.\nInicialment la UAB preveia recuperar la normalitat dilluns vinent però fonts del centre han admès aquest dijous que caldrà més temps. Els tècnics continuen netejant els arxius danyats i la idea és que de mica en mica, quan es comprovi que estan tots nets, es pugui anar recuperant la normalitat de les assignatures de manera progressiva.\nEls terminis d'entrega s'han flexibilitzat i s'allargaran fins que la incidència se solucioni. Mentrestant, la UAB ha aprofitat les xarxes per informar els alumnes de la represa de les classes i del funcionament de la universitat mentre duri l'afectació per l'atac. Cada facultat ha utilitzat el seu compte a Twitter per explicar com es reprèn l'activitat, algunes han obert comptes a Telegram i en general s'ha penjat un document de preguntes freqüents per resoldre els principals dubtes i emetre recomanacions al professorat i als estudiants. També s'ha habilitat un codi QR penjat a les facultats amb la informació.\nEn general, professors, personal administratiu i alumnes poden fer servir els portàtils, però desconnectats de la xarxa i preferiblement en mode avió. El mateix passa amb els mòbils i les tauletes. A l'aula es poden fer servir els projectors però es recomana que si s'ha de fer una presentació en format digital es porti en un llapis de memòria i que després es formategi i s'hi passi un antivirus. Les classes a les aules d'informàtica s'han adaptat i aquests dies s'hi faran sessions teòriques en lloc de pràctiques. El correu i les eines telemàtiques també funcionen, però només als ordinadors que ja tenien la sessió oberta perquè, si no, no és possible identificar-se com a usuari.\nAixí funciona la UAB després de l'atac informàtic: tornen les pissarres i no s'utilitza internet


Data 1978 Remove constraint 1978: 1978 Tipologia Cartell Remove constraint Cartell: Cartell Imatges Si Remove constraint 1: 1 Col·lecció Cartells Remove constraint Cartells: Cartells Espectacle Antaviana. [Teatre musical]. Autor: Calders, Pere. Compositor: Sisa, Jaume. Direcció: Dagoll Dagom. Coreografia: Ros, Agustí. Escenografia: Prunés, Isidre; Amenós, Montse. Il·luminació: Clot, Xavier; Parramón, Josep. Vestuari: Prunés, Isidre; Amenós, Montse. Intèrprets: Bozzo, Joan Lluís; Rodés, Assumpta; Periel, Miquel; Rubianes, Pepe; Cisquella, Rosa; Targarona, Mar; Tovías, Berti: Guallar, Montse; Nebot, Núria. Remove constraint Antaviana. [Teatre musical]. Autor: Calders, Pere. Compositor: Sisa, Jaume. Direcció: Dagoll Dagom. Coreografia: Ros, Agustí. Escenografia: Prunés, Isidre; Amenós, Montse. Il·luminació: Clot, Xavier; Parramón, Josep. Vestuari: Prunés, Isidre; Amenós, Montse. Intèrprets: Bozzo, Joan Lluís; Rodés, Assumpta; Periel, Miquel; Rubianes, Pepe; Cisquella, Rosa; Targarona, Mar; Tovías, Berti: Guallar, Montse; Nebot, Núria.: Antaviana. [Teatre musical]. Autor: Calders, Pere. Compositor: Sisa, Jaume. Direcció: Dagoll Dagom. Coreografia: Ros, Agustí. Escenografia: Prunés, Isidre; Amenós, Montse. Il·luminació: Clot, Xavier; Parramón, Josep. Vestuari: Prunés, Isidre; Amenós, Montse. Intèrprets: Bozzo, Joan Lluís; Rodés, Assumpta; Periel, Miquel; Rubianes, Pepe; Cisquella, Rosa; Targarona, Mar; Tovías, Berti: Guallar, Montse; Nebot, Núria.


Es repartiran 3.000 euros en premis per a la campanya de Nadal « Infobenissa\nEs repartiran 3.000 euros en premis per a la campanya de Nadal\n1 de Desembre de 2006 No hi ha comentaris\nPer a aquest Nadal l’Associació de Comerciants en col·laboració amb la Regidoria d’Ocupació, Foment i Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Benissa mitjançant l’AFIC ha organitzat la Campanya de Nadal Benissa 2006 sota el lema “Nadal a Benissa: gaudeix comprant”.\nEls clients dels establiments associats rebran, per cada compra que hi realitzen, un bitllet on posaran les seues dades i ho dipositaran en unes vidrioles habilitades a aquest efecte. Totes les paperetes participaran en el sorteig de 3 premis de 500 euros i 10 premis de 150 euros, que es lliuraran en xecs-compra per a gastar en aquests comerços associats.\nEls bitllets es lliuraran fins al 30 de desembre. El sorteig es realitzarà el dia 2 de gener en Ràdio Litoral Cadena Ser, emissora que es posarà en contacte amb els guanyadors, i el lliurament de premis tindrà lloc el dia 3 de gener a l’Ajuntament de Benissa. Els guanyadors podran canviar els xecs-compra fins al 6 de gener.


L’Ivace facilitarà nous contactes comercials a Fimma Maderalia amb una missió de 40 empreses importadores de 16 països | Notícies Dígitals\nL’Ivace facilitarà nous contactes comercials a Fimma Maderalia amb una missió de 40 empreses importadores de 16 països\n28/03/2022 fimma maderalia, ivace\nQuaranta empreses importadores procedents de 16 països visitaran aquesta setmana la Fira Internacional Fimma-Maderalia en una missió inversa organitzada per l’Ivace en col·laboració amb l’Agrupació Espanyola d’Empreses Exportadores (Arvet), la Federació de Fabricants Espanyols de Ferreteria i Bricolatge (Cofearfe) i Fira València.\nEl conseller d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, Rafa Climent, que visitarà aquest dimarts Fimma-Maderalia, ha reiterat el “suport als certàmens firals de la Comunitat, com un aparador fonamental en el procés d’internacionalització de les empreses valencianes “.\nPer això la col·laboració amb els diferents certàmens amb el desenvolupament de missions inverses d’empreses importadores que representin noves oportunitats de negoci per a les empreses valencianes.\n“Amb aquestes missions d’empreses importadores -ha explicat el conseller Climent- afavorim tant la internacionalització de la pròpia fira, que aconsegueix projectar la seva imatge a l’exterior, com de les empreses, que poden mostrar la qualitat i la varietat dels seus productes sense haver de desplaçar-se de la seva ciutat i que els possibiliten, a més, l?establiment de nous contactes comercials”.\nEn aquesta ocasió, les empreses convidades procedeixen de 16 països. Concretament, Argentina, Brasil, Cap Verd, Canadà, Colòmbia, Croàcia, Grècia, Irlanda, Itàlia, Malta, Marroc, Portugal, Panamà, Perú, Sèrbia i Estats Units.\nFIMMA + Maderalia 2022 se celebra a partir de demà, 29 de març, i fins al proper 1 d’abril a Fira València. La cita s’ha configurat com el primer gran certamen del sector que se celebra a Europa aquest any i per això ha despertat un gran interès per part dels mercats internacionals.\nLes empreses convidades coneixeran l’oferta exposada a la fira i participaran en les trobades empresarials organitzades per l’Ivace en col·laboració amb Arvet i Coferarce, que ja compta amb 113 reunions confirmades entre 20 empreses de la Comunitat Valenciana i 54 empreses estrangeres presents al certamen.\nAquest esdeveniment s’emmarca a la xarxa Enterprise Europe Network, xarxa de la Comissió Europea que té com a objectiu donar suport a la competitivitat, la internacionalització i la innovació de les pimes.\nEs tracta de trobades professionals entre visitants internacionals i empreses expositores de 20 minuts de durada en què es pretén trobar noves oportunitats i detectar tendències, propiciar la creació de negocis i sinèrgies a nivell internacional, establir acords de col·laboració i crear visibilitat i ser accessibles per a futurs clients.\nPer participar-hi, tant expositors com visitants han de registrar-se a la plataforma d’aquesta activitat, a través de la qual es podran enviar i rebre sol·licituds de reunions, que una vegada acceptades, generen una agenda d’acord amb els interessos comercials de cada participant.\n← El 100% dels grups d’alumnes a la Comunitat Valenciana acaba sense incidències la quarta setmana de març\nMazón: “Amb la nostra reforma fiscal les rendes més baixes seran les que menys impostos paguin d’Espanya” →


buid cicle inicial: DIA DE LA PAU\nAvui ha estat un dia especial!\nHem celebrat el Dia de la Pau!\nDurant la setmana ja hem fet vàries coses per preparar-lo: hem xerrat de què és la Pau, quines paraules ens fan pensar en la pau i hem vist qualque vídeo com el següent que, per cert, ens va agradar molt!\nAhir, vam agafar un dibuix d'una ploma i cadascú de noltros hi va escriure una d'aquestes paraules que ens feien pensar en la pau.\nI avui, juntament amb els altres fillets de l'escola, l'hem col·locada a un colom gegant que hem penjat a l'entrada de l'escola.\nEl temps del pati també ha estat molt divertit! Hem fet un joc entre tots els fillets i filletes i també els mestres! Cada vegada que sonava la campana ens havíem de fer una forta abraçada amb el fillet que tenguéssim més a prop! Què ens ha agradat de molt això de donar-nos tantes abraçades!!\nI ja per acabar, ens hem reunit tots els fillets i filletes de l'escola al pati de darrera on, tots junts, hem cantat la cançó de "Si tingués la màgia d'un drac"


L’experiència IOC: grans expectatives | DIDACTIK\nFa poc més d’un mes em van comunicar que Centelles seria centre de suport de l’Institut Obert de Catalunya (IOC). La setmana passada vam anar a la seu central de Barcelona per fer una sessió formativa, a càrrec de l’eficient i experimentat Joan Queralt.\nAquesta setmana hem fet les nostres primeres inscripcions d’alumnes nous. Potser no n’hem tingut molts alumnes, però l’objectiu bàsic era conèixer el funcionament de tot el que suposa ser un centre de suport: utilitzar la secretaria virtual, adaptar-nos al sistema d’aprenentatge de l’IOC, organitzar i datar les tasques importants, saber utilitzar els mitjans de comunicació amb la seu central, amb la resta de centres de suport, etc.\nEssencialment, la tasca del centre de suport és la de tutorització i guiatge dels alumnes. En paraules de Joan Queralt, “som la part humana de l’IOC”, una definició que em va agradar molt! Per tant, tot i que l’ensenyament és virtual, hi ha un important component presencial i humà, el qual és molt raonable. Penso que el perfil d’alumnes que s’hi inscriuen necessiten saber que compten amb un/a tutor/a per ajudar-lo en qualsevol problema que sorgeixi durant el procés d’aprenentatge. I especialment aquest tipus d’alumnes que, per motius diversos, volen reenganxar-se després de molt de temps als estudis de GES.\nÉs per això que els alumnes han de sentir seguretat davant el repte d’ensenyament virtual, forma part de l’aprenentatge que els guiarà cap a una formació 2.0. Però no només a nivell tecnològic, sinó a nivell pedagògic. L’aprenentatge virtual serà eficaç quan hi hagi una bona base formativa que combini una bona metodologia d’aprenentatge amb eines sòcioafectives (tutories, trobades informals amb els companys, espais de comunicació directa amb docents i tutors) que afavoreixin la interacció entre docent i alumne. I jo crec que a primera vista, l’IOC pot ajudar a formar consciència pedagògica 2.0 entre els alumnes.\nAixí que la primera impressió és positiva, però encara ens queda camí per recórrer. És el meu primer contacte amb un ensenyament virtual com a docent i haig de reconèixer que m’ha agradat perquè està brutalment ben organitzat. Hauré d’esperar per veure com casa la tasca virtual amb la tasca presencial. Ho explicaré en propers posts!\nTags:CURS 2010-11, experiències docents, IOC, propostes de futur, Reflexions


L’FMC, a la Taula del Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat\nAquest matí ha tingut lloc, al Saló de Sant Jordi del Palau de la Generalitat, l’acte de constitució de la la Taula del Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat, que ha de ser l’instrument que permeti la participació dels diferents departament de la Generalitat, els agents econòmics i socials, el tercer sector i els governs locals a facilitar l’elaboració del Pacte. La Federació de Municipis de Catalunya forma part d’aquesta taula\nSensi Domínguez, regidora d’Igualtat de Gènere i Feminisme de l’Ajuntament de Sant Boi de Llobregat, ha assistit aquest matí, en representació de la Federació de Municipis de Catalunya, a l’acte de constitució de la Taula del Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat.\nEl pacte és l’eina que aborda, des del punt de vista legislatiu, pressupostari i de polítiques públiques, tots els reptes que tenen els ciutadans amb discapacitat. És el fruit del compromís que van adquirir el president de la Generalitat i el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies en el marc del les reunions del Consell de la Discapacitat de Catalunya (CODISCAT), que agrupa les entitats representatives de l’àmbit de les persones amb discapacitat, i que és l’òrgan que vetlla per la transversalitat de les polítiques de promoció de l’autonomia personal i de l’atenció a les persones amb discapacitat. L’FMC també forma part del CODISCAT.\nEl pacte té com a finalitat l’establiment de les línies estratègiques d’actuació en els pròxims anys que permetin l’atenció transversal i integral a les persones amb discapacitat, d’acord amb els principis de la Convenció de l’ONU sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat.\nEn l'acte que ha tingut lloc aquest matí, s’ha constituït la Taula del Pacte Nacional pels drets de les persones amb discapacitat, per dotar-se d’un instrument, amb naturalesa d’òrgan col·legiat, que permeti la participació dels col·lectius i organitzacions implicades, així com la coordinació entre els departaments de la Generalitat de Catalunya. La Taula està presidida pel president de la Generalitat i hi participen el vicepresident del Govern i conseller d’Economia i Hisenda; el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, i la consellera de la Presidència, així com d’altres representants del Govern de la Generalitat; el president del Comitè Català de Representants de Persones amb Discapacitat; els membres del CODISCAT representants de les diferents federacions; un representant de la Taula del Tercer Sector, de les organitzacions municipalistes FMC i ACM, de les organitzacions sindicals; de les patronals, de la Confederació del Tercer Sector, de la Intercol·legial, de cadascun dels grups parlamentaris i fins a cinc membres en qualitat de persones expertes.


. Fire door, Bataclan Una publicación compartida de Banksy (@banksy) el 28 Jun, 2018 a las 1:00 PDT\n. Centre Pompidou Una publicación compartida de Banksy (@banksy) el 26 Jun, 2018 a las 7:00 PDT\n. Fifty years since the uprising in Paris 1968. The birthplace of modern stencil art. Una publicación compartida de Banksy (@banksy) el 26 Jun, 2018 a las 7:00 PDT\n. Porte de la Chapelle, migrant’s soup kitchen. Una publicación compartida de Banksy (@banksy) el 28 Jun, 2018 a las 3:01 PDT\nbanksy nuevas obras


Per tenir el nostre model territorial propi | Andreu Mas | bARCELONA | Política | El Punt Avui\nPer tenir el nostre model territorial propi Per tenir el nostre model territorial propi Per tenir el nostre model territorial propi Per tenir el nostre model territorial propi + Per tenir el nostre model territorial propi E-mail\nPer tenir el nostre model territorial propi\nLes vegueries substituiran les províncies, però encara no hi ha acord per determinar-ne el nombre exacte\nLa simplificació administrativa és un dels objectius del canvi de model\nPer tenir el nostre model territorial propi Per tenir el nostre model territorial propi Per tenir el nostre model territorial propi Per tenir el nostre model territorial propi Per tenir el nostre model territorial propi E-mail\nUn dels grans temes de país que sempre han estat damunt la taula, a banda de la redacció d'una llei electoral pròpia, és el canvi en la divisió territorial de Catalunya. En aquesta, com en altres qüestions de fons, hi va intervenir el Tribunal Constitucional, que va tombar una primera iniciativa parlamentària.\nL'any 2010, amb els únics vots dels partits que formaven el tripartit, la cambra catalana va aprovar una llei de vegueries de Catalunya que no es va arribar a desenvolupar.\nMalgrat tot, aquest és el punt de partida de la divisió territorial d'una Catalunya independent. Segons recull Elclauer.cat (un web amb informació sobre el procés proporcionada per diverses entitats relacionades amb l'estat propi), en una Catalunya independent l'administració substituiria les quatre diputacions provincials per vegueries. Ara bé, el conjunt de partits sobiranistes no acaben de posar-se d'acord sobre el nombre de vegueries que hauria de tenir Catalunya. La llei del 2010 fixava que n'hi hauria set: l'Alt Pirineu i l'Aran, Barcelona, Catalunya Central, Girona, Lleida, Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre.\nJa en el tràmit parlamentari, fa cinc anys, CiU defensava que s'havia d'incloure la del Penedès, i els municipis de l'Alt Ter també reclamaven disposar d'identitat pròpia.\nAixí doncs, caldrà un debat a fons per determinar en quantes vegueries es consolida el model territorial català. També caldrà cercar l'encaix per a la singularitat que representa la Val d'Aran.\nEn qualsevol cas, l'aplicació d'un nou model territorial comportarà un terrabastall en l'organització política que coneixem. El catedràtic de ciències polítiques de la Universitat Pompeu Fabra Ferran Requejo explicava mitjançant l'Associació Catalana de Professionals que els nivells administratius s'havien de simplificar: en primer lloc, hi hauria l'àmbit municipal; després, un de supramunicipal, pensat sobretot per cobrir les necessitats dels municipis més petits, i finalment l'administració de l'Estat descentralitzada en vegueries.\nEn aquest procés de reforma desapareixerien les actuals quatre diputacions provincials, i no està gaire clar quin podria ser el futur dels consells comarcals, que fan feina a les comarques, però perden sentit a l'àrea metropolitana de Barcelona.\n7 vegueries va aprovar el Parlament l'any 2010 amb els únics vots del tripartit. 1833 La divisió en províncies de l'Estat espanyol és una herència del segle XIX i no va canviar gaire amb la Constitució.\nUn model del segle XIX\nL'actual divisió territorial de l'Estat espanyol en províncies és hereva de la reforma administrativa que es va fer a Espanya l'any 1833. A finals del segle XIX es va decidir eliminar els anomenats corregiments i substituir-los per províncies, que es van articular a l'entorn d'una capital dotada dels instruments típics de l'Estat en aquell moment (una caserna, un jutjat i un governador civil). Les províncies, en aquella reforma, depenien directament del govern d'Espanya. Des d'aquella època, Catalunya va quedar dividida en quatre demarcacions, formades a l'entorn de Barcelona, Girona, Tarragona i Lleida. La Constitució del 1978 va mantenir la divisió provincial, però el 1981 van deixar de dependre del govern espanyol perquè va dividir l'Estat en disset comunitats autònomes i dues ciutats autònomes. Les províncies constitucionals es van retocar molt poc respecte a les del 1833.\nEl Punt Avui. Girona 20-09-2015, Pàgina 37\nEl Punt Avui. Nacional 20-09-2015, Pàgina 13\nEl Punt Avui. Camp i Ebre 20-09-2015, Pàgina 13\nEl Punt Avui. Lleida 20-09-2015, Pàgina 13\nEl Punt Avui. Maresme 20-09-2015, Pàgina 13


3r EPRI - Formulari Primera Comunió\nTal com vam comentar a la sessió de catequesi on-line del passat 3 de desembre, el vostre fill està rebent la catequesi de preparació per a la Primera Comunió. Al llarg del curs anirem proposant diverses activitats formatives per ajudar-vos a acompanyar-les en el seu creixement espiritual.\nUs adjuntem un formulari que hauríeu d'omplir per tal de facilitar l’organització de les diferents activitats. Per tal de poder-lo omplir correctament, cal que us llegiu la informació següent:\nSeguint el compliment de les mesures de sanitàries i de seguretat establertes a causa de la COVID-19, les cerimònies de Primera Comunió a Montalegre es duran a terme amb el grup estable de cada classe. No serà possible escollir cap altra data.\nInformar-vos també, que tots els torns seran bilingües.\nUs indiquem a continuació el dia i hora de cada classe:\n3r A (Sr. Bertran): Dissabte 8 de maig a les 12:30 h\n3r B (Sr. Cornellà): Dissabte 15 de maig a les 16:30\n3r C (Sr. Jordana): Dissabte 15 de maig a les 12:30 h\n3r D (Sr. Potau): Dissabte 8 de maig a les 16:30 h\n* La cerimònia tindrà lloc a l'Esglèsia de Santa Maria de Montalegre. C/ Valldonzella, 13 - 08001 Barcelona\nAls alumnes se’ls obsequia amb una creu que hauran de dur el dia de la comunió. A la part del darrera hi ha gravat el nom del vostre fill.\nEl dia de la imposició de la Creu també es farà un obsequi d'una Bíblia dirigida a nens de Primera Comunió. Hem tingut en compte les vostres preferències amb l’idioma en el qual la volieu.\nUNIFORME DE COMUNIÓ:\nEl vestit de Comunió dels nens és l'uniforme del col·legi: pantalons curts (tipus bermudes), mitjons blaumarí llargs, camisa blava tipus Oxford de màniga llarga, l’americana amb botons foscos, mocassins negres, la corbata del col·legi i la creu damunt la corbata.\n- Haureu d’evitar que el noi dugui objectes que puguin distreure-li durant la cerimònia (com els rellotges).\nÉs molt important vetllar entre tots perquè hi hagi el clima de recolliment necessari i propi amb la solemnitat d’una cerimònia d’aquests tipus. Per tant, cal tenir molt present que durant la cerimònia només podran fer fotografies i filmar els professionals escollits per l’escola. Si esteu interessats a rebre la informació dels diferents reportatges ens heu de permetre facilitar les vostres dades als professionals responsables.\nPodeu repondre el formulari fent clic: AQUÍ\nAmb els millors desitjos per aquest 2021 que comencem.\nMissa per Mons. Alfredo Pros, antic sacerdot de La Farga


Detingut el lladre que va rebentar la porta i va robar uns 400 euros en un restaurant de Sant Antoni • Ràdio Capital de l'Empordà\nLa Policia Local de Calonge ha arrestat l'autor que va trencar el vidre d'un local amb un puntal d'obra\nLa Policia Local de Calonge i Sant Antoni ha detingut un home per rebentar la porta d’un restaurant i robar diners. Els fets van succeir aquest dilluns de matinada cap a dos quarts de dues. L’arrestat està acusat d’un robatori amb força en un establiment del passeig de Sant Antoni, segons ha avançat el Diari de Girona.\nL’autor del succés va utilitzar un puntal d’obra per trencar el vidre i es va endur la caixa amb prop d’uns 400 euros dins. La Policia Local ha pogut detenir el presumpte autor del robatori aquest dimarts, gràcies a l’avís d’un ciutadà. A més, el cos policial investiga si l’autor té relació amb altres robatoris a la zona.\nArticle anteriorVi, Mag Lari i ganxotapes: les activitats de cap de setmana al Baix Empordà\nArticle següentFila Indie 1×07 – 18 novembre 2021


PROVEÏDORS DE Serveis de recollida residus\nDEMANA EL PRESSUPOST QUE NECESSITIS a tots els proveïdors de: Serveis de recollida residus\nSersall amb seu central a Castelló d'Empúries, és un grup d'empreses familiars amb capital social propi, que a principis dels anys 60 va començar fent el servei de recollida de brossa domèstica.\nActualment, la mateixa activitat s'ha diversificat en diferents serveis, i entre els sectors que es gestionen, cal destacar la recollida de Residus Sólids Urbans (RSU), la de residus industrials, selectiva i residus especials (concretament recollida d'olis usats), estem autoritzats com a transportistes per l'Agència Catalana de Residus amb el codi número T-964 i com a gestors amb el codi E-1254.11. Sersall ha fet la construcció de les dues deixalleries municipals de Castelló d'Empúries, dotades d'una instal.lació adequada a les necessitats que requereix el servei. Així també gestionem la mini-deixalleria de Navata d'entre d'altres.\nDes del Novembre de 1999 som membres de la UTE d'Envasos de Girona, que gestiona la planta de triatge situada a Celrà. Així mateix, des del Febrer del 2000, fem el servei de recollida selectiva d'envasos, paper i cartró, i des del 2010 també la fracció de vidre de tots el municipis de l'Alt Empordà adscrits al Consell Comarcal. Som responsables de la planta de transvassament d'envasos de tota la comarca de l'Alt Empordà i gestionem el paper i cartró que recollit a tota la comarca. També triturem la fusta i fem la gestió integral de qualsevol tipus de residus per a qualsevol indústria o municipi.\nPol. Ind. El Pla s/n\n17486 Castelló d'Empuries\n972 15 87 42\nVeure fitxa de proveïdor de SERSALL


Hanting Hotel Kuanzhai Alley West Branch Chengdu Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVeure tots els 1.623 allotjaments a Chengdu.\nHanting Hotel Kuanzhai Alley West BranchNo.68 Yongling Road, Àrea del Monestir de Wenshu Yuan, Chengdu, Xina, 610031 - Veure al mapaNotable7,2Basada en4comentarisHanting Hotel Kuanzhai Alley West BranchVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 20 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranServei d'habitacions 24 horesascensorRestaurantsaparcament de cotxes\nVeure les fotosHabitació Familiar (Family Room)Veure: ciutat32 m21 llit individual i 1 llit ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació amb Llit King (King Bed Room)Veure: ciutat18 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació amb Llit Doble (Twin Bed Room)Veure: ciutat25 m22 llits individualsFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Superior Gran (Superior Queen Room)20 m21 llit dobleFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació (oferta especial) (Special Offer Ro...1 llit dobleFixa les dates per veure preus\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualHanting Hotel Kuanzhai Alley West BranchRayfont Hotel & Apartment ChengduChengdu Pasay InnIU Hotel Chengdu Foxconn BranchValoració dels clientsExcel·lent 8,9 (7 comentaris)Notable 7,1 (21 comentaris)Excel·lent 8,5 (3 comentaris)BarriÀrea del Monestir de Wenshu YuanDistricte ChenghuaÀrea del Monestir de Wenshu YuanPi XianWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesMés informacióMés informacióMés informació\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop15 kmAeroport Internacional Shuangliu de Chengdu (CTU)106 kmAeroport Mianyang Nanjiao (MIG)estacions de tren i autobús1,4 kmCaotang Road North Metro Station1,5 kmKuanzhaixiangzi Alleys Metro Stationhospitals i clíniques1,7 kmHospital Oest Chengdufarmàcies1,5 kmNep-Star Drug Storebotiga de conveniència1,1 kmHongqi Chain Storecaixer automàtic450 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióIdeal tant per a la diversió com per al relax, Hanting Hotel Kuanzhai Alley West Branch es troba a la zona de Àrea del Monestir de Wenshu Yuan de la ciutat de Chengdu. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 4.7 km, i normalment només es triga 35 minuts per arribar a l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Huazhu Hotels Group és ben reconeguda per la seva qualitat de serveis i el seu personal amable, i Hanting Hotel Kuanzhai Alley West Branch compleix amb aquesta expectativa. Servei d'habitacions 24 hores, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Hanting Hotel Kuanzhai Alley West Branch sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. L'hotel compta amb 138 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, sabatilles, paraigua, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia). A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hanting Hotel Kuanzhai Alley West Branch.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Àpats, begudes i refrigeriRestaurantsServei d'habitacions 24 hores Serveis i comoditatsmagatzem d'equipatgezona de fumadors Per als nenshabitació familiar Accésascensorrecepció [24 hores]s'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsaparell de televisióescriptoriTV satèl•lit/cableassecador de cabellplat de dutxa empolles d'aigua de cortesiatelèfon Idiomes ParlatsAnglèsXinès (Cantonès)Xinès (Mandarí)Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 3 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 4 a 12 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els hostes de 13 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilEntrada/SortidaHorari d'entrada des de: 12:00 PMHorari de sortida fins a: 12:00 PMRecepció oberta fins a les : 12:00 AMDesplaçamentDistància des del centre de la ciutat: 4.7 kmDurada del trajecte fins a l'aeroport (minuts): 35L'allotjamentNombre de bars/sales: 0Nombre de plantes: 6Nombre de restaurants: 1Nombre d'habitacions: 138Any de construcció de l'hotel: 2014Renovació de l'hotel més recent: 2014AparcamentTarifa d'aparcament diària: 0 CNYMostrar més


B&B Maison Ruthier Waimes Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a B&B Maison Ruthier\nRuthier 13, Faymonville, Waimes, Bèlgica, 4950 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre B&B Maison Ruthier\nDissenyat tant per oci com per negoci, B&B Maison Ruthier està situat idealment a Waimes; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nB&B Maison Ruthier també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Waimes. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, premsa, biblioteca per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, insonorització, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de B&B Maison Ruthier la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Waimes.


Benzina, híbrid o dièsel? Aquesta és la qüestió - Damià Aguilar - Catalunya Ràdio\nBenzina, híbrid o dièsel? Aquesta és la qüestió\nHi ha un campanya contra els cotxes dièsel\n16/05/2018 - 01.08\nT'has de comprar un cotxe? Jo per sort no. Dic per sort, perquè si hagués de començar a mirar potser hauria de prendre ansiolítics. La primera variable sempre serà el preu, en el meu cas sí. Crec que és una màxima que cal complir, la de no comprar-se mai un cotxe que no et pots permetre. Recordeu els anys de la crisi i tots els SUVs de luxe que circulaven i que de cop i volta van desaparèixer dels carrers? I no cal picar tan amunt, amb els GTIs i la gent jove passa una cosa similar.\nUn cop has decidit quin pressupost tens i com el pagaràs o quina financera o oficina bancària et deixarà els calés, comences a decidir quina mena de vehicle vols. Utilitari, familiar, SUV, tot terreny autèntic... Aquí no m'hi fico. Tria el que vulguis. Normalment amb un fill et cal un cotxe del tipus berlina o familiar, perquè evidentment un utilitari és massa just. Si tens un segon fill, l'espai es multiplica per tres. A mi m'agrada aquella sentència que diu "preu per preu, sabates grosses". Entre altres coses perquè, avui dia, en els vehicles la mida no és directament proporcional a la despesa en carburant. I a més hi ha una cosa anomenada "conducció econòmica/eficient" que no és cap quimera.\nI després arriba el desastre. Què trio? Benzina, híbrid endollable o no, o dièsel? I et cau la casa a sobre. El dièselgate ha fet mal. Ens arriben missatges sonda del govern espanyol dient que acabaran apujant el preu del dièsel sobre la base d'apujar-ne els impostos. Jo si m'hagués de comprar un vehicle estrictament de benzina, pensaria que vaig enrere. Preferiria un híbrid.\nPerò l'oferta d'híbrids és limitada. Per què? Aquest és un altre debat. Sempre poso com a exemple que ja fa alguns anys podies circular per Califòrnia i veies com cada marca de vehicle japonès tenia la seva versió híbrida (més o menys real). A Honda li ha costat una pila d'anys -ho ha fet ara- treure el CRV híbrid al mercat espanyol. Molt tard.\nEn paral·lel, tenim missatges que diuen que els vehicles dièsel són els més contaminants... Articles de premsa... Marques com Toyota i Nissan aposten per eliminar els vehicles dièsel dels seus catàlegs. Què pensaria Rudolf Diesel si aixequés el cap? Probablement que ens la volen fotre una vegada més. Perquè si parles amb qualsevol enginyer del sector et dirà que hi ha a l'abast la tecnologia per fer que un dièsel com a mínim contamini el mateix que un benzina.\nDamià Aguilar: MÉS PÒSTITS\nLa guerra Rossi-Márquez ja és definitiva\nSeguint el rastre dels diners\nMarc Márquez, 25 anys de rècord\nMessi arriba als 400


“La Font de la teula” es el primer llibre d’una trilogia, que té com a personatge central a Lluís, un xiquet nascut als anys cinquanta en un poble rural situat al sud de la provincia de València. Lluís, predestinat a ser llaurador, com el seu pare i totes les generacions que el precediren, viurà una sèrie de canvis, en aparença menuts, que trencaran el seu destí i l’abocaran a un altre futur incert.\n2- L'escola dels cagons\nL’escola dels cagons\nA l’escola dels cagons anaven tots els xiquets del poble fins que teníen quatre anys.\nCadascun es duia una cadireta de casa, menuda, de fusta, amb el seient folrat de boga. La cuidadora, una dona vella els assignava un lloc i començava la seua vida de relació social.\nEs movien amb llibertat per tota la casa, i fins i tot eixien al pati que la dona tenia ple de plantes. Esparregueres, clavells, geranis, murcianes, falagueres, julivert, la parra que cobria l’eixida, el gesmiler agarrat a la paret del veí.\nEl que més els agradava era el galliner. Al més a dins de la casa ocupava tot l’ample, estava separat de les plantes per una tela metàl·lica. Una dotzena de gallines i cinc pollastres es movien sense parar, raspant a terra i picotejant els grans que se n’eixien de les menjadores, els cuquets, i fins i tot algunes mosques descuidades que acabaven als paps de les gallines. Destacava el pollastre negre, amb la cresta tan gran que li queia de costat, roja com la sang. Caminava majestuós, amb les potes folrades d’escates, les ungles afilades i uns esperons grossos que li conferien un aire poderós d’animal violent. Les plomes de la cua eixien amb força cap amunt i formaven un plomall negre. Al llom, els colors de les plomes es barrejaven per formar un mant que li cobria l’espatla i queia als costats. A la llum del sol, les plomes negres de la cua i el llom lluïen amb llampades metàl·liques de color verd.\nAl costat de la llar estava la porta de l’escala, separada del terra per dos graons que els nens ocupaven quasi de seguit. El racó de la pujada a l’escala, devia tindre alguna cosa que feia que tost volgueren ocupar un lloc als graons de la porxada central.\nEn entrar Lluís a l’escola dels cagons, la dona vella li donà un bes, l’agafà de la mà, el dirigí cap al centre de l’estància i deixà la cadira a continuació de les altres, totes en rastre pegades a la paret. Aquell seria el seu lloc.\nHi havia una xilladissa de nens que jugaven sense adonar-se’n de la presència de Lluís. La cuidadora l’apropà a un grupet de xiquetes que s’entretenien amb dues nines i una cistella de fustetes. Les amuntegaven fins què queien totes de sobte i alçaven el braços excitades per l’enfonsament del castell. Una xiqueta li oferí un pont de fusta roja. L’agafà sense dir res i mirant-la va somriure amb timidesa.\nA les cinc de la vesprada la cuidadora repartí els berenars, en començar a menjar el soroll ensordidor dels nens es reduïa considerablement. Lluís es disposava a pegar-li el primer mos a l’entrepà de pernil, però la mà poderosa d’un altre li’l va llevar de les mans. Se l’en dugué corrents a l’última porxada i se’l va menjar en un tres i no res. Tot va transcórrer tan de pressa que no va tindre temps per a reaccionar. Sense moure’s de la cadira va acotar el cap mirant a terra, amb un nus que li oprimia la gola, apretava els dents amb força. Una sola llàgrima li relliscà per la galta i s’estavellà en els taulells de fang que l’absorbiren de pressa. Seguí cabussat mirant la taca redona al taulell fins què desaparegué del tot. Ningú li havia furtat mai res.\nEl causant del robatori, poderós i satisfet el mirava de reüll des de la porta del corral. S’oblidà de Lluís i centrà l’atenció en altres nens que encara estaven berenant, es va asseure al costat d’una xiqueta i de sobte li pegà un estiró de trena que li desplaçà el cap de costat. La xiqueta començà a plorar dolorida, davant la superioritat feréstega del company. La cuidadora increpà a l’agressor perquè no ho tornés a fer. La resposta de l’agressor fou una cara lletja amb treta de llengua que indignà a la dona. Amb el bufador que havia pres per avivar el foc li llançà una canyada al cap. El de la cara lletja l’apartà tan de presa que la canyada fou al cap d’un innocent darrere seu. En oir el soroll de la canya badada, tots callaren a un temps i l’agredit començà a plorar desconsolat. La dona deixà caure el bufador i s’ajupí a l’altura del nen agredit. Agenollada a terra es desfeia en amabilitats i tendresa per consolar-lo. L’agafà al braç i li donà moltes besades, eixugà les seues llàgrimes i li feu un massatge al cap per calmar-li el dolor al temps que li deia a l’oïda paraules suaus. Tot i que tenia un bony al cap, la ràpida actuació de la cuidadora feu el seu efecte i en passar una estona s’incorporà de nou al joc.\nLluís tenia la mirada fixa en qui l’havia deixat sense berenar, semblava orgullós de tot el que havia fet al llarg de la vesprada. Aleshores s’apropava a una altra xiqueta, l’última que quedava amb bona part del berenar a la mà. La mirà amb la intenció de llevar-li’l, però la menuda alçà la vista i en veure’l a prop no li donà cap oportunitat. Començà a bramar amb la boca plena, se li ompliren els ulls de llàgrimes i es deixa caure a terra agafant-se la panxa com si li haguessin pegat una punyada, el presumpte agressor es queda immòbil, desorientat amb la boca oberta, la resta dels nens acudiren formant un rogle al voltant de la xiqueta i miraren acusadorament al sospitós que seguia immòbil. La cuidadora acudí de seguida.\n- Qui t’ha pegat?\nEl ditet assenyalà l’agressor. La dona, sense dir cap paraula, l’agafa amb força del braç, li pegà tres carxots i seguí, amb tota la força de què disposava, pegant-li cops a les natges amb la mà oberta. La resta dels nens miraven l’escena atemorits. En deixar-lo, l’heroi, amb les mans al cul, plorava a llàgrima viva.\nEn la propera entrada us oferirem el tercer capítol de La font de la teula: “El dia de la sal”\nPublicat per bolsavida a 4:41 Cap comentari:\n1- El part\nEn oir passes a la cambra de dalt obrí els ulls de sobte i va prémer la pereta de la llum que penjava del capçal del llit, el despertador marcava les tres i mitja de la matinada. Després d’unes passes suaus, va oir un murmuri, i tot seguit, dos potades bastes a terra i unes petjades grosses que es movien de pressa.\nLa viuda s’incorporà i es quedà asseguda al llit, immòbil, amb els peus a terra, amb l’atenció centrada en el soroll sord de les passes que travessaven l’andana, baixaven els graons de l’escala i s’aproximaven a la cambra. S’aturaren les passes i una mà forta colpejà la porta. La filla havia trencat aigües.\nAl carrer, les basses de la pluja reflectien les llumenetes esmortides que tractaven d’il·luminar la nit. A l’Ajuntament, els roncs del sereno es confonien amb la fosca. La mà forta trucà a la porta, però no va obtindre cap resposta. Intensificà els cops, però res. Amb el puny clos colpejà amb tota la seua força. Varen cessar els roncs i pogué oir el gemec d’una cadira i la veu del sereno, inintel·ligible, que s’apropava cap a la porta.\n- Busque el metge, la dona s’ha posat de part - i caminaren al carrer, sense parlar, amb el soroll cruixent del gel xafigat.\nA cal metge, el sereno feu uns tocs, amb una mena de ritme musical, de sobte s’obrí la finestra i s’abocà el metge amb els cabells escarotats.\nEls homes baixaren pel carrer Major, sense dir cap paraula arribaren a casa de la viuda i el sereno seguí el camí cap a l’Ajuntament ansiós per reprendre el son.\nEl metge va obrir el maletí a la cambra i va traure tot el que duia, pinces, tisores, bisturí, fils de cosir ferides, dos pots de gases, cotó en pel, un flascó amb iode, agulles, xeringues, un esfigomanòmetre, un estetoscopi, fòrceps, guants de làtex, tot de manera ordenada damunt del llençol blanc que cobria la superfície de la taula i donava als aparells del part una certa sensació d’harmonia.\nLa jove, gitada al llit, una mica incorporada amb dos coixins a l’espatlla, feia dues hores que havia trencat aigües. Però les contraccions no eren massa fortes, un ximple enduriment al ventre que passava de seguida.\nEl metge, s’afluixà el coll de la camisa i s’arromangà les mànigues tan amunt com pogué. Demanà aigua calenta, és rentà les mans i els braços fins als colzes i començà a ensabonar-se. Amb un raspallet es fregava els dits, les ungles i cada racó de les mans. En acabar, la mare de la partera, li ajudà a rentar-se i li oferí una tovalla neta, després d’eixugar-se la deixà caure en una ferrada situada en un racó de la cambra. Tenia el costum de no utilitzar cap eixugamans que no fos escrupolosament net, i sols l’utilitzava una vegada. Quan atenia un part encara prenia més mesures per tal d’evitar les infeccions.\nA les velles del poble el procedir del metge els pareixia exagerat. Sempre s’havia parit sense tanta cerimònia. Aquella mania d’utilitzar els eixugamans una sola vegada semblava una bogeria.\nEs posà els guants de làtex per reconèixer la jove. En introduir els dits entre les mucoses tèbies, percebia la tensió de la jove, incòmoda i avergonyida per les manipulacions del metge. Però l’home, concentrat en la seua faena, feia com qui no se n’adona. Sabia per experiència que si tractava de donar explicacions empitjorava la situació. Presentava uns centímetres de dilatació, però el part encara anava per a llarg. Es retirà els guants, li va prendre el pols i la tensió, i va eixir de la cambra per fer una mica de temps sense angoixar a la jove.\nA la vora del foc, l’àvia havia muntat un bressol de vímet, adornat amb unes faldilles de color rosa.\nL’home jove entrava a la cambra cada cert temps, s’apropava a la dona, li acaronava els cabells i amb les mans aspres li premia les seues per donar-li força i confiança.\nEncara que la seua aparença era d’aplom, el jove es trobava tens. Estava molt preocupat per l’esdeveniment. La situació era tan nova per a ell que desbordava la seua capacitat per a fer-li front. Però el semblant tranquil de la sogra li transmetia serenitat. La dona s’apropà al racó de la llar on estava assegut el jove, mirant el flamejar del foc amb el pensament embolicat en pors i confusions.\n- Tu tranquil. Quan comence el part, agafa-li la mà a la teua dona i dona-li ànims. Sense preocupar-te de cap altra cosa. No fases més que animar-la i oferir-li la teua mà forta per a què s’agarre i la prema, la resta és cosa del metge i meua. Tot anirà bé.\nLes paraules de la dona foren com un sedant. Se li ordenaren els pensaments. Sabia el que havia de fer. Coneixia quin era el seu lloc i el seu paper al part.\nEl part era cosa de dones. El pare quedava sempre al marge. El metge era l’únic home que tenia accés, i fins i tot hi havia moltes vegades que quan arribava el metge el part estava ja conclòs. Les comares de sempre, dones experimentades en assistir parts, s’encarregaven de tot.\nAl voltant de les comares, una colla de dones participaven de l’esdeveniment, es creava un ambient de dones on totes se sentien ames i protagonistes, sense donar cap compte als homes. A mesura que avançava el part, creixia la inquietud i l’emoció al voltant de la partera, entraven i eixien de la cambra tractant d’ajudar-li en els esforços. Però més que ajudar, el que pretenien la major part era no perdre’s cap detall, veure en primícia tot el que succeïra en la cambra del part.\nEn eixir el nadó al món i començar a plorar, la colla de dones se’l disputaven per a netejar-lo, vestir-lo i fer-li les primeres carantoines, amb una cridadissa emocionada que reblia la cambra. A les poques hores tot el mon se’n tornava a casa i en pocs dies s’oblidava l’esdeveniment.\nPerò quan el part acabava en tragèdia, les assistents a l’espectacle de fora casa contaven una i mil vegades cada passatge del part, detallaven escrupolosament el sofriment de la mare, l’escenari sangonós, l’actitud dels familiars, l’actuació del metge. La mort de la mare o el nen era sempre un espectacle tràgic que algunes dones no volien perdre’s. Ploraven esgarrades i compungides, però tenien un especial interés en acudir als parts que prometien tragèdia, per la feblesa de la mare o per alguna malaltia o contratemps al llarg de l’embaràs.\nLa dona, coneixedora del que succeïa al voltant d’un part, va decidir que la seua filla pariria sense cap intrús a la cambra, el metge i ella n’eren prou per atendre una partera. Però als seus càlculs no havia previst la voluntat del pare per estar present i veure nàixer el seu fill. Quan el jove li ho feu saber es quedà paralitzada. Havia donat per fet que el gendre es quedaria al marge, esperant en un racó de la llar, com feien tots els homes, fins què li anunciaren el sexe del fill i que tot havia vingut bé.\nL’home que anava a ser pare havia vist parir moltes femelles, ovelles i cabres del ramat que tenia el seu pare. Als catorze anys havia ajudat per primera vegada a una cabra per a què pogués donar a llum. Es trobava sol al camp amb el ramat i en començar a parir l’animal se n’adonà que sense la seua ajuda no ho aconseguiria. Recordà la imatge del seu pare amb les mànigues arromangades manipulant una cria abans d’eixir del cos de la mare, i s’animà a posar en pràctica el que tantes vegades havia vist. Introduí la mà en el cos de la cabra i a les palpes topà amb les potes del cabrit, en tirar una mica cap a fora pogué veure que eren les de darrere, seguí tirant amb cura i aparegué el cos del cabritet envoltat amb tels i ple de mucositats. La cabra no s’havia mogut, de tant en tant belava atemorida, amb un gemec fluix, i girava el coll, mirava al jove que s’esforçava en fer-la parir. Però en sentir que naixia el fill es girà de sobte i començà a netejar-lo amb la llengua. El cabrit començà a belar al temps que feia esforços per posar-se en peus. El jove, amb les mans plenes de mucositats sangonoses, contemplava emocionat la mare i el fill. Després d’aquell primer part va tindre moltes ocasions per ajudar a parir les femelles del ramat, i cada vegada sentia l’emoció del primer dia en veure naixer un nou ésser.\nPer res del món renunciaria al naixement del seu propi fill.\nDos mesos enrere, la dona feu una visita al metge per comentar-li que l’ajudaria ella sola el dia del part, coneixia al metge i sabia que era així com ell ho preferia. El metge li confirmà el que esperava, li digué que no li agradava tenir molta gent al seu voltant i que amb l’ajuda d’una dona d’experiència, li sobrava per assistir una partera. La dona buscà de passada la complicitat del metge, per evitar que el gendre estigués present al part. Com qui no fa, li comentà la intenció del jove, i que a ella no li pareixia correcte. Donava per fet el recolzament del metge. Però aquest li digué que estava equivocada, que la presència d’un pare madur, que sabera estar a l’altura de les circumstàncies no era cap problema, fins i tot podia ser beneficiós per mantenir l’estat anímic de la partera.\nL’antic metge no hauria permés mai la presència d’un home, però aquest metge jove, amb les seues noves idees, la deixà decebuda.\nEl primer crit de la jove, després d’una forta contracció, feu que els dos homes s’alçaren a la vegada de la llar i es dirigiren apressadament a la cambra del part. El metge i la mare de la jove es miraren un instant, sabien que havia arribat el moment.\nGitada al llit, amb la respiració accelerada i la cara desencaixada pel dolor de les últimes contraccions, feia grans esforços per frenar les irreprimibles ganes d’empentar. El metge li deia que respirara de presa, que no fera força encara.\nRecolzada sobre els coixins amb les cames molt obertes i la camisa de dormir arromangada fins els pits, mostrava un ventre voluminós i dur per les contraccions que empentaven la nova vida cap a l’eixida. Els genitals de la mare es dilataven per moments, es tensaven per les vores mostrant un cercle central de mucositats i cabells, el cabet del nen coronava cap a l’exterior. La jove s’aferrava a la mà del seu marit, la premia amb totes les seues forces, al temps que apretava les dents cada vegada que s’intensificaven les contraccions del ventre. El metge en prendre unes tisores de cirujia, amb decisió, feu un tall transversal en els llavis de la vulva, cap a la banda posterior, per afavorir l’eixida i evitar que s’esgarrara.\n- Fes força, empenta sense por.\nLa mare ansiosa per expulsar el que duia al ventre, incorporà el cap a la vegada que s’agafava el genoll amb una mà i al seu company amb l’altra i feia tota la força que li permetia el seu cos.\n- Respira! Relaxa’t una mica! Prepara’t per a la propera!\n- Ànim ! Empenta altra vegada, tot el que pugues!\nDesprés de diversos intents, la jove, totalment mullada de suor, començà a mostrar signes de debilitat. El marit li subjectava la mà mullada que havia perdut força. Delicadament li va retirar els cabells que li cobrien la cara. En eixugar-li la suor del front va percebre en la seua mirada una sensació d’impotència. El seu rostre mostrava el dubte. Tal vegada la convicció de què no seria capaç. Decididament l’agafà per darrere i la incorporà una mica més.\n- Ànim ! que ja quasi està. Empenta sense por que ja el tenim ací!\nLa contracció començava a ser més forta, el metge, la mare i el marit l’animaven tots d’una, va! va! va! fes força! fes força!\nLa jove animada per la presència de les tres persones que la recolzaven, tragué unes forces que creia inexistents, premia els punys i tancava els ulls i contreia tots els músculs del cos a la vegada, concentrada en la finalitat única d’alliberar-se del fill que pareixia no voler naixer.\nDe sobte, el cabet del nen començà a avançar cap a les mans del metge. La pressió al ventre baixava una mica, però la mare seguí empentant amb força.\nEl metge amb el cabet del nen ja totalment fora, feu una àgil maniobra per traure un muscle i al instant aparegué a la cambra el nou membre de la família.\nLa jove sentí una forta sensació d’alliberament. La tasca havia acabat. Se sentia abatuda i desfeta, a la vegada que satisfeta i ansiosa per veure i tocar el seu fill.\nEn retirar-li les mucositats del nas i la gola el nen començà a plorar.\nEl pare no podia parlar, sentia un nus a la gola i seguia immòbil, abraçat a la mare. Els ulls se li feren térbols i dues llàgrimes li relliscaren per la cara.\nLa jove somreia mirant-se el seu fill. El metge li l’havia deixat damunt del ventre, mentre lligava el cordó umbilical i cosia la ferida de la mare.\nL’àvia contemplava el net i la filla, amb una tovallola blanca a les mans esperava que el metge tallara el cordó i li deixara el nen per netejar-lo i vestir-lo. L’àvia assaboria silenciosa la felicitat que li produïa la presència del net, un home, Lluís, com l’avi, que obria una porta d’il·lusió i d’esperança cap al futur.\nEn la propera entrada us oferirem el segon capítol de La font de la teula: “L’escola dels cagons”\nPublicat per bolsavida a 3:12 Cap comentari:\n“La Font de la teula” es el primer llibre d’una trilogia, que té com a personatge central a Lluís, un xiquet nascut als anys cinquanta en un poble rural situat al sud de la província de València.\nLluís, predestinat a ser llaurador, com el seu pare i totes les generacions que el precediren, viurà una sèrie de canvis, en aparença menuts, que trencaran el seu destí i l’abocaran a un altre futur incert.\n“La font de la Teula”, centrada en l’espai i el temps que envolten la infància de Lluís, mostra un món d’ahir, de fa no res, que ja no hi és. Un poble de llauradors, sense aigua corrent, on les dones parien a casa. Els carrers eren de terra i la gent es desplaçava a peu i a lloms dels animals de carrega. Un lloc i un temps on les persones disposaven d’una saviesa que els permetia sobreviure amb molt poc.\nLluís creixerà amb les misèries d’una postguerra tardana que encara es patent per tot arreu. En un món tancat, reprimit i ple de vida, on comencen a veure’s les primeres llums esmorteïdes d’un futur incert i esperançador.\nPròximament es publicaran també els altres dos treballs que completen la trilogia: “Les dones de paper” i “La filla del mestre”.\n“Les dones de paper”, narra l’arribada de Lluís a l’institut comarcal, un temps de descobriments i vivències on se n’adona que el seu poble no és el centre del món.\n“La filla del mestre” situa la narració en un temps que va des de setembre de 1975 a octubre de 1976. Lluís suspén la selectivitat i veu truncat el seu somni per escapar a la ciutat, a València, el seu deler de llibertat. En aquest any de permanència forçada al poble, coneixerà a la filla del mestre, una dona que torna d’un món que Lluís considera ideal.\n“La font de la teula” ha sigut editat pel propi autor en Obrapropia, una editorial que ens permet editar, imprimir i distribuir els nostres treballs per Internet.\nLa forma més fàcil d’accedir a este llibre es a partir de la pàgina web de l’editorial:\nEls interessats podran adquirir el llibre en paper, o mitjançant una descarrega en format pdf.\nEl llibre consta de 145 pàgines, distribuïdes en 27 capítols.\nRelació de capítols que componen el llibre:\n2-L’escola dels cagons.\n3-El dia de la sal.\n5-El primer tractor.\n6-L’olivar de Quintalla.\n7-Les màquines de llaurar.\n8-La font de la teula.\n9-Fems i runes.\n12-La mola de ferro.\n15-La cambra de les deixalles.\n17-La primera televisió.\n18-Don Alberto i la mestra.\n19-La cambra de la mestra.\n20-La cuina de gas.\n23-El taller de motos.\n26-Els últims anys a l’escola.\n27-La matrícula a l’institut.\nEn la propera entrada us oferirem el primer capítol de La font de la teula: “El part”\nPublicat per bolsavida a 11:42 Cap comentari:\nMiquel Sentandreu Mahiques. Tema Picture Window. Amb la tecnologia de Blogger.


Helly hansen Logo Vermell comprar i ofertes a Waveinn\nLa nostra jaqueta Helly Hansen Logo està fabricada en bonic cotó Terry francès està dissenyat amb un gran logo HH al pit. Cordons gruixuts i una caputxa forrada donen la sensació autèntica dels materials. Una peça còmoda i còmoda que és imprescindible per a les tardes d'estiu durant tot ;any.\nConeixes les característiques que converteixen al Helly hansen Logo en un producte únic? Si estàs interessat en Helly hansen Logo has de saber que aquest producte està en estoc a la nostra botiga online waveinn. A l’extensa col•lecció de Dessuadores segur que trobaràs exactament el material que estàs buscant per practicar el teu esport favorit: nàutica i pesca. Aprofita tots els avantatges que t’ofereix waveinn i uneix-te a la comunitat esportiva més gran.\n$ 54.59 $39.49\n$ 108.47 $89.99\n$ 108.5 $78.49


Els gols de la remuntada històrica del Barça contra el PSG, el vídeo més vist de l'any a la web de l'Esport3 - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEls gols de la remuntada històrica del Barça contra el PSG, el vídeo més vist de l'any a la web de l'Esport3\n28/12/2017 - 17.45 Actualitzat 10/07/2020 - 10.28\nE3 més vist 2017\nEn el rànquing dels vídeos més vistos de la web i aplicació de mòbils d'Esport3 , el vídeo amb els gols del 6-1 del Barça al PSG en la tornada dels vuitens de final de la Champions és el més vist.\n1 - Els gols d'una remuntada històrica (6-1): El Barça goleja el PSG per 6 a 1, amb un gol de Sergi Roberto en el temps de descompte, i es classifica per als quarts de final de la Champions.\n2 - El Barça es reenganxa a la Lliga amb un triomf al Bernabéu (2-3): Leo Messi, en el temps de descompte, dona un triomf vital al Barça en la lluita per la Lliga.\n3 - El "You'll never walk alone" del Liverpool, dedicat a les víctimes de Barcelona i Cambrils: minut de silenci al camp del Liverpool que acaba amb el "You'll never walk alone" dedicat a les víctimes de Barcelona i Cambrils.\n4- Piqué s'emociona: "Estic orgullós dels catalans". El jugador del Barça s'emociona al final del partit, però això no li impedeix parlar clar sobre les càrregues policials de l'1 d'octubre i molts altres temes, com la decisió de jugar el partit d'aquest diumenge o el seu paper a la selecció.\n5 - La tensa entrevista de Luis Enrique. L'entrenador del FC Barcelona no encaixa bé la desfeta davant del PSG (4-0), i ho demostra en aquesta entrevista amb Jordi Grau.\n6- Neymar arriba a Barcelona i sense parlar del seu futur. Neymar aterra a l'aeroport del Prat després del seu viatge a la Xina enmig de les informacions sobre el seu traspàs al PSG.\n7 - Els jugadors del Barça B consolen els de l'Eldenc després del 12-0. Els de Gerard López no tenen cap compassió del cuer i marquen una golejada històrica (12-0).\n8 - Triomf històric del Girona a Montilivi (2-1). El conjunt de Pablo Machín va ser capaç de capgirar el gol inicial d'Isco i derrotar el Reial Madrid amb dianes de Stuani i Portu.\n9- David Villa marca un gol de classe. L'asturià demostra que té el gol entre cella i cella. El davanter asturià assegura el triomf dels New York City amb una vaselina gairebé des del mig del camp al final del partit al camp del Philadelphia Union (0-2).\n10 - Entrevista a José María García. El periodista i propietari del Movistar Inter, José María García, no es mossega la llengua i critica amb duresa Josep Maria Bartomeu en una entrevista.\nMésvist 2017 E3 més vist 2017\nGiannis Antetokoumpo, MVP de la temporada 2019-20 de l'NBA\nJosep Maria Bartomeu parla sobre el seu futur al Barça amb TV3: "A hores d'ara ningú vol dimitir"\nJosep Maria Bartomeu parlarà amb TV3 abans del Trofeu Joan Gamper\nEl Gamper: l'assaig final amb Pjanic i Ansu\nMaverick Viñales fa la "pole" al GP de l'Emília-Romanya


Santi Mina - Oyuncu profili 19/20 | Transfermarkt\nOyuncu (13) Rubén Blanco (1) Sergio Álvarez (25) Iván Villar (2) Hugo Mallo (4) Néstor Araujo (18) Joseph Aidoo (15) Lucas Olaza (3) David Costas (16) Jorge Sáenz (17) David Juncà (20) Kevin Vázquez (14) Stanislav Lobotka (8) Fran Beltrán (5) Okay Yokuslu (6) Denis Suárez (24) Pape Cheikh (21) Jozabed Sánchez (22) Santi Mina (10) Iago Aspas (23) Brais Méndez (11) Pione Sisto (19) Gabriel Fernández (12) Claudio Beauvue (7) Juan Hernández\nDoğum tarihi/Yaş: 7 Ara 1995\t(23)\nDanışman: Together For You\n14 Tem 2019'den itibaren takımda\n7 Ara 1995\nÖngörülen geri dönüş tarihi 27 Ağu 2019\nTarih: 14 Tem 2019\n19/20 14 Tem 2019 VCF Valencia Celta Celta Vigo 30,00 mil. € Bedelsiz\nTarih: 4 Tem 2015\n15/16 4 Tem 2015 Celta Celta Vigo VCF Valencia 4,00 mil. € 10,00 mil. €\n13/14 1 Tem 2013 Celta Celta Vigo B Celta Celta Vigo 1,00 mil. € -\n12/13 5 Oca 2013 Celta Celta Juvenil A Celta Celta Vigo B - -\n11/12 1 Tem 2011 Celta Celta Vigo Alty Celta Celta Juvenil A - -\nToplam transfer kazancı : Toplam transfer kazancı : 10,00 mil. €\nToplam: 45 13 6 208 2.706\nLaLiga 30 7 5 265 1.858\nAvrupa Ligi 6 - - - 297\nKral kupası 5 4 1 82 327\nŞampiyonlar Ligi 4 2 - 112 224\nLaLigaAvrupa LigiKral kupasıŞampiyonlar Ligi\nCmt, 24 Ağu 2019 - 22:00\n18 İspanya U21 2 Eyl 2015 4 2\n8 İspanya U19 20 Mar 2013 12 2\n- İspanya U18 29 Oca 2013\t 3 1\nMaxi Gómez Santrafor Valencia\nKrzysztof Piatek Santrafor Milan\nJoelinton Santrafor Newcastle United\nLautaro Martínez Santrafor Inter\nMoussa Dembélé Santrafor Olimpik Lyon\nAleksandar Mitrovic Santrafor Fulham\nJean-Philippe Mateta Santrafor Mainz 05\nAndré Silva Santrafor Milan\nWesley Santrafor Aston Villa\nDominic Calvert-Lewin Santrafor Everton\nGiovanni Simeone Santrafor Fiorentina\nAndrea Petagna Santrafor SPAL\nSanti Mina başka oyuncu ile karşılaştır


La Diputació col·laborarà en el nou projecte de creació d'ocupació de L'Ènova | Valencia Extra\nEl responsable de l’àrea de Desenvolupament Rural i Polítiques contra la Despoblació de la corporació provincial, Ramiro Rivera, ha visitat el municipi de L’Ènova amb l’objectiu principal de conéixer de primera mà el nou projecte d’activació econòmica i emprenedoria que l’ajuntament vol posar en marxa pròximament. La finalitat d’aquest pla és la creació d’ocupació a partir de la potenciació del producte local (bàsicament agrícola), donant suport a les diferents iniciatives empresarials mitjançant la formació i el finançament, així com ajudant en tasques de màrqueting, distribució i internacionalització.\nLa Diputació de València estudiarà diverses fórmules per a col·laborar en un projecte fonamental per a diversificar l’activitat del municipi, valorar els productes locals (cas de la taronja sal·lustiana) i atraure població. És una manera, a més, de rellançar les Pimes orientant-les en la seua adaptació a nous mercats i escenaris.\nDurant la seua visita a L’Ènova, localitat pertanyent a la comarca de la Ribera Alta, Ramiro Rivera s’ha reunit amb Tomás Giner, alcalde d’aquest municipi de menys de 1.000 habitants, i ha signat en el llibre de visites del consistori.


La presidenta d’En Comú Podem s’ha reunit amb Josep Vicent Boira a València i ha reiterat el compromís de l’espai amb el Corredor mediterrani\nAquest matí, la presidenta d’En Comú Podem al Parlament de Catalunya, Jéssica Albiach, s’ha reunit a València amb Josep Vicent Boira, comissionat del govern de l’estat pel corredor mediterrani. Durant la reunió s’han debatut els aspectes encara pendents en el desplegament del corredor mediterrani, el qual ha destacat que els territoris per on passa l’arc mediterrani absorbeixen el 50% de la població de l’estat espanyol, el 63% del trànsit de mercaderies, el 45% del PIB i més del 50% de l’exportació i del turisme estranger. Albiach ha reiterat el compromís de l’espai amb aquesta infraestructura, que implicaria estalviar-se 900.000 tones de CO2 i desenvoluparia 15.000 llocs de treball vinculats.\nLa presidenta ha titllat “d’incomprensible” l’absència del govern de la Generalitat en l’acte celebrat aquesta setmana i ha manifestat la seva decepció pel seu poc compromís amb el projecte; “és incomprensible que la Generalitat hagi dedicat el doble d’esforços a l’ampliació de l’aeroport que al Corredor”. En aquest sentit, s’ha reafirmat en l’aposta pel corredor mediterrani, el qual ha considerat “una prioritat econòmica, política i ecològica per Catalunya” i ha volgut reivindicar l’extensió de la línia al tram Castelló-València i la connexió del corredor amb el Port de Barcelona.\nA la reunió, Albiach ha presentat la proposta d’En Comú Podem sobre el desplegament de la xarxa ferroviària nocturna per connectar Barcelona amb 40 ciutats europees. La iniciativa, impulsada per l’Associació per a la Promoció del Transport Públic (PTP) i l’Ajuntament d’El Prat, inclou la connexió ferroviària dels aeroports d’El Prat, Girona i Reus, la connexió amb el sud de França i també la connexió de llarg abast amb ciutats de la resta de l’estat i d’Europa, com París, Brussel·les, Amsterdam i Roma. En aquest mateix sentit, la presidenta va anunciar el passat 5 de novembre a l’acte celebrat a l’estació del nord, la voluntat de promoure un Gran Acord Nacional per a la Mobilitat que inclogui aquest projecte. “La transformació de la mobilitat ha de ser integral i requereix la participació de tots els actors”, va afirmar i va demanar que “la revolució del tren ha de ser un compromís transversal a tots els pressupostos, als de l’Estat -on hi ha 1.529 milions per a donar una bona empenta als trens- però també als de la Generalitat i als de tots i cada un dels municipis del país”.


la pedra i el marge / LPM: El viatge de l'anamnesi\nEl viatge de l'anamnesi\nTono Fornes, Dones que caminen de pressa i altres poemes. 15è Premi Tardor de Poesia Castelló de la Plana 2009. Editorial Aguaclara, Col·lecció l'Aiguader núm. 24, Alacant, abril de 2010.\nAra fa just quatre anys publicàvem en aquestes pàgines, per al número 308 de Saó, una nota sobre el llibre de Tono Fornes (Tetuan, 1955) Vestigis, filogènies i desficis, editat per Tres i Quatre. De llavors ençà, Tono Fornes, que viu i fa classes de biologia a Dénia des de fa més de trenta anys, ha persistit en cos i ànima en els seus quefers, trenats com una xarxa a través del fil perdurable de la poesia i la mar. Fruit d'aquesta experiència de navegant infatigable (a través del mar de la poesia o de la poesia del mar: és inútil ordenar els factors de tan bella suma) fou De mar estant, llibre tramat en col·laboració amb Juan Gargallo que recorre el país dels valencians de nord a sud en una extraordinària singladura plena de reflexos, reflexions i apunts de bon connaisseur (el poema “En mar” del present volum hi remet de manera nítida). Si anotem aquestes coordenades vitals de Tono Fornes no és per cap voluntat d'aproximació biogràfica sinó perquè en la poesia del nostre poeta l'experiència marina, enriquida per la mirada del biòleg, n'és centre motriu sempre. Lluny de l'exaltació de la pura aventura, el poeta hi troba el correlat moral que busca i dóna sentit a la vida: les barques com el cos que envelleix, el port com el recer de l'amor, la singladura com la vida, els misteris de l'evolució com lliçons pràctiques per a la lluita quotidiana. No hi ha, en tota la geografia poètica catalana, un autor que més bé estiga resolent l'equació poeta = navegant com alguna cosa més que la brillant metàfora pescada en les profunditats de la tradició literària. Ni qui contribuesca més bé a la divulgació de les ciències naturals amb la subtilesa a què només pot aspirar la bona poesia: “Tectònica de plaques”, “Deriva continental”, “Burgess Shale”, “Dimorfisme mineral”, “Pelagia noctiluca”, “Euplectella aspergillus”, “Nucleogènesi”, “Phylum cordata: classe mamífera”, etc.\nNo pense, però, el desvagat lector d'aquestes ratlles que aquests poemes i d'altres del present volum tenen cap vel·leïtat alliçonadora o vocació de manual científic: tot en la poesia de Fornes (tractant-se de poesia, podia ser altrament?) té un propòsit moral, d'ensenyament (per a un mateix, per als altres) de vida. Perquè Fornes sempre camina damunt la corda que tan sàviament va tibar el seu admirat i homenatjat Gabriel Ferrater, i tots dos conceben el poema com un mecanisme capaç d'expressar amb nitidesa –a través de les diverses formes dialògiques– les experiències que la vida escriu en carn viva.\nMalgrat la divisió en parts Dones que caminen de pressa i altres poemes se sosté sobre una base homogènia. En aquest sentit, el títol que representa el conjunt podria donar una falsa impressió d'aplec crescut vegetativament, simple acumulació de material feta a colps de temps (i òbviament no hi hauria res a objectar a aquesta manera de lligar poemes). Fins i tot gosaria dir que en l'elecció del títol, la primera part del qual ho és també d'un poema i de la segona secció del llibre, hi ha pesat més l'explicitud de l'agraïment a Ferrater (Les dones i els dies) i la voluntat de situar cada poema en un mateix nivell d'importància tot renunciant a la jerarquització de sentit que atorga la destil·lació d'un títol “independent” que altres possibles consideracions. Per altra banda, ja que de dones que caminen de pressa suposadament es tracta, no és aquest el llibre on més predomine, en el conjunt de l'obra de Fornes, la temàtica amorosa. És, doncs, tan representatiu com qualsevol del poemari, per molt que acabe amb una forma sentenciosa molt estimada pel poeta en els versos que posa en boca de la pitonissa de Dénia i Delfos: “Ara i per sempre ignoraràs, / versaire, dues coses: / el dia de la teua mort / i el vell misteri de les dones / que caminen de pressa”. No hi falta, doncs, l'humor (del bo), ni les connexions ferraterianes es limiten a aquest poema (llegiu la bella paràfrasi de “A l'inrevés” del poeta de Reus en el poema “Direm” de Fornes). Obert per la secció Quirat, dos impecables sonets al garrofer, el llibre traça la deriva per dues mars més extenses, Dones que caminen de pressa i Versos del capità (una altra paràfrasi, aquest colp nerudiada), per desembocar en les Dues elegies, al pare i a una amiga, i Barry a l'illa o retorn d'un amnèsic Ulisses a l'illa. És del poema “La resta”, de Dones que caminen de pressa, d'on hem extret el títol per a la present ressenya. Com en tots els poemes del llibre, il·lumina aquests versos una contorbadora bellesa : “La resta són els noms. La resta és tot / allò que ja està escrit i haurem, / dipositaris del desfici –orfes / d'aquella terra alta que visita / sense avisar la deessa esquiva–, / de rescriure i explorar, afònics / d'incerteses, enamorats encara, / en el viatge esquerp de l'anamnesi”. No cal dir que subscrivim tan sàvia declaració de principis.\nPublicat a Saó núm. 352, setembre de 2010.\nPublicat per Manel Rodríguez-Castelló a 23:55\nEtiquetes de comentaris: Tono Fornes 2010\nSi t'arriba el dematí