El Parlament de Catalunya publica les declaracions de béns dels diputats | NacióDigital\nEl Parlament de Catalunya publica les declaracions de béns dels diputats\nXavier Garcia Albiol és el president de grup amb més patrimoni, amb prop d'un milió d'euros\nper Redacció , 5 de novembre de 2015 a les 20:38 |\nLluís Llach. Foto: Adrià Costa\nEl Parlament ha publicat la declaració de béns dels diputats de la cambra. La Llei de la Transparència, que va entrar en vigor l'1 de juliol, obliga institucions a fer públiques dades dels càrrecs electes. D'aquesta manera, els ciutadans poden consultar a Internet els béns immobles, les comptes corrents, les accions i els vehicles dels diputats, entre altres.\nEl cantautor i membre de Junts pel Sí és un dels diputats amb més patrimoni amb 1,3 milions d'euros i no 9,5 com per error s'havia publicat inicialment. En aquesta declaració consten set propietats immobiliàries, participacions en empreses i un veler d'onze metres d'eslora.\nEl líder d'un partit que ha declarat més béns. Concretament, acumula un patrimoni a l'entorn del milió d'euros que engloba tres habitatges per una suma de 850.000 euros, un pla de pensions de 126.000, a més de 120.000 en comptes corrents. Al costat de Lluís Llach, és un dels altres parlamentaris que té un veler. Per altra banda, el líder popular ha de pagar 306.000 euros d'un crèdit bancari.\nEn segona posició, pel que fa a líders del Parlament amb més patrimoni, s'hi troba el líder socialista Miquel Iceta. El primer secretari del PSC ha declarat dos immobles: un per valor de 336.000 euros i l'altre de 233.000, a més del 50% d'un tercer immoble, producte d'una donació, valorat en 15.000 euros. A banda té 11.000 euros en comptes corrents, 132.000 en accions i altres tipus de béns anàlegs, 104.000 en fons d'inversions, un Golf TDI i una pintura de 10.000 euros. En la seva declaració també hi consta un préstec hipotecari amb el BBVA per valor de 282.000 euros.\nEl cap del grup Catalunya Sí Que Es Pot, declara el 50% d'un immoble valorat en 98.000 euros que va rebre en herència i el 20% d'un local valorat en 924.000 euros. D'altra banda, a la declaració de béns de la presidenta del grup parlamentari de Ciutadans, Inés Arrimadas, hi apareixen 85.000 euros en comptes corrents i 4.900 euros en accions d'acord. Antonio Baños, president del grup parlamentari de la CUP, ha declarat 11.000 euros en comptes corrents.\nEl president del grup parlamentari de Junts Pel Sí, és propietari d'un habitatge per valor de 50.000 euros, 70.000 euros en comptes corrents i 43.000 en un pla de pensions. També té un Toyota Land Cruiser del 2009.\nPer la seva banda, Raül Romeva, cap de llista de Junts pel Sí, ha declarat dos immobles dels quals en té el 50%; un de compravenda amb un valor de 413.649, i l'altre, en propietat a través d'una herència, de 49.073 euros.\nPer la seva banda, el president en funcions de la Generalitat, Artur Mas, posseeix un habitatge per valor de 230.000 euros, 127.000 euros en comptes corrents, 45.000 euros en accions i fons d'inversió i 213.000 euros en un pla de pensions.\nFinalment, el president d'ERC té dos habitatges: un, al 50%, valorat en 200.000 euros i l'altre al 100% de 60.000. A més, gairebé 20.000 euros en comptes corrents, 57.884 en fons d'inversió i 111.220 en un pla de pensions.\nConsulta les declaracions de béns dels diputats a l'interactiu de NacióDigital\nError en la declaració de béns de Lluís Llach: no té 9,5 milions, sinó 1,3\nPolítica, Oriol Junqueras, Jordi Turull, Raül Romeva, Antonio Baños, Parlament de Catalunya, Inés Arrimadas, Miquel Iceta, Lluís Llach, Lluís Rabell, Artur Mas, Xavier García Albiol, patrimoni\nPer ALGI el 6 de novembre de 2015 a les 19:33\nSi us plau honorables senyor , si volem fin un gran pais .... Catalunya ... començem be ,algun es pot creure el que diuan ...... No direm nom, un amb no se quants masters diplomat en no se que i te 1.050 euros i un cotxe de 20 anys...per favor...i res mes..... Un altre te 9.000 euros i un credit de 260.000 i un prestec de 13.000 ... quin banc li ha deixat aixo ... despres el tenim que rescatar els bancs entre tots..... "estan locos estos Romanos" I tots els partits igual......... molt poc serio , samblem de la meseta Visca la terra\nPer Anònim el 6 de novembre de 2015 a les 19:07\n142 euros: Son els diners que diu que té per viure Eduardo Reyes. Rufián!!!\nJo no crec que es pugui ser tant d'esquerres i estar tant forrat.\nPer buah el 6 de novembre de 2015 a les 14:40\nAl Perú, a la gent forrada d'esquerres els hi diuen "caviares" Al menys el Serrat no va donant la imatge de hippie radical. Fons d'inversió? eing si és tan patriota podria invertir 8 dels 9 millions en urgpencies del país. I encara seria millionari. Ara entenc pq no ha anat a la CUP, que son els unics que es salven en quant a "coherència"... i Albiol clar.\nPer Anònim el 6 de novembre de 2015 a les 13:21\nSí, i encara desgasta més lluitar per la pàtria veïna, com fan l'Albiol, l'Arrimadas, el Millo, l'Iceta o el Franco Rabell.\nEn canvi l'Albiol\nPer Anònim el 6 de novembre de 2015 a les 12:44\nEn quatre anys d'alcaldia ha guanyat ben poc, pobret!\nI ara afegirà un bon sou al patrimoni\nPer Anònim el 6 de novembre de 2015 a les 11:24\nAixó de batallar per la pàtria desgasta molt. Ara per 4 o 5 hores de Parlament a la setmana, podrà afegir un bon sou al patrimoni. Tot sigui pel procés.\nEn Lluis Llach\nPer emprenyat dels politics el 6 de novembre de 2015 a les 11:18\nEs el mes ric del parlament, en Lluis Llach, en canvi el pobret l'Artur Mas, s'ha dscuidat l'herencia del seu pare, li tindrem de fer una col.lecta per pobre. Quina pandilla\nPer Minont el 6 de novembre de 2015 a les 11:09\nEn Llach ha estat el cantant en català que més èxit ha tingut i més ha venut. És totalment lògic que tingui forces diners. Però a l'hora no s'ha transformat cap a la dreta com fan gent de poca força mental, al moment que guanyen diners.\nPer Anònim el 6 de novembre de 2015 a les 10:10\nNo creo que esté prohibido tener dinero si lo has ganado honrada y legalmente y además has pagado tus impuestos. Me parece muy loable que una persona con este patrimonio continúe defendiendo su pensamiento de izquierdas. Creo que es una persona bastante solidaria con los mas desfavorecidos. No hay que confundir solidaridad con ir regalando el dinero ganado con tu trabajo y talento al primer gandul/a que se cruza en tu camino. Hay mucho envidioso suelto que pretende vivir del trabajo de los demás sin dar palo al agua! Antes de opinar de la vida de los demás primero documentarse!\nDoncs em sembla bé\nPer Anònim el 6 de novembre de 2015 a les 09:53\nSi després de 50 anys de carrera professional exitosa, no hagués recollit i invertit el que ha anat guanyant, ben ruc seria. Ser d'esquerres no vol dir ser pobre ni idiota.\nPer Xav el 6 de novembre de 2015 a les 08:31\nAhir vaig veure a Llach anar al parlament en bici cutre, cony qze porti una nova com a minim. Sabeu allo que els Golf i els castells s' assemblen en que sempre tenen un fantasma dins ?\nPer No l'anarquista el 6 de novembre de 2015 a les 01:16\nHo sabia tothom: La gallineta que no volia pondre cap més ou resulta que ponia ous d'or ... A fer punyetes aquest sou que fa tants anys que m'esclavitza! Maurici


ELS GOIGS. DE CATALUNYA AL MÓN | Glòria Ballús Casóliva\nde Glòria Ballús Casóliva\nAutor: Glòria Ballús Casóliva\nEl cant dels goigs i la llarga tradició que els envolta (la seva lectura i memorització, el col.leccionisme de fulles volants, la seva dispersió pel territori, etc.), ha estat al llarg de gairebé un mil.leni un fenomen cohesionador de la població, que, partint en origen d'una manifestació religiosa, ha acabat per convertir-se en senyal d'identitat. Precisament en terres catalanes, el seu cultiu i expansió han estat particularment notables, de manera que es podria dir que els Goigs s'han estès i han donat un testimoni cultural i patrimonial únic, des de Catalunya cap al món.El present llibre ens proposa un recorregut a través del temps, en el qual podrem apreciar la complexitat d'un interessantíssim fenomen, català, interdisciplinari (artístic, religiós, musical, sociològic, popular, gràfic i editorial), que ens portarà, des de les melodies més senzilles entonades a una sola veu en cant pla (gregorià), d'arrel medieval, fins a les musicalitzacions més complicades i modernes que proliferaren, molt particularment, entre els segles XVI i inicis del XX, donant lloc a un deixant existencial que encara mostra un caliu en l'actualitat. Un entramat cultural que ha escampat la seva llavor per terres de tot el món, des de França o Itàlia, fins a Amèrica o Filipines.


No me'n sé avenir: Garrotada vil\nSalvador, la pel·lícula de Manuel Huerga que explica els últims dies de vida de Salvador Puig Antich i el seu camí sense retorn cap a una execució injusta (com totes les execucions), ha estat una garrotada a la meva consciència, últimament aletargada per culpa d’una astènia tardoral enganxosa que m’ha tingut embadocada durant setmanes i setmanes.\nAmb aquesta garrotada, m’he despertat de cop. He disfrutat molt veient bon cine, però he patit com mai posant-me a les pells de les tres germanes Puig Antich. I, a la vegada, m’he percatat que pateixo una greu ignorància històrica dels fets dels últims anys del franquisme, que no són pas tan llunyans i que, per tant, m’haurien de ser molt més familiars. Salvador m’ha obert els ulls a la pròpia ignorància.\nSobretot, m’ha fet esgarrifar pensar que tot això passava fa una trentena d’anys… Quan estaven de moda els pantalons amb pota d’elefant i les jaquetes de pana... les mateixes que alguns dels nostres pares encara conserven amb nostàlgia a l’armari. Les coses no han canviat tant des d’aleshores. De fet, alguns dels franquistes còmplices de la mort de Puig Antich (o familiars seus) encara exerceixen càrrecs de poder.\nEn conjunt, vaig sortir del cine sorpresa de constatar que aquí es poden fer pel·lícules d’aquesta qualitat. Una garrotada a la consciència no l’aconsegueix qualsevol filmet amb quatre efectes especials vistosos amanits amb una mica de música sensiblera. Salvador, al meu poc entendre, és una pel·lícula molt bona, molt ben feta i molt ben interpretada. Els actors, encapçalats per Daniel Brühl, són realíssims i emotius. La banda sonora, de Lluís Llach, indiscutiblement adequada. La història, amb tots els ingredients per interessar.\nPerò em va sorprendre un detall: mirant els títols de crèdit (d’un disseny boníssim), em vaig quedar parada que Antena 3 i altres patrocinadors i col·laboradors participessin en aquesta pel·lícula, que, a més, és de Mediapro. Així que vaig buscar informació per internet, i vaig topar-me amb el currículum de Manuel Huerga, el director. La seva carrera, molt extensa i variada, està esquitxada a tort i a dret per moltes col·laboracions i encàrrecs de l’stablishment, per entendre’ns. Que si al Forum 2004, que si a Barcelona TV, que si les cerimònies dels Jocs Paralímpics…\nAquests detalls, sumats al dels patrocinadors, em van ajudar a contextualitzar millor la pel·lícula: la vaig passar a concebre com una obra d’encàrrec (és més una impressió que una certesa). I també em van ajudar a entendre perquè Salvador ha aixecat tanta polseguera, no a Espanya, sinó en diferents fòrums virtuals, essencialment catalans. Internet en va ple, de polèmica per aquesta pel·li. Rascant, rascant, navegant i navegant, m’he ficat en blogs contra la pel·lícula, he visitat fòrums anarquistes i he consultat webs-manifest que reivindiquen la figura anarquista de Puig Antich i reneguen de la versió de Huerga. Vegeu sinó els comentaris encesos que apareixen al mateix blog de Huerga, o bé altres webs com:\nEvidentment, també, és interessant conèixerles respostes que dóna Huerga a aquests atacs, en una entrevista publicada a EL PERIODICO. Només aquest grapat de webs brinden una quantitat d'informació considerable sobre Puig Antich, el MIL, la pel·lícula de Huerga i les opinions enfrontades que ha suscitat.\nTot plegat m'ha fet corroborar que mai no ens hem de quedar únicament amb la primera versió dels fets. Cada història té mil cares, i mil maneres diferents d’entendre-les. Per tenir una bona percepció global de les coses, cal conèixer i escoltar totes les opinions, totes les versions. Només així s’encaixa tot. Només així obtenim una impressió integral i pròpia del tema en qüestió. La meva opinió sobre Salvador s’ha enriquit entrant en diferents webs, oficials i subversives. Totes aporten granets de sorra a una trista història de la nostra Història recent, que ara, amb la cinta de Huerga, pot fer-se mundialment famosa.\nPer això, per aquesta riquesa de debat que envolta la pel·lícula, que no deixa de ser un clar un manifest contra la pena de mort i contra l'estultícia dels autoritarismes, desitjo que aquest dijous, 28 de setembre, Salvador surti escollida com a representant d’Espanya als Oscar de Hollywood.\nBarrinat per la Marinetix el 9/26/2006 Més articles sobre: pel·lis\nJo encara no he anat al cine, però he sentit aquestes crítiques cap a la imatge que es dóna del MIL i del moviment anarquista en general.\nEs important el que dius de que si et vols apropar a la veritat s'ha d'investigar, i no quedar-se només amb una versió de les notícies/dels fets.\nPodríem parlar molt d'informació que no es menciona als mitjans de masses, com la diuen uns i uns altres... qui sap, ja ho farem en algun esmorzar, hehe.\nde setembre 28, 2006 2:41 p. m.\nno me la puc treure del cap... potser es la millor el pel·lícula del cine català... imprescindible de veure..\nde setembre 28, 2006 8:34 p. m.\nFinalment, "Volver" de l'omnipresent Almodóvar ha estat escollida com a representant del Cine espanyol als Oscar de Hollywood... Una llàstima. Sempre és el mateix!\nd’octubre 03, 2006 9:28 a. m.\nMuy buen post, y lo gracioso es que en realidad es un post que al final no tiene nada que ver con Salvador Puig Antich, va mucho más allá y es un ejemplo de lo que deberíamos hacer todos con lo que nos tragamos diariamente, es decir, buscar y encontrar las fuentes originales para llegar a una opinión formada de los hechos.\nEn definitiva, un gran post. Y disculpa que me exprese en español, es que el catalán lo dejé de escribir hace 18 años, ya hace mucho tiempo...\nd’octubre 06, 2006 3:19 p. m.\nLos Oscars no son unos premios "artísticos" realmente, es un premio que tiene más que ver con la política (en el aspecto más amplio de la palabra) que con lo artístico de la película. En ese caso considero que Volver esta mucho más cerca de poder conseguir el Oscar que Salvador, y es que Almodovar esta muy bien considerado en Hollywood y la película cuenta con la colaboración propagandística de Penélope Cruz, algo que puede declinar la balanza al lado de la película española.\nEn cualquier caso, y pese a que todavía no he podido ver ninguna de las dos películas, estoy convencido que tras ver Salvador sales mucho más "sacudido" del cine que tras ver Volver de Almodovar.\nd’octubre 06, 2006 3:23 p. m.


agosto 2017 – Página 3 – LA VEU D'ONDARA\nCOMUNICAT POLICIA LOCAL ONDARA- OBRES A PAMIS DES DEL 7 D’AGOST 2017\nDes de la Policia Local d’Ondara s’informa que, amb motiu de la primera fase de les obres que es realitzaran a la via pública de Pamis a partir del dia 7 d’agost, estarà restringida la circulació i prohibit l’estacionament al carrer Pou, des de l’Escola fins l’Ermita.\nSINMA INICIA LA NETEJA INTEGRAL DE TOTES LES ZONES ON S’HA CONCENTRAT LA FESTA DE SANT JAUME\nL’empresa municipal SINMA, encarregada del servei d’arreplegada de fem i neteja viària, ha iniciat la neteja integral de totes les zones on s’ha concentrat la festa de Sant Jaume. De moment s’ha netejat l’Avinguda General Bosch i la part de l’asfalt dels voltants del Prado. Hui s’ha netejat avgda. General Bosch i voltants del Prado, la part de l’asfalt.\nEn els pròxims dies es netejarà la zona de garitos de la part de l’aparcament del riu així com també el Carrer Marqués de Guadalest, Ronda Generalitat i zona de les revetles del Carrer Sant Jaume fins a l’Avinguda La Pau.\nD’altra banda, una empresa especialitzada en treball de vapor a alta pressió, Vapor Eco 2, s’ha encarregat aquests dies de la neteja de les voreres de la zona comercial de l’Avinguda Doctor Fleming, les voreres de l’entrada principal de la Plaça de Bous, la illa de contenidors, el moll del Prado i les voreres del pont d’accés a la Plaça de Convent. També es va procedir a l’eliminació de graffitis i a la neteja de la Plaça Major i part superior del Carrer Dénia. Es tracta d’una neteja més exhaustiva que requereix material de vapor a alta pressió.\nTant el Conseller Delegat de SINMA, Francesc Giner, com el gerent, Jordi Serra, han valorat l’esforç i la implicació dels treballadors i les treballadores de l’empresa així com el treball realitzat per la brigada de PIMON durant i després de les festes perquè Ondara recupere la normalitat i tinga una neteja i manteniment adequat. Amdós volen agrair la col.laboració de la ciutadania durant els treballs de neteja i han demanat disculpes per les possibles molèsties causades.\nDes de la Policia Local d’Ondara s’informa que, amb motiu de la celebració de les festes de Pamis, els dies 4 i 5 d’agost quedarà prohibit l’estacionament a partir de les 18:00h als carrers on hi ha actes previstos (C/ Pou i C/ Poeta Garcia Lorca). A més a més, es restringirà la circulació de vehicles pel casc urbà durant la celebració dels esmentats actes.


Millors perspectives al sector de la flor - Pànxing\nUn florista amb mascareta arrossega un carretó amb plantes al Mercat de Flor i Planta Ornamental, el 29 d’abril de 2020 (horitzontal)\nEl sector de la flor afronta amb esperança el desconfinament per remuntar el “desastre econòmic” de les últimes setmanes. El mercat majorista ha obert aquesta setmana per preparar les comandes online pel Dia de la Mare.\nMillors perspectives al sector de la flor i és que el sector de la planta veu amb bons ulls els plans de desconfinament del govern espanyol. En aquest ja es preveu l’obertura presencial de floristeries en les pròximes setmanes. Després d’una primera arrencada puntual amb el Sant Jordi en confinament, el sector ha reprès l’activitat aquesta setmana. Ho ha fet amb la reobertura del Mercat de Flor i Planta Ornamental.\nAixí, aquesta setmana productors i floristes han treballat a contrarellotge per preparar noves comandes online. Es tracta de comandes que les famílies fan aquests dies per celebrar el Dia de la Mare. “Venim d’un gran desastre empresarial i econòmic. Les perspectives no són bones, però esperem que la gent ens doni un cop de mà i posi flors i plantes a la seva vida”, explica Mercè Martínez, una de les productores més importants del Mercat.\nObre el mercat de la flor\nDes de dilluns el mercat majorista, amb seu a Vilassar de Mar (Maresme), obre puntualment a les nou del matí tres dies a la setmana. Una obertura fixada en tots els dilluns, dimecres i divendres. Des de minuts abans, els floristes fan cua a la porta amb els seus carretons i guarnits amb guants i mascaretes. Personal del Mercat en subministra a qui no en té i els faciliten també gel hidroalcohòlic.\nTret de l’obligatorietat de les proteccions que requereix l’estat d’alarma, dins el Mercat l’activitat és bastant semblant a la de qualsevol altre dia d’abans de la crisi, amb la diferència que no tots els productors ni totes les empreses de complements estan obertes en aquest moment.\n“Estem encantats de reprendre l’activitat comercial i fer-ho amb una diada tant significativa per al sector com és el Dia de la Mare”, explica Mercè Martínez, de Florinova. Aquesta productora de Vilassar de Mar assegura que el sector afronta amb entusiasme aquesta nova etapa perquè ve de “llençar molta planta” en les últimes setmanes.\nAposta per la venda en línia\nUns i altres esperen que el Dia de la Mare suposi una nova embranzida que es pugui culminar amb l’obertura física de les floristeries en les pròximes setmanes. Mentre això no passi, les flors continuaran arribant a les llars a domicili i, en la majoria de casos, les comandes es faran per internet.\n“La floristeria tota la vida ha fet sempre servei a domicili, però aquesta crisi serà un abans i un després. Ens estem acostumant a comprar per internet”, opina Mercè Martínez de Florinova. Tot i que el desig del sector és que les floristeries “es tornin a omplir de gent”, la transició cap als canals de venda online és un pas que preveuen inevitable.\nPerò o tothom està adaptat a les noves tecnologies. És el cas d’Eulàlia Parera: “Vendre amb la porta tancada es un problema i més als pobles petits, on costa més vendre per internet”. Aquesta florista d’Hostalric de moment només fa venda a domicili als seus clients habituals i espera poder aixecar la persiana aviat.\nSi t’ha interessat la notícia Millors perspectives al sector de la flor, potser també t’interessa la guia comercial de la revista Pànxing Maresme.


Localització | Port Palamós | Creuers | Costa Brava Cruise Ports\nUn servei de bus llançadora portarà els passatgers fins al centre del poble i de tornada de 9am a 2pm sense interrupció.\nCompliment de la seguretat ISPS\nHi ha un control de seguretat a la terminal de creuers. Els passatgers i la tripulació hauran de portar una identificació que els permeti abandonar el vaixell i estaran subjectes a la cerca per part del personal de seguretat a terra.\nPunt de benvinguda. Informació turística.\nBústia. Disponible a la terminal de creuers.\nQuiosc de begudes. Adjunt a la terminal, un cop passat el punt de control.\nParada de Taxis. Adjunt a la terminal.\nCanvi de divises. Disponible al centre del poble, a 500 metres.\nAccés a Internet. Disponible al centre del poble, a 500 metres.\nCaixers. Disponibles al centre del poble, a 500 metres.


Un nou accident fa créixer la preocupació dels veïns de l’entorn de l’espai Columba - Altaveu el diari digital d'Andorra\nUn nou accident fa créixer la preocupació dels veïns de l’entorn de l’espai Columba\nDenuncien que el sinistre d’aquest migdia, amb només danys materials, és només el darrer d’una llarga llista que s’ha produït a una cruïlla on hi ha un problema important de seguretat\n16/02/2022 (14:19 CET)\nLa història s’ha tornat a repetir. Aquest migdia s’ha registrat un nou accident de trànsit, afortunadament només amb danys materials al costat de l’Espai Columba, a Santa Coloma. Es tracta d’un punt que, segons els veïns, és conflictiu amb diversos incidents els darrers mesos. Per això, es demana alguna mesura que doti de més seguretat a la zona.\nEn aquest cas, en el sinistre s’ha vist implicat un únic turisme, que ha acabat topant contra mobiliari urbà. Més enllà dels danys materials, el que sí que ha generat el succés és encara més preocupació entre els residents de la zona, que fa temps que denuncien que caldria alguna actuació per fer més segura aquesta cruïlla.\nEn concret, és l’encreuament entre els vehicles que arriben via Avinguda d’Enclar i els que venen del vial de la caserna de bombers. Els veïns apunten que hi ha una obligació de cedir el pas que molts vehicles no respecten. I això acaba generant els accidents. En aquest cas, tot indicaria que el cotxe implicat ha hagut d’esquivar un altre que no havia respectat la prioritat i ha acabat topant contra un dels costats de la via.\nEs lamenta especialment la sensació que, malgrat els nombrosos incidents, encara no s’ha fet res. S’entén que tot just caldria o bé unes bandes sonores o aixecar el pas de vianants per reduir de forma significativa el risc. I es demanen si “s’està esperant que un cotxe es carregui una persona” per actuar.


[CMV] – Pica d’Estats. L’homòleg català del Penyagolosa. « Festes de Vistabella\n« Llibret de festes 2008 on-line\nNova Secció de vídeos »\nLa Pica d’Estats, amb els seus 3.143 metres d’altitud, és el cim més alt de Catalunya. Igual que el Penyagolosa per a nosaltres, la Pica és un símbol d’identitat per als catalans i en la creu que corona el seu cim sempre hi ha amarrada una Senyera.\nLa Pica es troba al Pirineu Lleidatà, al nord-est de la comarca del Pallars-Sobirà. És el límit físic entre els estats d’Espanya i França d’ací el seu nom. S’accedeix (des d’Espanya) per Sort, el famós poble de la Bruixa d’Or, des d’on es pren la L-510 fins a Àreu. I des d’aquest últim, per pista forestal, fins a l’aparcament de La Molinassa i el refugi de la Vall Ferrera.\nL’ascens a La Pica d’Estats, i als altres cinc “tresmils” de la zona és una bonica excursió. Fins i tot sense arribar a ascendir cap d’aquests pics existeixen rutes que ens permetran també gaudir d’aquest preciós entorn natural.\nPer a l’ascens a La Pica existeixen diversos itineraris de dificultat variable, encara que tots exigeixen estar en bona forma física. La ruta normal de l’ascensió no comporta grans dificultats tècniques a l’estiu, encara que és possible que queden algunes geleres a principis de temporada pel vessant francès (cara nord) que fan recomanable l’ús de grampons. Per aquest itinerari es pot ascendir als pics d’Estats (3.147m), Verdaguer (3.133m), Montcalm (3.077) i Sotllo (3.073). Altra ruta més exigent tècnicament però més atractiva per a la gent experimentada, és recórrer les crestes que uneixen el Pic Rodó de Canalbona (3.005m) i la Punta Gabarró (3.114m) amb la Pica d’Estats, per a després continuar per la normal.\nTotes les rutes comencen en el refugi de la Vall Ferrera, per a després retornar a ell. Un opció és dormir a la vora d’un dels dos llacs que hi ha a peu de La Pica, l’Estany de Sotllo o l’Estany d’Estats, permetent realitzar l’ascensió en dues jornades més relaxades.\nUn trekking circular bonic, sense arribar a ascendir cap dels pics anteriors, és eixint de la Vall Ferrera fins a l’Estany del Sotllo, per a després ascendir al Coll de Barbote i descendir al Refugi de Barbote i a continuació a la cabanya de Bassello, per a després retornar al lloc de partida.\nAquí teniu unes imatges de l’ascens:\nAquesta entrada fou escrita el dissabte, 8 novembre 2008, 07:00 i arxivada a Club de Muntanya. Pot seguir les respostes a aquesta entrada a través de RSS 2.0. Els comentaris estan actualment tancats, però pot fer trackback des del seu propi website.


Els consumidors exigeixen vies directes de comunicació amb les marques\nEls consumidors exigeixen vies directes de comunicació amb les marques, còmodes, ràpides i eficaces i prefereixen l'atenció humana. https://bit.ly/2qRbPQ9 Si el teu negoci no és visible pel teu client potencial, el teu negoci 𝗡𝗼 𝗘𝘅𝗶𝘀𝘁𝗲𝗶𝘅! Consulta el nostre circuit comarcal de mupis, tanques i marquesines, el nostre servei de Community Manager, els nostres serveis digitals i web a la nostra plana www.publicom.cat/seveis Publicom, infinites possibilitats per a tu i e\nAcció de màrqueting esportiu espectacular en partit d'Eurolliga al Buesa Arena de Vitoria.\nAcció de màrqueting esportiu espectacular en partit d'Eurolliga al Buesa Arena, per Conforama. Satisfacció enorme per tot l'equip de Publicom. Si el teu negoci no és visible pel teu client potencial, el teu negoci 𝗡𝗼 𝗘𝘅𝗶𝘀𝘁𝗲𝗶𝘅! Consulta el nostre circuit comarcal de mupis, tanques i marquesines, el nostre servei de Community Manager, els nostres serveis digitals i web a la nostra plana www.publicom.cat/seveis Publicom, infinites possibilitats per a tu i el teu negoci\nAuditando campaña para Conforama Majadahonda.\nAuditando la campaña de apertura en Majadahonda (Madrid) de un nuevo centro Conforama. Si el teu negoci no és visible pel teu client potencial, el teu negoci 𝗡𝗼 𝗘𝘅𝗶𝘀𝘁𝗲𝗶𝘅! Consulta el nostre circuit comarcal de mupis, tanques i marquesines a la nostra web www.publicom.cat/seveis Publicom, infinites possibilitats per a tu i el teu negoci. #publicompublicitatofflineonlinexarxessoci\nCampanya digital i en exterior, per Conforama Majadahonda.\nAvui iniciem la campanya, tant digital com en Exterior, per Conforama Majadahonda. Si el teu negoci no és visible pel teu client potencial, el teu negoci 𝗡𝗼 𝗘𝘅𝗶𝘀𝘁𝗲𝗶𝘅! Consulta el nostre circuit comarcal de mupis, tanques i marquesines a la nostra web www.publicom.cat/seveisPublicom, infinites possibilitats per a tu i el teu negoci. #publicompublicitatofflineonlinexarxessoci\nCom la tecnologia del 5G revolucionarà el social listening i el mitjà social màrqueting. https://bit.ly/32gS9mR El 5G es uno de los recurrentes protagonistas de las conferencias y congresos de tecnología. Las operadoras de telecomunicaciones están desplegando sus redes y los fabricantes de dispositivos están ya presentando sus smartphones compatibles. El 5G está a la vuelta de la esquina...\nCircuit comarcal de mupis de Publicom. Si el teu negoci no és visible pel teu client potencial, el teu negoci 𝗡𝗼 𝗘𝘅𝗶𝘀𝘁𝗲𝗶𝘅! Visita la nostra web www.publicom.cat/seveis Publicom, infinites possibilitats per a tu i el teu negoci. #publicompublicitatofflineonlineaquaxarx\nRedBar ens porta el seu Menú Prime des del circuit comarcal de mupis de Publicom. Si el teu negoci no és visible pel teu client potencial, el teu negoci 𝗡𝗼 𝗘𝘅𝗶𝘀𝘁𝗲𝗶𝘅! Visita la nostra web www.publicom.cat/seveis Publicom, infinites possibilitats per a tu i el teu negoci. #publicompublicitatofflineonlineaquaxarx\nGalerias del Tresillo ens porta el seu Pla Renove dins el circuit comarcal de mupis de Publicom. Si el teu negoci no és visible pel teu client potencial, el teu negoci 𝗡𝗼 𝗘𝘅𝗶𝘀𝘁𝗲𝗶𝘅! Visita la nostra web www.publicom.cat/seveis Publicom, infinites possibilitats per a tu i el teu negoci. #publicompublicitatofflineonlineaquaxarx


La primera lliçó que varen rebre el estudiants de primer curs de projectes de\n2009-2010 a l’escola d’arquitectura va ser de Manuel de Solà Morales.\nEls treballs en què devien exercitar-se el nous arribats anaven a tenir com a escenari la ciutat de Barcelona, de manera que poguessin comprovar físicament aquelles realitats a transformar.\nEls professors desitjaven poder oferir una primera explicació de la ciutat i en Manuel era el docent amb més coneixements i lucidesa de la casa per parlar-ne.\nEra d’esperar que una lectura de la ciutat, fins i tot començant amb els romans i acabant amb les glòries i derrotes d’avui, en mans de Solà Morales seria diferent.\nNo es va deixar atrapar a la sol·licitud que li varem fer. La resposta va ser inesperada, intel·ligent, lluny de convencions, de repeticions, ensenyant amb una nova mirada creativa i amb humor com podíem llegir la ciutat. Va pensar en com els estudiants podien recórrer a observatoris quotidians per entendre la seva evolució i urbanitat.\nBarcelona, between the bars feia entendre als estudiants que, col·locats en punts estratègics i acompanyats d’un simple plànol turístic, prenent una cervesa, una bona tapa, una orxata, o just posant-se a la vorera, podien observar i començar a descobrir com era la ciutat que anaven a estudiar, aparentment sense esforços molt profunds. En Manuel s’havia col·locat a la pell i als ulls dels estudiants i els volia fer descobrir de quina nova manera podien mirar, per sorprendre’s\nprobablement també a ell mateix. Va fer servir observatoris que ell havia descobert prèviament ja que era un aventurer urbà de llocs, restaurants i bars que li permetien incorporar al seu cap sabors, confort, companyies, urbanitat i ciutats.\nVa ser una lliçó acadèmica i de responsabilitat cap els estudiants, camuflada de simpatia amb l’excursió per bars, per descobrir l’essència de Barcelona.\nEstudiants i professors vàrem gaudir d’aquella sorpresa barurbana. En Manuel també va passar-ho bé en veure que ens feia mirar diferent, afegint noves suculències a allò que pensàvem conèixer bé, molt distrets i somrient per barres i terrasses. / Barcelona


Vídeo musical 'Into You' d'Ariana Grande: Ariana Grande canvia 'Bound 2' de Kanye West - Música\nAriana Grande té un moment sexy en el seu nou vídeo 'Into you'\nQuin aspecte té un estiu quan ets Ariana Grande? És així Escapades de motos semblants a Kimye 'Bound 2' , sortint als motels i literalment tenint el vostre guardaespatlles calent (interpretat per Don Benjamin, unAmerica's Next Top Modelconcursant del cicle 20) juga amb un petxet d’animals al pit. Naturalment.\nLa cantant va deixar caure el vídeo musical de 'Into You', concursant a la cançó de l'estiu, ahir a la nit. A més de la festa del PDA amb Don, la majoria del vídeo és una Ariana angustiada i vestida de vestits de vestir, que té els cabells bufats al desert i, més tard, haver de triar entre el seu guardaespatlles / passió prohibida i l’altre guapo anirà a esdeveniments amb catifes vermelles.\nEndevina qui guanya? !!\nAixò és el que es necessita per ser brodador de Chanel\nVaig preguntar a la gent de moda què compra per a la tardor i les seves troballes són èpiques\nAquests són els millors olis essencials d’Amazon, i tots tenen menys de 10 dòlars\nEsteu constantment cansat i malhumorat? Pot tenir la grip del carbohidrat\nLa mateixa bossa de Louis Vuitton costa un 53% menys en aquest país\nquin és el segon nom de khloe kardashian\ncolors que no pots portar a un casament\nqui és el nou nuvi de khloe kardashian\namb qui surt khloe ara


Antea » Nit de l'Economia i l'Empresa\nAntea Prevención va assistir ahir a la 'Nit de l'economia i les empreses', un acte en el qual s'ha convocat el teixit empresarial més important de la capital andalusa.\nEls Premis es van lliurar gràcies al patrocini de Caixabank, Antea Prevención i Garántia.\nEl president de la Junta d'Andalusia, Juan Manuel Bonilla, ha expressat la seva enhorabona als premiats i a les seves famílies, a qui ha reconegut la seva trajectòria professional i ha mostrat el seu orgull per la resposta que empreses, autònoms i treballadors andalusos han donat a la crisi de la Covid-19.\nPremi a la Internacionalització: Iturri.\nPremi Economia Digital: Emergya.\nPremi a l'empresa centenària: Rusvel Group.\nPremi empresa solidària: Endesa.\nPremi al foment de la cultura emprenedora: Programa de formació Sputnik.\nPremi a la iniciativa estratègica: Aeroport de Sevilla.\nMenció especial: Montero & Aramburu amb motiu de la celebració del seu cinquantè aniversari.\nMenció especial: Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials de Sevilla per la celebració del seu cinquantè aniversari.\nReconeixement a la trajectòria empresarial a títol pòstum: Juan Robles Pérez, fundador del Grup Robles; Jerónimo Martín González, cofundador del Grup MAS; José Martín Casillas, cofundador i president d'honor del Grup Martín Casillas; José Moya Sanabria, president de Persán.


Arizona (pel·lícula de 1940) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nArizona (pel·lícula de 1940)\nFrank Hill (en)\nClaude Binyon, a partir d'una història de Clarence Budington Kelland\nJoseph Walker (interiors), Harry Hallenberger i Fayte M. Browne (exteriors)\nOtto Meyer i William A. Lyon\nArizona (títol original: Arizona) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Wesley Ruggles el 1940. Ha estat doblada al català\nArizona, 1860, en la petita ciutat en construcció de Tucson: arriba una nova comitiva de pioners, portat per Peter Muncie. Aquest coneix de Phoebe Titus, una "matrona" que s'associa amb el comerciant Solomon Warner, per crear una empresa d'escolta de les mercaderies, per tal de contrarestar la de Lazarus Ward que té tarifes massa elevades. Un nou vingut, el "dandi" Jefferson Carteret, imposa a Ward una "associació" i s’alia amb una tribu d'Apatxes per atacar les comitives de la jove. Però aquesta pot comptar amb l'ajuda de Muncie que està enamorat d'ella.\nEdgar Buchanan: El jutge Bogardus\nColin Tapley: Bart Massey\nUvaldo Varela: Hilario Callego\nEarl Crawford: Joe Briggs\nGriff Barnett: Sam Hughes\nLudwig Hardt: Meyer\nPat Moriarity: Terry\nFrank Darien: Joe\nSyd Saylor: Timmins\nWade Crosby: Longstreet\nFrank Hill: Mano\nNina Campana: Teresa\nAddison Richards: El capità Hunter\nPetit clàssic del western que toca tots els registres, des de la comèdia al drama romàntic, passant per les accions trepidants. Ha quedat per les antologies una desmadrada baralla de saloon entre la Dietrich i Una Merkel. El mateix director va fer un remake el 1954 titulat Destry, amb Audie Murphy. Hi ha una primera versió del 1922, amb Tom Mix\n1941: Oscar a la millor banda sonora per Victor Young\n1941: Oscar a la millor direcció artística per Lionel Banks i Robert Peterson\n↑ Torres, pàg. 257\n↑ Calderon, pàg.36\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Arizona_(pel·lícula_de_1940)&oldid=22593805»


SANITAT I PRIMERS AUXILIS\nJouScout.com - T�cniques: sanitat i primers auxilis.\nMALALTIES� I� ACCIDENTS\nNOTA: recordeu el tel�fon d�emerg�ncies, el 112\n� Les 15 afeccions m�s comunes en els nens\n� 10 situacions per a les que cal estar preparat\n� Manual de primers auxilis\n� Guia de prevenci� d�accidents\n� La farmaciola (�el botiqu�n�)\nLes 15 afeccions m�s comunes amb els nens:\n1. Picades d�insectes\nVespes, abelles, borinots, escorpins i escolopendres tenen una picada verinosa. Les picades de mosquits, puces i paparres no s�n verinoses, per� resulten molestes, i en ocasions poden transmetre malalties. Per contra, no heu de tenir por de les aranyes, ja que les del nostre pa�s s�n gaireb� totes inofensives (nom�s hi ha un parell d'excepcions).\nS�mptomes: Si li ha picat un insecte verin�s, a m�s del dolor, la zona estar� inflada i envermellida.\nQu� fer: Aplica-hi fred. Fes servir un drap moll amb aigua freda o una mica de gel embolicat en un mocador. Renta la zona amb aigua i sab� o amb una tovalloleta humida (sense alcohol).\nQuan cal anar al metge: Si t� una picada a la boca, d�na-li a llepar un gelat o un gla�� de gel i porta�l al metge. Si t� v�ries picades per tot el cos i apareixen ves�cules vermelles, molt de picor, malestar general o v�mits, porta al nen a urg�ncies. Les picades d�escorp� i d�escolopendra haurien de ser vistes per un metge, perqu� el seu ver� �s molt potent.\nQu� no fer: No l�hi posis amon�ac, perqu� fa baixar la inflor, per� augmenta el dolor. Tampoc hi posis saliva o fang, perqu� es podria infectar la ferida.\nSi li ha picat una abella, haur� deixat l�agull� clavat a la pell; l�agull� est� connectat a una petita bossa que cont� ver�. Se li ha de treure cuidadosament, per� no amb unes pinces ni amb els dits, perqu� en pessigar l�extrem de l�agull�, estaries injectant m�s ver� en el cos. Haur�s de treure�l empenyent-lo amb ajuda d�una agulla, sense punxar la bossa del ver�.\nLes paparres (�garrapatas�) poden ser confoses amb berrugues. Si t� una paparra enganxada al cos, no l�arrenquis de la pell, perqu� el cap es quedaria a dins i infectaria la ferida. Fes servir calor, gasolina, oli, alcohol o aigua calent per obligar l�insecte a marxar.\n2. Un cop al cap\nQu� fer: Posa-hi gel per evitar la inflamaci�. Tamb� serveix una bossa de congelats, una llauna de refresc fresca, quelcom met�l�lic, o un mocador xop d�aigua freda. Si no hi ha ferida, la molla de pa amb vinagre far� baixar la inflamaci�. Si n�hi ha, renta-la amb aigua i sab� i desinfecta-la. Al cap de 36 hores del cop cal aplicar calor (draps temperats) perqu� es reabsorbeixi l�hematoma.\nQuan cal anar al metge: Despr�s del cop, estigueu la resta del dia atents al comportament del nen per si observeu algun d�aquests s�mptomes:\n� Que sagni o tregui altres l�quids pel nas, les orelles o la boca\n� Que pateixi somnol�ncia\n� Que se senti desorientat o atordit\n� Que perdi l�equilibri\n� Que parli de manera incoherent\nQu� no fer: No posis mai gel directament sobre la pell perqu� la cremaries; embolica el gel en un mocador.\n3. Li surt sang del nas\nCauses: un cop, un esternut fort, fragilitat de les venes del nas, mucosa nasal irritada, lesions provocades per ficar-se el dit al nas, alteracions de la coagulaci�,...\nQu� fer: Primerament tranquil�litzeu al nen, perqu� molts nens s�espanten quan veuen sang. Mantenint el cap recte, pressiona amb els dits els dos orificis nasals durant 10 minuts (sense aixecar la m� en cap moment). Despr�s, durant una hora no li deixis sonar-se el nas o tocar-se�l, encara que se senti inc�mode amb el co�gul.\nQuan cal anar al metge: Si passats 10 minuts de pressionar no s�ha aturat l�hemorr�gia, porta�l al metge.\nQu� no fer: No li tiris el cap enrere, perqu� en empassar sang podria tenir v�mits.\n4. Ferides sagnants i raspadures\nRenta la ferida amb s�rum fisiol�gic o aigua a raig per arrossegar les restes de sorra, etc. Retira qualsevol cos estrany (cristalls, tela, estelles,...). Si cau en una zona on hi pot haver excrements d�animals, o es talla amb un ferro oxidat, una estella de fusta, un vidre del carrer,... fes servir aigua oxigenada per netejar, ja que impedeix la proliferaci� de la bact�ria del t�tanus.\nTalla l�hemorr�gia pressionant amb una gasa est�ril o un mocador net durant 10 minuts (sense aixecar la m�) perqu� coaguli.\nSi la ferida �s en un bra� o una cama, procureu mantenir el membre m�s amunt que el cor.\nQuan deixi de sagnar, aplica un antis�ptic amb iode (o clorhexidina en cas d�al�l�rgia al iode).\nPer evitar que la ferida s�embruti, cobreix-la amb una Tirita, o amb una gasa subjecta amb esparadrap.\nA la T�CNICA DEL FULARD ESCOLTA aprendreu com fer un lla� hemost�tic, i a fer embenatges amb el fulard.\nQuan cal anar al metge:\nQuan, tot i pressionar la ferida durant 10 minuts, aquesta no deixa de sagnar.\nQuan la ferida t� m�s de mig cent�metre, perqu� caldr� suturar-la.\nSi el nen no est� correctament vacunat contra el t�tanus. En aquest cas, el metge li haur� de posar dues injeccions (una de gammaglobulina i una altra, en una zona diferent del cos, de vacuna antitet�nica). Recorda que tothom, nens i adults, hauria d�estar vacunat contra aquesta malaltia mortal.\nSi el nen est� vacunat contra el t�tanus, per� ja fa m�s de 5 anys de la �ltima dosi. En aquest cas li hauran de posar una nova dosi de vacuna.\nQu� no fer: No netegis la ferida amb cot�, perqu� els petits filaments que es queden enganxats a la ferida poden provocar una infecci�. El millor �s gasa est�ril o un mocador de paper. Tampoc facis servir alcohol, perqu� crema la pell i augmenta el dolor.\n5. S�ha cremat!!\nQu� fer: Actua immediatament!! Refreda la pell durant 10 minuts amb aigua freda i neta. Col�loca la zona afectada sota l�aixeta d�aigua freda o la dutxa (l�aigua no ha de caure sobre la lesi�, sin� una mica per sobre). Si est�s fora de casa, tira-li aigua amb una ampolla o submergeix la zona afectada en un recipient amb aigua freda. La norma �s mantenir la zona afectada en remull tanta estona com faci falta fins que deixi de fer mal (fins que al treure el membre de l�aigua el ferit no noti que li augmenta el dolor).\nNo rebenteu les butllofes!! Cobriu-les amb gasses est�rils i sosteniu les mateixes amb benes.\nNo apliqueu sobre la cremada cap pomada ni ung�ent!!\nQuan cal anar al metge: Si la cremada ha deixat la pell negra o marr� o li surten v�ries butllofes.\nQu� no fer: No esperis! Cal actuar de seguida. Cada segon que passa la cremada penetra m�s endins dels teixits. Recorda que l�aigua fresca �s el remei m�s efica� (molt millor que pomades i olis).\nEn cas que surti una butllofa, no la punxis; el l�quid que hi ha a dins protegeix la ferida d�infeccions. No l�hi posis cremes ni pasta de dents.\n6. Cremades del sol\nLa pell dels nens �s molt sensible al sol, i no conv� que es posin gaire morenos (podrien tenir problemes en el futur, quan siguin adults). Protegeix-los sempre amb cremes solars del factor m�s alt (n� 40) i fes que s�estiguin a l�ombra en les hores de m�s calor. Si no s�estan banyant, fes-los portar gorra i samarreta.\nQu� fer: Si es produeix la cremada, posa-li abundant crema hidratant tipus after-sun sobre la pell, millor la que cont� �loe vera, un extracte vegetal que �s calmant i reparador. Si no en tens, mulla un llen�ol en aigua freda i embolica al nen amb ell.\nQuan cal anar al metge: Si t� febre, mareig, v�mits o mal de cap, porta�l r�pidament al metge, perqu� s�n s�mptomes d�insolaci� (veieu m�s endavant el punt �g) Insolaci� i cop de calor�). Tamb� hi has d�anar si li surten butllofes o la zona cremada �s �mplia.\nQu� no fer: No li posis llet, mantega o productes greixosos, que no li faran cap efecte.\n7. Picades de medusa i d�animals marins\nSentir� un dolor intens i tindr� inflamaci�, envermelliment i urtic�ria.\nQu� fer: Renta�l amb aigua de mar. L�aigua dol�a no serveix, perqu� en tenir diferent densitat activa el ver�. Si tens a prop un bar o apartament, el millor �s escalfar aigua de mar i submergir la zona afectada durant 30-90 minuts. L�aigua salada calent inactiva la toxina del ver� i calma el dolor. Per� compte! Ha d�estar temperada, no cremant.\nCom a precauci�, si vas a una platja on hi ha meduses, compra la crema solar amb efecte repel�lent de meduses (de venda en farm�cies).\nQuan cal anar al metge: Si veus que hi ha clavades pues (de peix o d�eri��), o enganxades restes de tentacles (de medusa), no intentis treure-les; porta�l al lloc de socors m�s proper perqu� ho faci un expert.\nQu� no fer: No ha de fregar-se o gratar-se perqu� estendr� m�s el ver�. No toquis amb les mans la zona perqu� pot haver-hi pues o tentacles enganxats a la pell, i aix� t�afectaria a tu tamb�.\n8. Li ha entrat alguna cosa a l�ull\nQu� fer: Sempre que un cos estrany entra dins l�ull (mosquits, sorra, etc.), cal fer que parpellegi per afavorir el llagrimeig, que escombra tota la brut�cia. Tira-li aigua amb la dutxa o, si esteu fora, aigua embotellada.\nQuan cal anar al metge: Si li han llen�at sorra als ulls, ves al metge per descartar possibles lesions a la c�rnia.\nQu� no fer: No li deixis fregar-se l�ull, es podria fer ferides.\n9. Tor�ades de turmell\nQu� fer: Posa-li gel embolicat en un mocador (tamb� serveix una bossa d�aliments congelats). �s important no moure el peu i mantenir-lo aixecat amunt. Al cap de 10 minuts, hauria d�haver millorat.\nUn dia i mig despr�s d�haver patit la tor�ada, aplica escalfor perqu� es reabsorbeixi la inflamaci�. Pots submergir el peu en aigua temperada o aplicar-hi compreses calentes.\nQuan cal anar al metge: Si despr�s de 10 minuts encara li fa mal i no pot recolzar el peu, porta�l a urg�ncies, podria tractar-se d�un esquin� o una fractura.\nQu� no fer: No utilitzis pomada antiinflamat�ria en els primers moments, perqu� pots emmascarar els s�mptomes i interferir en el diagn�stic del metge. Tampoc conv� embenar la zona sense que un metge estudi� la lesi�.\nSi esteu al mig de la muntanya: Quan un es tor�a el turmell, si es treu la bota pot ser que el peu se li infli i no se la pugui tornar a col�locar. Si esteu caminant en mig d�una muntanya i lluny del campament aix� pot ser un inconvenient. El dibuix et mostra com fer un embenat per sobre del cal�at, que permetr� al ferit arribar fins al campament, o algun lloc on el puguin venir a recollir. Per caminar, s�haur� d�ajudar d�un bast� o recolzar-se en els seus companys.\n10. Butllofes als peus despr�s de caminar\nLes butllofes que es produeixen per fricci� (p.ex. despr�s d�una llarga excursi� a peu, o les que surten a les mans despr�s de treballar) no s�n gaire diferents de les produ�des per cremades. La capa externa de la pell se separa de la interna, i l�espai que queda entremig s�omple de l�quid. Al cap d�uns dies, el l�quid acumulat es reabsorbeix i la capa externa cau, apareixent una pell nova a sota.\nQu� fer: Quan la zona de pell sotmesa a fricci� comen�a a posar-se vermella i es noten les primeres� mol�sties, �s el moment d�actuar, abans que surti la butllofa. Cobreix la zona amb un ap�sit especial per a butllofes (de venda en farm�cies). Si no en tens a m�, cobreix-la amb una Tirita o amb una gasa subjecta amb esparadrap.\nSi ja ha sortit la butllofa, no la rebentis. Cobreix-la amb v�ries gases subjectes amb esparadrap per encoixinar-la.\nSi la butllofa ha rebentat sola, cal desinfectar b� la zona i cobrir-la despr�s amb ap�sits antis�ptics per evitar la infecci�.\nQuan cal anar al metge: Si la butllofa fa molt mal i impedeix caminar, el metge pot rebentar-la fent servir instrumental completament est�ril, i extreure el l�quid de dins. Despr�s es cobrir� la zona amb ap�sits antis�ptics.\nQu� no fer: Quan es trenca la capa externa de la butllofa, surt el l�quid de dins i deixa al descobert una capa de pell immadura que s�infecta amb facilitat. Per aix� no s�han de punxar les butllofes, i si han rebentat soles, cal prendre mesures per evitar la infecci�.\nMesures preventives: Per evitar que et surtin butllofes, sempre que treballis amb eines protegeix-te les mans amb guants o benes. Si veus que les mans et comencen a suar, treu-te els guants, eixuga�t b� la suor, i si pots empolsina-te-les amb pols de talc o de magn�sia abans de seguir treballant.\nEn quant als peus, hi ha dues coses que cal evitar: la humitat i les arrugues. Si planegeu fer una ruta caminant, no estrenis botes de muntanya el mateix dia; porta-les durant dues setmanes abans de marxar, perqu� es vagin estovant i agafant la forma del peu. Per caminar amb botes s�n adequades unes mitges gruixudes de trekking o b� uns mitjons gruixuts de cot� col�locats sobre uns de prims de nil�; �s molt important que no quedi cap arruga, perqu� et faria sortir una butllofa (vigila que els mitjons no se t�abaixin mentre camines). Mantingues els peus secs i ben curats; la humitat et produir� butllofes; quan feu un descans aprofita per treure�t les botes i ventilar els mitjons.\n11. Mal de coll i d�o�da\n1. Abrigar la gola i l�o�da. Un mocador de seda o el fulard, embolicat com en el dibuix, ser� ideal.\n2. Beure l�quids calents. Molta gent recomana l�aigua calenta amb mel i llimona.\n3. Aplicar escalfor a l�orella ajudar� a calmar el dolor.\n4. Els analg�sics tamb� ajuden a calmar el dolor. Trieu el m�s adequat a l�estat del nen (llegiu m�s endavant).\n5. Per reduir la irritaci� del coll, pot fer gargarismes d�aigua amb sal (es dissolen dues culleradetes de postres de sal en un got d�aigua calenta; es fan gargarismes durant 5 minuts; repetir-ho cada dues hores). Si al nen li resulta molt desagradable l�aigua amb sal, pot fer gargarismes amb aigua i llimona.\n6. Rep�s. Aix� ajudar� molt�ssim a la recuperaci�.\nQuan cal anar al metge: Si apareix febre. Si supura pus per la o�da. Si el mal �s molt intens. Si despr�s de dos dies el mal no ha desaparegut.\nQu� no fer: Per prevenir l�aparici� de mals de coll, no permetis que el nen agafi fred. No el deixis anar sense jaqueta quan refresca. Tampoc deixis que se�n vagi a dormir amb la roba humida; tots els nens han de dormir amb pijama (no s�hi val dormir amb la roba que duien durant el dia, perqu� estar� suada). Si un nen es fa pip� durant la nit, no deixis que continu� dormint amb el pijama o el sac molls; si no porta recanvi, pots rec�rrer a xandalls, anoracs, mantes, tovalloles,... per mantenir-lo abrigat i sec.\nEnsenya al nen a mocar-se correctament. La t�cnica correcta consisteix a tapar-se un orifici nasal mentre s�expulsa aire per l�altre. No s�ha d�expulsar aire pels dos orificis alhora, perqu� si no la mucositat es despla�a cap a l�o�da i pot provocar una inflamaci�.\nAnalg�sics: Un analg�sic �s un medicament utilitzat per combatre el dolor i la febre. Els tres analg�sics m�s habituals s�n l��cid acetilsalic�lic (Aspirina, A.A.S.), el paracetamol (Gelocatil, Apiretal) i l�ibuprof� (Dalsy, Neobrufen). No els barregeu entre ells.\nSempre llegiu complertes les instruccions del medicament abans de donar res.\nAspirina: s�ha de subministrar dissolta en aigua (mai sencera) i sempre durant els �pats (no la doneu amb l�est�mac buit). No la doneu a nens menors de 16 anys quan tinguin febre, grip o varicel�la. Dosi habitual en nens: 10mg per kilo de pes cada 4 hores.\nParcetamol: es pot prendre en qualsevol moment, fins i tot amb l�estomac buit. No la doneu a malalts d�hepatitis ni als que puguin estar deshidratats. La dosi habitual en nens �s de 10 mg per kilo de pes cada 4 hores, o b� 15 mg per kilo de pes cada 6 hores. Hi ha moltes marques diferents: Gelocatil, Apiretal, Dolgesic, Dolostop, Efferalgan, Febrectal, Termalgin,...\nIbuprof�: es pot trobar en pastilles, sobres i en xarop. S�ha de prendre durant els �pats (no el doneu amb l�est�mac buit) i acompanyat d�un got d�aigua. La dosi habitual en nens �s de 5 mg per kilo de pes cada 6 hores.\nLa temperatura normal d�una persona amb bona salut �s d�uns 37�C (36,5�C si la mesureu a l�aixella). A partir dels 38�C es considera que t� febre. La febre �s un mecanisme natural del cos per a combatre els microbis. El problema �s que, si puja massa, tamb� fa mal al nostre propi cos.\nCom prendre la temperatura: A la farmaciola del centre hi hauria d'haver un term�metre. Recomanem els term�metres digitals, perqu� els de mercuri poden ser perillosos en cas de trencament. Col�loqueu l'aparell dos minuts sota l'aixella, mantenint el bra� tancat. �s convenient netejar-lo amb alcohol abans i despr�s de cada �s.\nI si no tinc un term�metre?: El primer s�mptoma que detectareu ser� que el front o el clatell ("nuca") del nen estaran calents. Si teniu dubtes, proveu a fer-li al nen un pet� al front: amb els llavis notareu millor la temperatura que no pas amb la m�.\nEs pot intentar calcular aproximadament la temperatura corporal d'una persona prenent-li el pols. La freq��ncia card�aca sol augmentar 15 pulsacions per minut per cada grau d'elevaci� de la temperatura (excepte en algunes malalties molt concretes).\nCom a valors normals del pols es poden considerar 80 pulsacions per minut per als nens entre 3 i 12 anys, i 72 pulsacions per minut per als majors de 12 anys i els adults. Per cada 15 pulsacions de m�s que tingui la persona, comptarem un grau de febre.\nPer exemple, un nen de 7 anys amb 80 pulsacions estaria a 37�C (sense febre). Si tingu�s 95 pulsacions estaria a 38�C. I si compt�ssim 110 pulsacions estaria a 39�C.\nRecorda que aquest m�tode no d�na resultats exactes, sin� aproximats.\nEl pols d'una persona es pot prendre en dues parts del cos: en el canell (sota el dit gros), o a un costat del coll. Per prendre'l es pressiona suaument amb els dits �ndex, mig i anular (no feu servir el vostre dit gros). Amb ajuda d'un rellotge que marqui els segons, heu de comptar les pulsacions notades durant un minut.\nQu� fer: La febre normalment ens indica que hi ha una infecci�, que ser� el que haurem de tractar (de totes maneres, no oblidis que l�exc�s de calor i la deshidrataci� tamb� poden provocar febre).\nA banda del tractament de la infecci�, tamb� haurem de controlar la temperatura. Si aquesta no passa dels 38�C no cal fer res per baixar-la. Si puja m�s, haur�s de prendre mesures: treu-li la roba i d�na-li un bany tebi. Si amb aix� la febre no ha baixat, d�na-li un analg�sic (paracetamol o ibuprof� �veieu el punt �11. Mal de coll i d�o�da��; l�Aspirina no �s recomanable per als menors de 16 anys).\nSi la temperatura passa dels 39�C �s urgent baixar-la: subministra al nen un analg�sic, despulla�l i mulla-li la pell amb tovalloles xopes (especialment el front, el clatell i els canells). Atura�t si comen�a a tremolar.\nQuan cal anar al metge: Si en baixar la temperatura el nen est� content i t� gana, no hi ha problema; per� si, havent baixat la febre, el nen es mostra trist, endormiscat i sense gana, porta�l al metge perqu� l�examini. Quan la febre es perllonga durant m�s de 7 dies, encara que no arribi als 38 graus, tamb� cal estudiar-ne l�origen.\nQu� no fer: No abriguis al nen en exc�s. No donis Aspirina a un nen menor de 16 anys que tingui febre.\nSi se us presenten quadres de diarrea assegureu-vos de la potabilitat de l�aigua que esteu bevent. En cas de dubte, compreu-la envasada o desinfecteu-la amb unes gotes de clor (de venda en farm�cies). Tamb� �s important que tothom es renti b� les mans abans de menjar.\nEn cas de diarrea intensa, porteu la persona al metge. Per tractar una diarrea suau, seguirem una dieta especial i beurem aigua amb freq��ncia (barregeu-la amb unes gotes de suc de llimona).\nEn les primeres hores �s �til fer dieta a base de l�quids (aigua amb llimona, sucs de fruita dilu�ts �per� no de pruna�, sopes). Despr�s, durant tres dies la dieta ser� tova, integrada per aliments f�cils de digerir i que no estimulin el moviment intestinal. Es repartir� en cinc �pats: tres normals i dos petits. Les racions han de ser m�s aviat escasses, perqu� l�intest� treballi el menys possible. Els l�quids han de ser poc concentrats en sals. Cal evitar els aliments freds i els rics en fibra, especialment durant els dos primers dies de dieta.\nEn quant a la preparaci� dels aliments, eviteu les condimentacions olioses i greixoses. Res de fregits. Preferim les coccions al vapor, bullides, a la planxa, a la graella i al forn.\nAqu� teniu un exemple d�un men� adequat en cas de diarrea:\n� ESMORZAR: una infusi�, pa amb formatge fresc.\n� A MIG MAT�: un suc de llimona, sis �sobaos�.\n� DINAR: arr�s i pastanaga bullits amb pernil dol�, un filet de pit de pollastre a la planxa amb una patata bullida o al forn, una poma pelada i ratllada (deixeu-la reposar uns minuts perqu� es torni fosca, i aix� n'augmentareu l'efecte astringent).\n� BERENAR: una infusi�, quatre galetes, confitura de codony.\n� SOPAR: una tassa de caldo de pollastre, llu� bullit o al forn amb suc de llimona, compota de pera (es bull la pera amb aigua i sucre).\nQuan cal anar al metge: En diarrees molt intenses, que poden suposar una deshidrataci�. Quan la diarrea dura m�s de 5 dies. Quan les deposicions van acompanyades de moc o sang.\n1. Potabilitat de l�aigua de beguda\n2. Mesures d�higiene que s�han de respectar a la cuina\nSi es donen de forma a�llada, s�n un s�mptoma molt inespec�fic en els nens; qualsevol problema pot venir acompanyat de v�mits:\n� Els nervis per alguna cosa que ha de fer\n� La por davant una situaci� nova i estranya\n� El f�stic per menjar alguna cosa que no li agrada\n� Haver de suportar olors desagradables\n� Una emoci� molt forta, o que l�ha fet plorar intensament\n� Mareig per viatjar en cotxe, o pujar a una atracci� de fira\n� Borratxera per haver begut alcohol (en adolescents)\n� Primers s�mptomes d�un embar�s (en adolescents)\nFins aqu�, aquestes causes no tenen la major import�ncia (des d�un punt de vista m�dic). Per� de vegades els v�mits tamb� s�n provocats per alguna malaltia. Algunes poden ser molt serioses (meningitis, apendicitis, obstruccions del tub digestiu, etc.), per� el m�s habitual �s que no siguin gaire greus (infeccions intestinals, intoler�ncies aliment�ries, gastritis, etc.). Generalment, els problemes seriosos v�nen acompanyats de molt mal estat general, febre i altres s�mptomes de gravetat.\nQu� fer: El primer �s descobrir quina �s la causa del v�mit. Si creus que es deu a una malaltia, porta el nen al metge.\nPer a v�mits causats pel mareig d�un viatge en cotxe, consulta la secci� �MAREIG A L�AUTOB�S�.\nSuposant que es tracti d�una gastroenteritis (que �s la malaltia m�s habitual), el tractament ser� com segueix:\nEl v�mit pot haver espantat al nen. Tranquil�litza�l.\nHaur�s de prendre algunes precaucions per evitar que el nen pateixi deshidrataci� (per falta de l�quids) o acetona (per falta de sucre).\nD�na al nen dues cullerades d�aigua amb sucre cada 15 minuts. Si torna a vomitar, redueix la dosi a una cullerada.\nEn comptes d�aigua amb sucre, tamb� li pots donar cullerades d�algun refresc amb gust de llimona, per� sense gas (p.ex. Trina). D�na-li a temperatura ambient (que no estigui fred).\nSi el nen no ha vomitat en 8 hores, i t� gana, pots comen�ar a introduir aliments lleugers i tous: galetetes salades, caldo, sopes de fideus, pur� de patates, arr�s i pa.\nSi no vomita en 24 hores, pots tornar poc a poc a la dieta habitual, per� espera 2 o 3 dies abans de donar-li productes l�ctics (el iogurt ser� el primer que podr� menjar).\nQuan cal anar al metge: Si juntament amb els v�mits apareix algun d�aquests s�mptomes, porta al nen r�pidament a un metge:\n� Sempre que el nen, a m�s de vomitar, tingui mal aspecte general.\n� Si el nen t� febre (m�s de 38,5�C �m�s de 38�C si mesures la temperatura a l�aixella�).\n� Si per culpa dels v�mits no pot beure l�quids i s�observen s�mptomes de deshidrataci� (veieu m�s endavant).\n� Quan tamb� t� dolor de cap intens o dificultat per doblegar el coll.\n� Quan tamb� t� fort dolor estomacal o abdominal.\n� Si mostra el ventre dur, inflat i adolorit.\n� Si unes hores abans de comen�ar els v�mits, el nen havia rebut un cop al cap.\n� Si t� v�mits repetits de bilis verdosa o groguenca.\n� Quan vomita sang o alguna cosa semblant al marr� del caf� (la sang barrejada amb l��cid de l�est�mac s�assembla al marr� del caf�).\n� Si els v�mits no han desaparegut en un termini de 12 a 24 hores.\n� Quan els v�mits comencen de nou tan bon punt intenta recuperar una dieta normal.\nQu� no fer: No forcis el nen a menjar fins que ell no tingui gana. Evita donar-li llet o productes l�ctics. Els medicaments que tallen els v�mits (antiem�tics) no s�han de donar sense el control d�un metge, perqu� poden donar m�s problemes que beneficis.\nS�mptomes de deshidrataci�: si observes algun d�aquests s�mptomes, porta el nen al metge.\n- Poques ll�grimes quan plora\n- No ha fet pip� durant 7 hores\n- Boca molt seca i enganxosa\n- Pell seca, arrugada o p�l�lida (a l�abdomen i a la part superior de cames i bra�os)\n- Est� d�bil i sense forces\n- Ulls enfonsats\n- Somnol�ncia. Desorientaci�.\n- Rampes musculars\n- Respiraci� r�pida\n- M�s de 9 hores sense fer pip�\n- Pols r�pid o debilitat\n15. Polls (�piojos�)\nEl poll �s un petit insecte que s�alimenta de sang i que es troba generalment al cabell dels nens (rarament al dels adults). Es transmet de nen a nen per contacte directe dels cabells (no salta, ni vola, ni tampoc es troba en els animals dom�stics, ni a l�herba). Tamb� es pot transmetre compartint objectes personals (gorres, pintes, cintes per al cabell). La seva aparici� no t� res a veure amb la falta d�higiene (al contrari, als polls els hi agraden els caps nets). Els xamp�s normals i l�aigua no l�eliminen. No transmet cap malaltia, per� com que pica, resulta molest, i si el nen es grata pot provocar-se erosions i crostes a la pell.\nCom sabem que un nen t� polls: si veiem que un nen es queixa de qu� li pica el cap o se�l rasca molt sovint, �s probable que estiguem davant un cas d�infestaci�. Examinarem el cap del nen manyoc a manyoc, especialment darrera de les orelles i en el clatell. �s dif�cil veure als polls, perqu� es mouen amb rapidesa, per� s� que podem veure els seus ous (les ll�menes o �liendres�). S�n d�un color blanquin�s, ovalades, i estan fermament adherides al cabell prop de l�arrel. Poden ser confoses amb caspa, per� no es desprenen.\nQu� fer: el primer pas �s la prevenci�:\n� Revisi� peri�dica del cap de tots els nens d�entre 3 i 12 anys.\n� Evitar que els nens comparteixin gorres, pintes o cintes per al cabell.\n� Portar el cabell curt, o recollit en cues i trenes.\n� Aplicar-se un suavitzant despr�s de rentar-se el cabell (als polls no els hi agrada)\n� Portar col�nia o gomina (tampoc no els hi agrada)\n� Observar el comportament del nen (si es grata molt sovint el cap, podria estar infestat).\nSi es produeix la infestaci�, teniu dos opcions per combatre-la: els remeis casolans i els insecticides.\nS�n efica�os, per� una mica molestos.\na) VINAGRE: mullar el cap del nen amb una mescla de vinagre de poma i aigua t�bia a parts iguals. Evitar que li entri als ulls. Embolicar el cap amb una tovallola i deixar durant dues hores. Repetiu dos cops per setmana durant un mes.\nb) OLI: s�unta generosament tot el cap amb oli d�oliva, s�embolica amb una bossa de pl�stic, i es deixa durant tota la nit. L�endem� cal rentar-li b� el cabell. Repetiu dos cops per setmana durant un mes.\nXAMP�S, LOCIONS I COL�NIES INSECTICIDES:\nNo sempre s�n efica�os al 100%. Hi ha molts components diferents (Permetrina, Fenotr�n, Lindano, Malati�n,...). S�han de seguir les instruccions que diu l�env�s, i repartir-los generosament per tot el cap sense deixar-se cap lloc. Heu de vigilar que el l�quid no entri als ulls ni a la boca del nen. Despr�s de la primera aplicaci�, cal fer una segona aplicaci� al cap de 10 dies per� canviant de component (p.ex. si el primer dia vau fer servir Permetrina el segon podeu fer servir Fenotr�n). El Lindano nom�s es recomana quan els altres insecticides fallen, perqu� �s m�s perill�s.\nDespr�s del tractament, �s necessari eliminar cuidadosament els polls morts i els ous amb un acurat rentat de cabell i la utilitzaci� de pintes met�l�liques especials. Cal examinar a totes les persones que hagin tingut contacte amb el nen, per si s�han contagiat. Comunicar-ho a l�escola es fa imprescindible. La roba del nen, i la del llit s�ha de rentar amb aigua molt calenta (60�C), i les pintes i utensilis per al cabell s�han de deixar en remull en aigua i vinagre durant v�ries hores. Les gorres, cintes per al cabell, i tot el que no es pugui rentar, les guardareu en una bossa tancada i no les fareu servir durant 15 dies. Cal passar l�aspiradora pel sof�, catifes, seients del cotxe, etc.\nPer a m�s informaci�: MADRES CONTRA PIOJOS.\nQu� no fer: Les col�nies i xamp�s insecticides nom�s les han de fer servir les persones que estiguin realment infestades. Mai les facis servir com a m�tode preventiu, perqu� poden ser perilloses, i a m�s a m�s no s�n eficaces per a prevenir.\n10 situacions per a les que cal estar preparat:\na) Comportament general en primers auxilis\nEls primers auxilis no han de substituir mai el metge sin� protegir tan sols l�accidentat fins que l�assist�ncia sanit�ria sigui possible. Tingueu serenitat i feu el que sigui necessari, per� res m�s.\n� Si no �s totalment imprescindible, no mogueu l�accidentat ni cap part del cos afectada fins al moment de traslladar-lo amb ambul�ncia.\n� Cal a�llar-lo, procurant que no hi hagi gent al voltant, situar-lo amb la m�xima comoditat i col�locar-lo en posici� fisiol�gica.\n� Resguardeu la v�ctima de la humitat, del vent i del fred. Abrigueu-la.\n� Procureu no deixar sola la persona accidentada.\n� No toqueu les ferides innecess�riament ni estrenyeu gaire els embenatges.\n� Faciliteu-li la respiraci� al m�xim afluixant-li la roba del pit, la cintura i el coll.\n� Abrigueu-lo i procureu que estigui sempre en posici� horitzontal. Si est� inconscient poseu-lo en posici� lateral de seguretat.\n� Cal animar l�accidentat i tranquil�litzar-lo.\n� No li doneu mai begudes alcoh�liques.\n� En el cas d�accidents greus, eviteu que s�aixequi, i encara menys que camini.\n� En cas de cremades, no s�ha de treure la roba ni les restes de roba.\n� Atureu les hemorr�gies per mitj� dels punts de compressi�.\n� No doneu aliments o l�quids a accidentats que hagin perdut el coneixement o que tinguin lesions abdominals.\n� Quan porteu un infant al metge o a l�hospital (per malaltia, accident, esgotament,...) cal que l�acompanyi sempre un cap, i dur la documentaci� sanit�ria del nen.\nCom donar l�alerta?\n� Trucant al 112. Despr�s, senyalitzeu el lloc on es troba la v�ctima de forma ben visible.\n� Enviant una persona del grup a demanar ajuda.\n� Cridant o utilitzant el xiulet.\n� En �ltim extrem, i si us trobeu sols amb la v�ctima, desplaceu-vos al lloc m�s proper des d�on poder demanar ajuda.\nQu� heu de dir per tel�fon?\n� Identifiqueu-vos i doneu el lloc exacte i el n�mero d�on truqueu.\n� Preciseu el lloc exacte de l�accident.\n� Tipus d�accident.\n� Nombre de v�ctimes i gravetat.\n� Perills secundaris.\n� Espereu els equips de socors per donar m�s precisions i acompanyar-los al lloc de l�accident si fos necessari.\nb) Mossegades de serp\nLa �nica serp verinosa del nostre pa�s �s l�escur��. Hi ha dues varietats: l�escur�� �spid (Vipera Aspis) s�est�n pels Pirineus, Prepirineu i algunes regions de la Catalunya Central. L�escur�� ib�ric (Vipera Latastei) el podeu trobar a tot arreu excepte als Pirineus i Prepirineu. El segon �s el que t� la mossegada m�s perillosa. De totes maneres, el seu car�cter �s t�mid i espantad�s i, per tant, evita el contacte amb els humans. Es troba en pedregars i en boscos poc densos.\nCom podeu distingir un escur�� verin�s d�una altra colobra inofensiva:\n- El seu cos �s curt (normalment no supera els 50 cm de llarg, tot i que pot arribar als 90cm)\n- El seu cap t� una forma peculiar, ampla i aplanada, i en forma de triangle (en canvi les colobres tenen el cap m�s rodonet)\n- T� un dibuix en ziga-zaga a l�esquena\n- Les pupil�les s�n verticals (en canvi les de les colobres s�n rodones)\n- Duu el morro corbat cap amunt.\nEls escur�ons i les colobres no ataquen l�home si no �s que se senten amena�ats, i normalment en fugen. Per� si se�ls toca poden ser agressius.\nEls senyals de la mossegada poden ser dos petits punts espaiats entre ells de 6 a 10 mm. Tamb� poden haver nombroses ferides (mossegades m�ltiples) o una sola ferida amb un �nic punt, perqu� l�escur�� hagi mossegat de costat i nom�s hagi penetrat un dels ullals.\nLes mossegades m�s greus s�n, sobretot, aquelles que afecten nens menors de 5 anys d�edat, com tamb� les mossegades a la cara, el coll o el tronc.\nEn cas d�una picada d�escur��, mantingueu la calma. La immensa majoria de casos es resolen b�.\nMantingueu el pacient en el rep�s m�s absolut, que no s�hagi de moure per res, i feu que estigui tranquil i relaxat.\nCal que l�extremitat afectada es mantingui a un nivell m�s baix que la resta del cos.\nRenteu la ferida amb aigua i sab� i desinfecteu-la amb aigua oxigenada.\nCobriu la ferida amb una gasa est�ril, per� sense pomades ni cremes.\nEvacueu r�pidament l�accidentat fins a l�hospital m�s pr�xim. A la majoria d�hospitals disposen de s�rum antiof�dic (ant�dot contra el ver�).\nDurant el trasllat a l�hospital mantingueu l�extremitat afectada a un nivell m�s baix que el cos i apliqueu-hi bosses d�aigua freda separades de la pell per una tovallola. No poseu gel directament sobre la ferida.\nSi el pacient es queixa de dolor, li podeu donar un analg�sic (paracetamol, Gelocatil,...).\nNo feu res m�s, qualsevol altra cosa pot produir complicacions.\nQuan cal anar al metge: SEMPRE!! �s molt urgent despla�ar-se fins a un hospital. Si podeu, truqueu per tel�fon per avisar que veniu i que us esperin amb el s�rum antiof�dic preparat.\nQu� no fer: No feu talls sobre la mossegada. No intenteu xuclar el ver� amb la boca. No li feu cap torniquet. No doneu al pacient begudes alcoh�liques.\nPrevenci�: Si creieu que en la zona on estareu hi pot haver escur�ons, vestiu botes de cuir i pantalons llargs. No fiqueu les mans ni els peus en cap forat si no veieu el que hi ha a dins. Feu servir pals, i no les mans, per girar pedres i cavar forats. No toqueu cap serp, encara que sembli morta. Si us trobeu amb una serp, mantingueu la calma i no feu moviments bruscos. No intenteu matar-la; ferida podria resultar molt m�s perillosa.\nM�s informaci� a: http://www.gencat.net/salut/depsan/units/sanitat/html/ca/vacances/serum.htm\nc) Ennuec (�atragantamiento�)\nL�ennuec ocorre quan un tros de menjar o algun objecte s�embussa a la gola i no deixa respirar. El nen respira amb dificultat, �s possible que el veiem dur-se les mans al coll, i fins i tot posar-se blau o morat. Haurem d�actuar r�pidament per evitar l�asfixia, ja que disposem de pocs minuts.\nSi el nen pot tossir, l�animarem a fer-ho. La seva tos pot ser m�s efectiva que la nostra ajuda.\nIMPORTANT! Demana ajuda trucant al 112 o al 061 (ho pot fer una altra persona mentre nosaltres intentem ajudar al nen).\nIniciarem la �maniobra de Heimlich�, per intentar expulsar l�objecte:\nCol�loca�t darrera del nen afectat\nRodeja la seva cintura amb els teus bra�os\nFes un puny amb una m�. Posa el dit gros del puny contra l�abdomen de la v�ctima, just per sobre del melic, per� bastant per sota de l�est�rnum.\nPosa l�altre m� a sobre del puny\nInclina el nen cap endavant i pressiona fortament amb el puny la boca de l�est�mac, prement endins i cap a dalt.\nRepeteix 5 vegades aquesta maniobra, fins que el nen expulsi el cos estrany. Si no funciona, d�na-li quatre cops secs entre els om�plats per afluixar l�objecte, i torna a repetir la maniobra de Heimlich cinc vegades m�s. Si no funciona encara, torna-ho a intentar. No et rendeixis!\nQuan el nen expulsi el cos estrany, trasllada�l r�pidament a un hospital per valorar el seu estat.\nSi el nen ha deixat de respirar, li haureu de practicar immediatament la respiraci� artificial (veieu aqu� com es fa).\nAmb persones inconscients, la maniobra es fa tombant la persona d�esquena, amb el cap girat cap a un costat, col�locant les nostres mans, una sobre l�altra, amb la part carnosa pressionant sobre el seu melic, i empenyent fort en direcci� al seu t�rax.\nAmb infants menors d�un any, el posarem de cap per avall i li donarem cops entre els om�plats (veieu aqu� com es fa �document .PDF que s�obre amb �Acrobat Reader��).\nd) Ofec (�ahogo�) per immersi�\nSi l�accident ha ocorregut en una platja o una piscina p�blica, una persona haur� d�anar corrent a avisar al socorrista, mentre les altres intenten rescatar al nen de l�aigua. Si no hi ha socorrista, truqueu al tel�fon d�emerg�ncies 112 i demaneu que us envi�n r�pidament un metge amb un equip de reanimaci� cardiopulmonar.\nPer aprendre la manera correcta de treure de l�aigua una persona que s�est� ofegant, consulteu la T�CNICA D�ACTUACI� EN CAS D�EMERG�NCIES.\nHaureu de comprovar que mant� obertes les vies respirat�ries, traient-li de la boca qualsevol objecte estrany.\nSi no respira, la persona m�s experta haur� d�iniciar la respiraci� boca a boca, comprovant si resulta efica� tot observant si el pit s�infla i es desinfla.\nPreneu-li el pols per saber si li batega el cor, i si no �s aix�, o batega molt a poc a poc, tamb� ser� necessari realitzar un massatge card�ac.\nPodeu aprendre totes aquestes t�cniques de reanimaci� (boca a boca, massatge card�ac) consultant aquest link.\nLa caiguda al mar o a la piscina produir�, a m�s de l�asfixia, una baixada de temperatura corporal important, per la qual cosa �s fonamental assecar i abrigar al nen, aix� com escalfar-lo fent-li fregues a la pell.\nGr�cies a l�aplicaci� d�aquestes t�cniques, els accidents per immersi� ens sorprenen amb recuperacions gaireb� inesperades, ra� per la qual mai heu de renunciar a posar-les en pr�ctica, malgrat que per l�estona transcorreguda pugui semblar que la v�ctima ja no �s recuperable.\nLa respiraci� artificial: Aquesta t�cnica (tamb� coneguda com �boca a boca�) consisteix en introduir aire en els pulmons de la v�ctima, tot bufant. Requereix d�un aprenentatge i entrenament previs, i podria no ser efectiva si la realitza una persona no ensinistrada. Resumidament, es composa dels seg�ents passos:\nComprova que la respiraci� no est� obstaculitzada per un objecte dins de la boca (menjar, xiclets, joguines, dents postisses,...). Si hi ha res, cal treure-ho amb el dit �ndex en forma de ganxo, i posant el cap mirant avall per facilitar l�expulsi� de l�objecte. �s molt important no insuflar aire fins a comprovar que no hi ha cap objecte estrany a la boca, ja que sin� podria ser molt perill�s.\nEstira el nen boca amunt. Posa-li un m� al front, estenent el seu cap enrere, i l�altre m� a la mand�bula inferior, empentant la barbeta cap amunt. Al tenir el cap molt enrere, ens assegurem de que l�aire pugui penetrar b� i que la llengua no n�obstaculitzi l�entrada.\nUna m� es deixa col�locada al clatell o a la mand�bula inferior per mantenir el cap tirat enrere.\nS�inspira aire i es bufa dins de la boca del nen, al mateix temps que se li tapa el nas fent una pin�a amb els dits �ndex i polsar de la m� contr�ria a la que subjecta el cap. Aix� evitem que l�aire que bufem es pugui escapar pel nas. Amb nens molt petits, es bufa l�aire dins la boca i el nas alhora.\nComproveu que el pit s�infla quan introdu�m l�aire i es desinfla a continuaci�.\nRepetir aquest proc�s cada 3 o 5 segons.\nPodeu aprendre millor les t�cniques de reanimaci� (boca a boca, massatge card�ac) consultant aquest link.\nEn cas de fractura, les arestes de l�os trencat, afilades com a fulles d�afaitar, poden esquin�ar teixits, m�sculs, venes i nervis. Per aix� �s molt important que d�entrada no mogueu a la persona.\nAviseu al Servei d�Emerg�ncies M�diques (tel�fon 061, o al 112) perqu� la vinguin a recollir.\nSi aix� no �s possible, i heu de transportar vosaltres la persona fins a l�hospital, primer haureu d�immobilitzar la cama o el bra� on s�ha produ�t la fractura, i sempre ho heu de fer abans d�intentar moure a la persona.\nLa manera d�immobilitzar un membre �s �l�entablillat�, que consisteix en lligar-hi un element r�gid de manera que tant l�articulaci� situada per sobre de la fractura com la que est� per sota quedin immobilitzades. Passos:\nL�element r�gid (anomenat f�rula, o �tablilla�) es pot improvisar amb fustes, pals, branques, bastons d�esqu�, diaris enrotllats, cartr�,... En cas de no tenir res a m�, immobilitzeu un bra� trencat lligant-lo contra el propi t�rax, o una cama trencada lligant-la amb la sana.\nSubjecteu la �tablilla� al membre fracturat lligant-la amb dos tires de tela (o dos fulards), amb nusos m�s amunt i m�s avall, per� mai per sobre de la mateixa fractura (no estrenyeu els nusos excessivament, i feu-los que quedin a sobre de la fusta, i no sobre el cos).\nCol�loqueu fulards o samarretes fent de coix� entre la �tablilla� i el cos, perqu� aquesta no ocasioni ferides ni nafres. Aix� �s important en les aixelles, l�entrecuix, i all� on la fusta quedi a tocar d�ossos i articulacions (el canell, el colze, el genoll, el turmell,...).\nEn les fractures de la m�, el bra�, el colze, l�espatlla, l�om�plat o la clav�cula, �s usual de posar el bra� en cabestrell per alleugerir el pes. El cabestrell es pot fer amb fulards, jerseis, cinturons, tires de roba... La manera de fer-lo dep�n del tipus de fractura. En el cas de la fractura de colze, no obligueu la persona a canviar la posici� del bra�.\nUn cop el membre ha estat correctament immobilitzat, estareu en condicions de portar la persona fins a urg�ncies, perqu� pugui ser atesa pels metges.\nA la T�CNICA DEL FULARD ESCOLTA trobareu m�s indicacions i dibuixos per aprendre a fer �entablillats� i cabestrells.\nSi el nen ha ingerit alguna subst�ncia t�xica o medicaments perillosos, tomba�l de cap per avall, amb el cap inclinat cap a un costat, per si vomita espont�niament, i truca de seguida al Institut Nacional de Toxicologia, al tel�fon 91.562.04.20 (potser et demanaran si tens l�etiqueta del que s�ha pres, i si en saps la quantitat). Segueix les instruccions que ells et donin. Prepara�t per evacuar el nen r�pidament a un hospital.\nLa majoria de vegades no �s aconsellable provocar el v�mit, ja que podria empitjorar les coses.\nSi no est�s segur de si el nen ha ingerit o no una subst�ncia t�xica, truca igualment al Institut de Toxicologia per demanar instruccions, i observa si t� cap s�mptoma (llavis descolorits, cremor a la gola, inconsci�ncia, confusi�, malestar...).\nHeu d�anar sempre a l�hospital per qualsevol ingesta accidental, encara que sembli poc important. Els efectes d�una intoxicaci� es poden produir hores o dies despr�s.\nTots els productes potencialment t�xics (pintures, dissolvents, insecticides, productes de neteja, medicaments,...) s�han de guardar fora de l�abast dels nens. Tamb� els hem d�ensenyar a no emportar-se a la boca fulles o fruits de plantes desconegudes.\ng) Insolaci� i cop de calor\nLes temperatures molt extremes i l�exc�s de calor produeixen una p�rdua de l�quids i de sals minerals necessaris per a l�organisme. Aquest fet pot provocar deshidrataci� i esgotament. Si l�exposici� es perllonga es pot patir un �cop de calor�, una situaci� que pot acabar sent greu.\nEls s�mptomes que ens alerten que alg� pot estar patint un cop de calor s�n: febre molt alta, mal de cap, n�usees, set intensa, convulsions, somnol�ncia o p�rdua del coneixement.\nDavant d�aquests s�mptomes, traslladeu la persona afectada a un indret m�s fresc, doneu-li aigua, mulleu-li el cos amb una tovallola humida o una esponja, i venteu-la. Pot ser necessari donar-li un analg�sic contra la febre (p.ex. paracetamol �veieu el punt �11. Mal de coll i d�o�da��). �s important que l�examini un metge.\n� Durant les hores de m�s calor, busqueu zones fresques i ombr�voles dins de la casa de col�nies o al mig del bosc. Aprofiteu aquestes hores per fer tallers i manualitats, fugint de l�activitat f�sica intensa.\n� No deixeu que ning� s�estigui a la tenda durant el migdia si hi toca el sol. Tampoc dins el cotxe.\n� Cada dia, aprofiteu l�hora abans de dinar, en que ja comen�a a fer calor, per prendre un bany a la riera.\n� Beveu aigua i sucs de fruita tant com pugueu, fins i tot sense tenir set.\n� Eviteu els menjars molt calents.\n� Protegiu-vos el cap del sol amb una gorra, un barret o un mocador (pot servir el fulard).\n� La pell dels nens �s molt sensible al sol, i no conv� que es posin gaire morenos (podrien tenir problemes en el futur, quan siguin adults). Protegiu-los sempre amb cremes solars del factor m�s alt (n� 40). Un truc per anar de pressa: feu que formin una rotllana; cadasc� haur� d�untar la crema al de la seva dreta.\n� Utilitzeu roba lleugera (com la de cot�) de colors clars i que no sigui ajustada.\n� Si esteu de ruta, eviteu caminar al sol en les hores centrals del dia (entre la 1 i les 4 de la tarda). Protegiu-vos la pell amb crema solar, i el cap amb un barret. Dueu tamb� ulleres de sol. Porteu aigua i beveu-ne sovint.\n� A l�hora de jugar, busqueu zones on hi hagi ombres.\n� A l�hora d�acampar, trieu un terreny amb ombres abundants (per� no excessives, perqu� si plou tamb� cal que les tendes i el terreny es puguin eixugar). Idealment, disposeu les tendes de manera que tinguin sol durant el mat� i ombra durant el migdia i/o tarda.\n� Si esteu en una casa, tanqueu durant el dia les finestres on toca el sol, i deixeu-les obertes durant la nit per refrescar.\n� Si teniu calor, mulleu-vos una mica la cara, els cabells, i fins i tot la roba.\nPodeu con�ixer els s�mptomes de la deshidrataci� llegint el punt �14. V�mits�.\nh) Hipot�rmia causada pel fred\nLa hipot�rmia �s un descens de la temperatura del cos per sota dels 35�C, provocat per una exposici� excessiva al fred, la pluja o el vent. Si la temperatura corporal continua baixant i es situa per sota dels 33�C, pot provocar la p�rdua de coneixement i la mort.\nMalauradament, les not�cies d�excursionistes perduts que han mort congelats es repeteixen cada hivern, i tot per culpa d�anar mal equipats o per no tenir els coneixements necessaris per evitar-ho.\nDurant les sortides a alta muntanya, o les que feu a l�hivern, protegir-se del fred �s una necessitat primordial. Per aconseguir-ho calen tres coses: roba, refugi i foc.\nTamb� cal una mica de previsi�: no caminar fins a l�esgotament, alimentar-se adequadament, anar ben equipats, estudiar b� la ruta abans de marxar, tenir plans d�emerg�ncia per si es gira mal temps, comunicar a alg� els nostres plans (per si s�ha d�organitzar un rescat), entrenar-se per tenir una forma f�sica adequada, etc.\nFactors que causen la hipot�rmia o que la poden agreujar:\n� Exposici� al fred\n� Exposici� al vent\n� Dur la roba mullada per la pluja o la neu\n� Vestimenta inadequada\n� Refugi inadequat\n� Alimentaci� insuficient\nS�mptomes: Quan viatgem en grup, tothom ha d�estar pendent dels seus companys, per si observa s�mptomes que puguin indicar que alg� est� entrant en hipot�rmia. Aquests s�mptomes varien segons la gravetat del cas, per� poden incloure:\n� Conducta irracional (sobtats canvis d�humor)\n� Disminueix la capacitat de respondre a preguntes i instruccions\n� Tremolors sobtades i incontrolades\n� P�rdua de coordinaci�, ensopegades i caigudes\n� Mal de cap, visi� borrosa i dolor abdominal\n� Respiraci� superficial i lenta\n� Pulsacions del cor lentes i febles\n� Color blav�s en els dits de mans o peus\n� P�rdua de coneixement\nSi una persona del grup pateix hipot�rmia, �s probable que altres membres del grup comencin tamb� a patir-la.\nTractament: consisteix en protegir la persona del fred, introduint-la en un refugi resguardat de la pluja i el vent. Tamb� cal a�llar-lo de la fredor del terra (feu servir motxilles, a�llants,...). Poseu-li roba seca si la duu molla (per� NO el despulleu per complert, canvieu les peces una a una). Subministreu-li calor: enceneu un foc, abraceu-vos a ell per abrigar-lo, cobriu-lo amb mantes o mantes t�rmiques (d�alumini reflectant). Apliqueu draps o pedres calentes en els seg�ents punts del cos: boca de l�est�mac, regi� lumbar, axil�les, clatell, canells, entrecuix.\nDoneu-li begudes calentes i ensucrades (per� nom�s si no ha perdut el coneixement). NO li doneu alcohol, perqu� obre els vasos sanguinis a la superf�cie de la pell, i aix� li faria perdre escalfor m�s r�pidament. Tampoc li doneu te.\nRoba, refugi i foc: S�n tres coses que us poden salvar la vida.\nLa roba en cas de fred: dos jerseis prims abriguen m�s que un de gruixut. �s un vell principi ben conegut pels habitants dels pa�sos freds. L�aire sec �s un a�llant gaireb� perfecte del fred. Per contra l�aire humit no ho �s gens. Per aix�, quan explico com s�ha de dur la roba en temps de fred sempre parlo de la �TEORIA DE LA COMPRESA: CONSTA DE VARIES CAPES, I ET MANT� NETA, FRESCA Y SECA�. A l�hivern poseu-vos diversos jerseis, prims i gruixuts, un a sobre de l�altre. La CAPA D�AIRE que es forma entre ells �s el que us mant� calents. Per� si dins d�aquesta capa entr�s humitat (p.ex. perqu� us heu mullat amb la neu o la pluja, o simplement perqu� heu suat) es perdria tot l�efecte a�llant. Per aix� �s important que mantingueu la roba SECA. Per evitar suar, cal ventilar, heu de mantenir la roba FRESCA. Per tant, permeteu que circuli l�aire (no la dueu massa ajustada), i si teniu calor, traieu-vos una de les capes de sobre, abans de que comenceu a suar. Si heu de fer un exercici intens (p.ex. tallar llenya) desabrigueu-vos, i ja us tornareu a abrigar despr�s. L�important �s que no se us humitegi la roba per culpa de la suor. Si la samarreta interior que portes se t�ha humitejat, canvia-te-la. Finalment, la roba s�ha de dur NETA, perqu� la brut�cia obstrueix els porus del teixit dificultant la transpiraci�.\nFeu servir pijama per dormir. Circula una mentida que diu que dins del sac es dorm m�s calent sense pijama; NO �S VERITAT. El calor radiant que emet el cos, reflectit sobre la superf�cie del sac, ens pot donar una falsa sensaci� d�escalfor, per� �s nom�s aparent, en realitat el cos s�est� refredant molt m�s r�pidament que si port�ssim pijama, i al cap d�un parell d�hores ens notarem gla�ats. Per aix� a l�hivern el pijama �s necessari. I de vegades tamb� a l�estiu: penseu que a l�alta muntanya les temperatures nocturnes baixen per sota de 10�C. Tampoc no dormiu mai amb la roba que heu portat durant el dia: la humitat acumulada sobre la roba provocaria un fort refredament del cos.\nRefugi i foc: quan les condicions meteorol�giques siguin dolentes, resguardeu-vos dins la tenda o b� busqueu un lloc on refugiar-vos de la pluja i el vent. Poseu-vos tots molt junts i atape�ts, per donar-vos escalfor m�tuament. Penseu tamb� en protegir-vos de la fredor del terra per mitj� de mantes o m�rfegues a�llants.\nUn foc us permetr� escalfar-vos, eixugar la roba molla, escalfar aigua, cuinar aliments,... Porteu a sobre un fogonet de gas, o com a m�nim un encenedor i una espelma per si fos necessari encendre una foguera (respectant sempre, aix� s�, les prohibicions i normes de seguretat).\nUs pot ser molt �til llegir aquestes t�cniques:\n� T�CNICA DE CABANES I BIVACS\n� T�CNICA D�IGL�S I REFUGIS EN LA NEU\n� T�CNICA DEL FOC\ni) Ceguera de la neu\nEl reflex del sol sobre la neu pot provocar una ceguera temporal molt dolorosa. La neu resplendeix encara que el cel estigui cobert o hi hagi boira. El primer s�mptoma �s que la persona deixa de percebre les variacions de nivell en el terreny. Al cap de poc experimenta una sensaci� de cremor en els ulls, i despr�s comen�a el parpelleig i l�estrabisme (desviaci� d�un dels ulls). La persona comen�a a veure les coses de color rosa primer, i vermell despr�s. La cremor dels ulls va en augment fins al punt de no poder suportar ni tan sols una llum d�bil, i de notar-se els ulls com si tinguessin sorra.\nTractament: El millor remei �s una foscor complerta durant 18 hores. Refugieu la persona en un lloc fosc i embeneu-li els ulls. Per alleugerir el dolor, apliqueu draps humits sobre els ulls i el front (d�aigua fresca, no pas calenta).\nPrevenci�: Sempre que aneu a la neu cal dur ulleres de sol per protegir els ulls. Tamb� haureu de prendre aquesta precauci� si aneu a la platja o a navegar pel mar, ja que el reflex del sol sobre l�aigua pot produir el mateix efecte. Un altra precauci� necess�ria ser� protegir la pell de la cara amb crema solar del factor m�s alt (n� 40).\nEn cas de no tenir ulleres de sol, ser� necessari que us fabriqueu un antifa� amb un tros de cartr� deixant unes obertures estretes (uns 2,5 cm de llarg per 4 mm d�ample) per als ulls. Ennegriu-vos amb sutge (o amb un suro socarrimat) el nas i les galtes, per reduir l�efecte del resplendor sobre el cutis.\nj) P�rdua de coneixement\nTota p�rdua de coneixement en un nen fa necessari que l�examini urgentment un metge (truqueu al 061 o al 112). Obriu-li la boca per assegurar-vos que no t� les vies respirat�ries obstru�des per la seva pr�pia llengua o per qualsevol cosa que tingu�s a la boca (un xiclet, menjar,...). Mentre recupera la consci�ncia, conv� col�locar-lo en la postura anomenada �Posici� Lateral de Seguretat�: tombat sobre un costat, amb el cap recolzat sobre un bra� i la cama lliure flexionada (veieu aqu� com es fa �document .PDF que s�obre amb �Acrobat Reader��). Controleu-ne el pols i la respiraci�.\n� PRIMERS AUXILIS\n� GU�A DE PRIMEROS AUXILIOS. SOS-Emergencias\n� MANUAL DE PRIMEROS AUXILIOS. El Rinc�n del Scout\n� PREVENCI� D�ACCIDENTS\n� GUIA PER A LA PREVENCI� D�ACCIDENTS. Direcci� Gral. d�Emerg�ncies\n� LA FARMACIOLA PER TENIR AL CAU\n� EL BOTIQU�N. SOS-Emergencias\n� LA FARMACIOLA DE L�ESCOLA. Col�legi de farmac�utics\n� LA FARMACIOLA. Farm�cia Tous\n� FARMACIOLA B�SICA. Ajuntament de Barber�\n� LA FARMACIOLA DE LES SORTIDES I CAMPAMENTS\n� FARMACIOLA DE VIATGE. Centre M�dic St. Mart�\n� LA FARMACIOLA DE VIATGE. Farm�cia Tous\n� FARMACIOLA DE MUNTANYA. Federaci� Ent. Excursionistes Cat.\n� FARMACIOLA PER VIATGES TROPICALS. Farm�cia Duran Roca


UOB Ensenyament: Sumam forces en la reclamació del CEM per a l'extensió de la xarxa pública d'educació 0-3\nSumam forces en la reclamació del CEM per a l'extensió de la xarxa pública d'educació 0-3\nEn el ple del Consell Escolar de Mallorca celebrat ahir dijous 27 de maig UOB Ensenyament va donar suport a la Proposta d'acord sobre el sosteniment dels centres de primer cicle d'Educació infantil, presentada per l'Assemblea 0-3.\nCal recordar que la nova Llei Orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació (LOMLOE), a la seva disposició addicional tercera estableix que «En el termini d'un any des de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, el Govern, en col·laboració amb les Administracions educatives, elaborarà un pla de vuit anys de durada per a l'extensió del primer cicle d'educació infantil de manera que avanci cap a una oferta pública suficient i assequible amb equitat i qualitat i garanteixi el seu caràcter educatiu. En la seva progressiva implantació es tendirà a l'extensió de la seva gratuïtat, prioritzant l'accés de l'alumnat en situació de risc de pobresa i exclusió social i la situació de baixa taxa d'escolarització.»\nPer instar a les autoritats a complir a fer efectiu aquest compromís, des del CEM, es va votar favorablement aquesta proposta, que es concretava en:\n1. Instar el Govern d’Espanya a fer efectiva la disposició addicional tercera de la Llei Orgànica 3/2020, de 3 de maig (LOMLOE), tot aprovant dintre del termini establert per aquesta disposició el pla de vuit anys per a l’extensió del primer cicle d’educació infantil, i a preveure els recursos necessaris per a la seva implementació en col·laboració amb les Administracions educatives.\n2. Instar el Govern d’Espanya a incloure en els propers Pressuposts Generals de l’Estat una aportació econòmica estable per a la creació i el sosteniment dels centres de primer cicle d’educació infantil, garantint la protecció de l’escolarització dels infants en situació de pobresa.\n3. Instar el Govern de les Illes Balears a fer seves aquestes propostes, i a traslladar-les al Govern d’Espanya.\nEls altres punts de l'ordre del dia que es varen tractar en el ple d'ahir del CEM varen ser:\nProposta de moció per reclamar que les properes resolucions sobre escolarització venguin acompanyades d'un mapa escolar detallat de Mallorca i especialment de la zona de Palma on hi constin els centres públics, concertats i privats a més d'incloure un estudi del repartiment de l'alumnat especificant l'alumnat NESE i l'alumnat nouvingut.\nDes de la patronal de l'escola catòlica es va demanar que també s'afegís a la reclamació la informació de la dotació d'atenció a la diversitat que assigna la conselleria a cada centre.\nLa proposta va sortir aprovada.\nInformació sobre la futura jornada sobre consells escolars municipals que previsiblement se celebrarà entre els mesos de setembre o octubre. Des del CEM s'està treballant per impulsar la constitució de consells escolars municipals en aquells municipis que encara no en tenen.\nEtiquetes de comentaris: Assemblea 0-3, Consell Escolar


Elogi al PSC del 'no' La República\nMiquel Iceta va dir quelcom molt encertat ahir a El Món a RAC1: “sembla que el PSC no existeix fins que no diu alguna cosa contraria al PSOE”. I sí, […]\nJoan Solé 24/10/2016\nMiquel Iceta va dir quelcom molt encertat ahir a El Món a RAC1: “sembla que el PSC no existeix fins que no diu alguna cosa contraria al PSOE”. I sí, té tota la raó. Ja fa més de quatre anys que la política catalana es mou en l'eix nacional, les últimes eleccions al Parlament de Catalunya van deixar molt clar quin és el context polític d'aquest país. Un marc on la dreta i l'esquerra conflueixen per un objectiu comú, sigui per la independència o l'autonomisme. D'aquí rau que el Partit Demòcrata i ERC vagin junts en una llista de sensibilitats socioeconòmiques molt diverses i que Ciutadans, autor del discurs més bel·ligerant contra el procés, passi per davant del PP i forci el PSC a combregar amb una retòrica de combat que ha envellit el seu votant i desplaça els joves a opcions com les de Pablo Iglesias o Ada Colau.\nSi després de la versió socialista de Apocalypse Now el PSC encara segueix mantenint el seu 'no' i prem el botó de l'opció negativa durant la investidura de Rajoy, el partit i el seu líder, Miquel Iceta, seran motiu d'elogi. I no pas perquè hagin trencat la disciplina de vot, ni tan sols per fer front a Susana Díaz, sinó per fer un exercici de coherència lloable i respectar el mandat de les bases. A diferència de la lectura de confrontació que en podem extreure, crec que cal valorar el fet que els socialistes catalans siguin capaços de desmarcar-se d'aquells que faciliten el govern a Rajoy; l'home que ha hipotecat tot un país amb els rescats bancaris, ha minimitzat les pensions i ha fet realitat lleis com la d'educació, que fa obligatòria l'assignatura de Religió -en un Estat laic- mentre minimitza la de filosofia, imposa noves proves diagnòstiques a primària, facilita la segregació a les aules i treu autonomia a les escoles perquè escullin els seus directors – l'Estat pot vetar i decidir qui dirigeix el centre-. Un text legislatiu que comparteix estrellat amb la de Seguretat Ciutadana, que posa contra les cordes la presumpció d'innocència, desdibuixa drets fonamentals com el de la intimitat -amb escorcolls preventius- o el dret a la informació amb la prohibició de gravar actuacions policials.\nDe fet, quan el PSC va perdre de vista el dret a decidir també va deixar escapar l'oportunitat de mantenir-se viu en molts debats on ara ni hi és ni tampoc se l'espera. De la mateixa manera que a Catalunya En Comú Podem i CSQP han recollit el guant caigut del referèndum dels socialistes i creixen en intenció de vot, al País Basc han ensopegat amb la mateixa pedra amb Podemos Euskadi. Una pèrdua que l'expresident de la Junta d'Extremadura, Ibarra, valorava d'una manera totalment oposada: “entendria que el PSOE trenqués amb el PSC si no respecten la disciplina de vot, estan perdent vots i ens en fan perdre a la resta d'Espanya”. Una altra lectura carregada de miopia de la situació, si el teu electorat cada dia és més vell i les noves generacions d'esquerres abracen partits que et mengen el discurs potser no tot rau en l'orgull nacional, sinó en la manca de projecte o la similitud d'aquest amb el de la dreta del Partit Popular.