Tret de sortida de les activitats d’estiu al Museu Víctor Balaguer i al Museu Romàntic Can Papiol\nVisites teatralitzades al Papiol\nUna de les novetats en la programació d'aquest estiu al Museu Romàntic és un taller de cata de vins\nLa Biblioteca Museu Víctor Balaguer i Font's Adventure han organitzat una marxa nòrdica i cultural que combina una visita comentada al capvespre al Museu i un circuit a peu per la zona del Colls. El punt de trobada serà al pàrquing de la platja del Far a les 20 h i es realitzarà amb l'acompanyament d'un guia professional. La travessa de marxa nòrdica finalitzarà amb un refrigeri per a tots els assistents. El preu és de 10 euros per persona. Informació i reserves al telèfon 607 16 78 03 o al correu electrònic miquel@fontsadventure.com.\nEl diumenge 10 de juny, a les 12 h, tindrà lloc l'activitat familiar Contes del món, una activitat que vincula les col·leccions etnològiques del Museu amb contes tradicionals dels països que hi són representats: Amèrica Precolombina, Filipines, Egipte i Àsia. Els contes són explicats per persones originàries d'aquests països que resideixen a Vilanova i la Geltrú. En aquesta ocasió la sessió estarà dedicada a les Filipines, i la Dyane Yu Ildefonso de Pangasinan (Luzón) explicarà La llegenda de les illes Filipines. Contes del món és realitza en col·laboració amb el Servei de Convivència de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú.\nI el diumenge 17 de juny, a les 12 h, tindrà lloc l'activitat Mirades a la col·lecció, dedicada a L'art del segle d'Or. Una visita comentada als quadres del dipòsit del Museo Nacional del Prado. Un important conjunt de pintura barroca del segle XVII, principalment del segle d'or espanyol amb algun exemple europeu de l'escola flamenca. Destaquen els noms de pintors universals com El Greco, Goya, Murillo, Ribera, Rubens, Brueghel o Van Dyck. El preu és de 2 euros per persona i cal reserva prèviament al telèfon del museu 93 815 42 02.\nEl Museu Romàntic Can Papiol comença la programació d'estiu amb l'itinerari urbà La Vilanova d'abans que tindrà lloc el dissabte 9 de juny a les 18 h. Un passeig guiat pel Nucli Antic i una visita comentada a Can Papiol. El preu de l'activitat és de 5 euros per persona, i cal fer reserva prèvia al telèfon del museu 93 893 03 82 o bé al correu electrònic museupapiol@vilanova.cat\nUna de les novetats en la programació d'aquest estiu al Museu Romàntic és un taller de cata de vins. L'activitat que porta per nom Denominació d'Origen Can Papiol és realitzarà en 4 sessions, cada una de les quals estarà dedicada a un tipus de vi diferent (negre, rosat, blanc i xarel·lo). Complementàriament a la cata es farà una introducció a la història del vi a la comarca del Garraf.\nLa primera sessió estarà dedicada als vins negres i tindrà lloc el divendres 15 de juny a les 19.30 h. La resta de sessions que es faran durant els mesos d'estiu: El millor moment pels vins rosats, el divendres 13 de juliol, a les 19.30 h; 100 % xarel·lo, divendres 31 d'agost a les 19.30 h, i Vins amb bombolles, el divendres 21 de setembre a les 19.30 h. El preu per sessió és de 5 euros per persona. Les places són limitades i cal fer reserva prèvia al telèfon del museu 93 893 03 82 o bé al correu electrònic museupapiol@vilanova.cat. Col·laboren Caves Valldosera, Can Ràfols dels Caus i Sommeliers de Penedès.\nCan Papiol reprèn les visites teatralitzades per aquest estiu. Hostes vingueren que de casa ens tragueren és el nom que rep l'activitat i la visita està ambientada en l'arribada de les tropes franceses a Vilanova i la Geltrú. L'activitat finalitzarà amb una copa de cava. La primera visita tindrà lloc el dissabte 16 de juny a les 19 h. La resta de visites programades són: dissabte 7 de juliol, 25 d'agost i 22 de setembre a les 19 h. El preu és de 10 euros per persona. Les places són limitades i cal fer reserva prèvia al telèfon del museu 93 893 03 82 o bé al correu electrònic museupapiol@vilanova.cat.


MOF-Beads Containing Inorganic Nanoparticles for the Simultaneous Removal of Multiple Heavy Metals from Water / Boix, Gerard (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Troyano, Javier (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Garzón Tovar, Luis (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Avci-Camur, Ceren (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Bermejo, Natalia (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Yazdi, Amirali (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Piella, Jordi (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Gómez Bastús, Neus (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Puntes, Víctor (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Imaz, Inhar (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia) ; Maspoch, Daniel (Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia)\n255 p, 34.5 MB Advanced synthesis and characterization of noble metal nanoparticles / Piella Bagaria, Jordi, autor. ; Puntes, Víctor, supervisor acadèmic. ; Pascual i Gainza, Jordi, supervisor acadèmic. ; Universitat Autònoma de Barcelona. Institut de Ciència de Materials de Barcelona\n116 p, 5.6 MB Gold nanoparticles as drug delivery agents : detoxifying the chemotherapeutic drug cisplatin / Comenge Farre, Joan ; Puntes, Víctor, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Química) ; Boix i Borràs, Esther, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Bioquímica i de Biologia Molecular) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Bioquímica i de Biologia Molecular\nL'ús de nanopartícules (NPs) ha emergit com una eina prometedora pel tractament de càncer. Entre els seus usos en teràpia i en tècniques d'imatge, destaca l'ús com agents de direccionament de fàrmacs. [...]\nThe use of nanoparticles (NPs) has emerged as a potential tool to improve cancer treatment. Among the proposed uses in imaging and therapy, their use as a drug delivery scaffold has been extensively highlighted. [...]\n64 Puntes, Victor\n9 Puntes, Victor,\n9 Puntes, Víctor,


Deixadesa de la plaça Joan Sansa, el projecte estrella del mandat d'Albert Batalla - La Valira\nDeixadesa de la plaça Joan Sansa, el projecte estrella del mandat d’Albert Batalla\nPosted by La Valira | maig 20, 2019 | Actualitat | 0 3505\nEl projecte estrella de la darrera legislatura de l’equip municipal neoconvergent encapçalat per l’alcalde Albert Batalla, la plaça Joan Sansa presenta un estat lamentable de manteniment amb deficiències més que notables de l’enllumenat, esquerdes en el terra i forats en les zones de jocs infantils, tal com es pot observar en les fotografies que s’adjunten.\nDes de la seva inauguració, a finals del mes de maig del 2017 (amb un cost de gairebé 1 milió d’euros) la plaça que es troba just a tocar de les entrades a la Seu i al nucli antic ha patit multitud d’actes vandàlics i més d’un pegat que han incrementat la seva despesa. Els darrers treballs de l’ajuntament a la zona han consistit en l’asfaltatge dels carrers. Una pavimentació més propia per a una carretera que no pas per una via urbana. En època estival el veïnatge patirà d’un augment de la temperatura ja que l’asfalt manté de nit la calor acumulada durant tot el dia.\nL’estat deficient del terra i els forats en les àrees infantils (per a nens i nenes fins a 3 anys) representen un perill pel conseqüent risc de caigudes especialment entre les persones més grans i els més menuts.\nLa urbanització d’aquest espai públic havia estat concebut pels postconvergents com una segona zona comercial de la Seu d’Urgell tot i què finalment no ha estat així degut a l’aposta del PDECat per les grans superfícies, com ara Mercadona, en detriment del comerç de proximitat.\nLa plaça Joan Sansa juntament amb el magatzem destinat a les brigades municipals que s’està construint a l’espai que ocupava l’escola la Valira -amb un cost aproximat de 2 milions d’euros- són les grans dues infraestructures del llegat d’aquests darrers quatre anys dels hereus del partit de Jordi Pujol, Convergència Democràtica de Catalunya (CDC).\nPreviousCiutadans es fixa en “lluitar contra el totalitarisme implantat a la Seu i altres municipis”\nNextUn soci d’Andorra Telecom, membre de la Cambra de Comerç independentista\nEl youtuber ‘El Rubius’ es trasllada a Andorra per pagar menys impostos\nPenes de fins a 7 anys de presó per a membres d’una associació cannàbica de la Seu\nEls bombers rescaten a una jove de 28 anys, ofegada en un riu a l’Aran


Les Biblioteques Municipals amplien els serveis a partir del 15 de juny | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nEs podran usar els ordinadors i s'habilitaran punts de lectura\nSala general de la Biblioteca Xavier Amorós adaptada al context actual\nLes Biblioteques Municipals de Reus enceten una nova etapa de cara als usuaris a partir del pròxim dilluns dia 15 de juny. Habilitaran nous serveis, com l'ús dels ordinadors amb reserva prèvia, i diferents punts de lectura, que s'han adaptat per garantir el distanciament entre les persones i evitar l'accés lliure a les prestatgeries.\nLa Biblioteca Xavier Amorós oferirà 5 ordinadors, amb sessions de 50 minuts que es netejaran després i 40 punts de lectura distribuïts entre la sala central, la sala general i la sala annexa. També s'habilitaran les xarxes wifi.\nEs recomana reservar els punts de lectura a través del web o bé per telèfon, per tal de garantir la disponibilitat i facilitar-ne la neteja. El préstec de documents es mantindrà com fins ara, amb reserves telefòniques i a través del formulari web. Fins el dia 10 de juliol, la Sala Annexa obrirà també les tardes dels dijous, entrant per l'accés del Camí de Riudoms.\nLa biblioteca també amplia el seu horari i, a més a més dels matins, obrirà les tardes de dilluns, dimarts i dimecres de 5 a 8.\nPel que fa a la Biblioteca Pere Anguera començarà a fer un horari de matins i tardes alterns (dilluns, dimecres i divendres al matí de 10 a 2 i dimarts i dijous a la tarda de 5 a 8). Oferirà 4 ordinadors per a sessions d'una hora i 14 punts d'estudi. Es podran reservar pel web o telefònicament.\nPer celebrar el retorn dels usuaris a l'interior de la biblioteca, s'ha preparat una taula decorada amb recomanacions pensades per al retorn.\nL'Aeroport de Reus tanca el novembre sense vols d'aerolínies comercials


més content que un gínjol: PENDEJOS\nPublicat per ginjol a 20:50\nJ. SALAVERT ha dit...\nÉs un senzill homenatge. Era un gran home. Tanta violència, tanta gentola amb armes. No hi ha dret.


OBITER DICTVM: Zafón zapatero\nPublicat per Martí Duran a 1:51\nAl fer la seva crònica de Sant Jordi, un conegut periodista de La Vanguardia va tenir l’atreviment de dir que ell era el que no havia comprat el nou llibre de Ruiz Zafón. Jo aquells dies era a l'estranger i no el vaig poder contestar. Ho faig ara, ni que sigui indirectament i a misses dites: el que va escriure en Trallero era mentida, ell no va ser l’únic que no va comprar el llibre. Els que no el vam comprar érem dos, i ho sé del cert perquè es dona el cas que jo era l'altre.\n12 de maig de 2008 a les 9:21\nLes bajenades que fa dir la enveja...\n12 de maig de 2008 a les 9:52\n... si, és cert, i són tantes, Martí, que sovint només es diuen des de l'anonimat!\n12 de maig de 2008 a les 11:26\nRuíz Zafón i molts altres saben que això durarà un temps: just per a resoldre el tema de fer diners i... a viure!\n12 de maig de 2008 a les 15:52


Una responsable d'Artyplan nega que es paguessin els cartells de l'1-O | betevé\nDos testimonis es contradiuen sobre si la Generalitat havia d'abonar la factura\nClara Aliaguilla | Marta Martorell | dimarts, 12 de març del 2019, a les 16.02\nLa responsable de recursos humans de la impremta Artyplan ha admès en el judici del procés que l’empresa per qui treballava va imprimir propaganda de l’1-O. Tot i això, ha dit que es van fer sense albarà ni factura i, per tant, no es va pagar mai. Rosa Maria Sans ha dit que va quantificar l’encàrrec perquè li ho va demanar la Guàrdia Civil i ha xifrat el preu en uns 17.ooo euros.\nSans ha assegurat que desconeixia qui havia fet la comanda, però ha explicat que el contacte que hi havia al full d’encàrrec era Òmnium Cultural, una entitat amb qui ha dit que treballaven de feia anys. Va ser després de l’escorcoll de la Guàrdia Civil, ha relatat, que va saber que els cartells eren de l’1 d’octubre i que va donar instruccions a tota la plantilla perquè “donades les circumstàncies” no s’imprimís res més que fes referència al referèndum.\nLa Guàrdia Civil va decomissar al magatzem de Disnet, on Artyplan dipositava material, un total de 400.000 díptics, 26.000 fulletons i 30.000 cartells. La fiscalia creu que es van encarregar des del Departament de Presidència, “simulant” que ho feia Òmnium, a tres empreses, entre les quals Artyfact. El ministeri públic calcula que el cost total supera els 38.000 euros.\nDos testimonis es contradiuen sobre qui havia d’abonar la feina\nL’interrogatori sobre aquest encàrrec ha seguit a la tarda amb la compareixença de dues persones més, que s’han contradit sobre qui havia d’abonar la feina. El primer a declarar ha estat el dissenyador gràfic que els va dur el cartell per imprimir, Enric Vidal. I el segon, un comercial d’Artyplan, Enric Marí.\nSegons Marí, el primer contacte va ser d’un responsable d’Òmnium, que el va prealertar que una tercera persona, Vidal, li faria una comanda. Tots dos es van reunir, i Marí ha afirmat que Vidal li va dir que ho havia de facturar a la Generalitat, tot i que sense concretar quin departament. Vidal, en canvi, ha negat que sabés qui havia d’abonar la feina, i en aquest sentit ha assegurat que no va dir a Marí que ho pagaria el govern català.\nMarí ha dit que van acceptar l’encàrrec, sense concretar a qui havien de girar les factures, perquè venia d’Òmnium. En canvi, Vidal ha assegurat que a ell l’encàrrec no li va arribar de l’entitat cultural, sinó d’un home que es feia dir “Toni”, que no coneixia, i que ara “suposa” que és l’exsecretari de Difusió de la Generalitat, Antoni Molons, que està citat per a aquest dijous, 14 de març. Segons Vidal, aquesta persona li va donar un USB amb un cartell, ja dissenyat, i li va demanar que el redimensionés i que el fes imprimir a tres empreses. Diu que no li va demanar cap altra dada d’identitat perquè era el primer contacte.\nSegons han explicat els dos testimonis, ni la intermediació de Vidal ni tampoc la impressió dels cartells es van acabar pagant. Vidal ha dit que no va facturar i que tampoc no té intenció de fer-ho. I per la seva banda, Marí ha dit que la factura no es va generar mai perquè la feina no es va entregar.


Talller N 7 by Daniel Mayorga 410 views\nAmapola by corina ionescu 647 views\nTexto by Jelizloor 1415 views\nBaul De Tareas by mtamoni 592 views\nGpt cpe gerentes estrategicos by ooyola 367 views\n1. SENSIBILITZACIÓ EN MEDI AMBIENT CONCEPTES I TERMINOLOGIA BÀSICA CAUSES DE LES PRINCIPALS AMENACES I PROBLEMES AMBIENTALS QUE AFECTEN A LA SOCIETAT RESPOSTES INSTITUCIONALS I SOCILAS A LA PROBLEMÀTICA AMBIENTAL

Medi ambient

Ecologia

Ecosistema

Ecologisme

Sostenibilitat

Recursos naturals

Canvi climàtic

Escalfament global del planeta

Efecte hivernacle

Protocol de Kyoto

Transgènic. Organisme modificat genèticament

Agricultura ecològica

Hidrocarburs

Agenda 21

mobilitat

contaminació atmosfèrica Contaminació de les aigües contaminació del terra. Deteriorament del medi natural Deteriorament del medi urbà

Legislació

Organitzacions Governamentals i ONG

Política ambiental

Les respostes socials

CONEIXEMENT GENERAL DEL MEDI AMBIENT A L’HOSPITALET\n2. Medi ambient

S'entén per medi ambient l'entorn o suma total d'allò que ens envolta i que afecta i condiciona especialment les circumstàncies de vida de les persones o la societat en el seu conjunt.

\n3. Ecologia

L' ecologia és una ciència que estudia les interrelacions entre els éssers vius i el seu entorn, tant amb altres éssers vius, com amb els aspectes físics (clima, orografia, etc) a més de dependre dels factors socials i econòmics. És una branca de la biologia.

\n4. Ecosistema

Un ecosistema , és un sistema dinàmic relativament autònom format per una comunitat natural i el seu medi ambient físic.

Un ecosistema té en compte les complexes interaccions entre els organismes com les plantes, animals, bacteris, algues, fongs i altres. Aquestes interaccions entre els organismes es donen a través del que s'anomena xarxa tròfica o xarxa alimentària que és una sèrie de cadenes alimentàries o tròfiques íntimament relacionades per les que circulen energia i materials en un ecosistema.

Així, s'entén per cadena alimentària o tròfica cadascuna de les relacions alimentàries que s'estableixen de forma lineal entre organismes que pertanyen a diferents nivells tròfics.

D'ecosistemes n'hi ha per tot el planeta.

\n5. Sosteniblitat

Sosteniblitat és un concepte econòmic, social i ecològic complex. Pretén ser una manera d'organitzar l'activitat humana de manera que la societat i els seus membres siguin capaços de satisfer les seves necessitats i expressar el seu potencial màxim en el present al mateix temps que es manté la biodiversitat i els ecosistemes naturals, i planejar i actuar per poder mantenir aquests ideals indefinidament. La sostenibilitat afecta a tots els nivells organitzatius, des del barri fins al planeta sencer. És sovint una qüestió controvertida. És un dels eixos del Fòrum Universal de les Cultures, Barcelona-2004.

http :// www.sostenible.es / pubportada / inici.asp\n6. Recursos naturals

Els recursos naturals són aquells béns presents en el medi ambient que contribueixen al benestar i desenvolupament humà de manera directa (matèries primeres, minerals, aliments) o indirecta (indispensables per al correcte funcionament del planeta).

Segons la seva disponibilitat en el temps, la taxa de generació (o regeneració) i el ritme d'ús o consum es classifiquen en renovables i no renovables. Els recursos naturals renovables fan referència a recursos biòtics (boscos, pesqueres, etc.) o no limitats (llum solar, marees, vents, etc); mentre que els recursos naturals no renovables són generalment dipòsits limitats o amb cicles de regeneració molt per sota dels ritmes d'extracció o explotació (mineria, hidrocarburs, etc).

\n7. Canvi climàtic

S'anomena canvi climàtic a la variació global del clima de la Terra. Tals canvis es produïxen a molt diverses escales de temps i sobre tots els paràmetres climàtics, temperatura, precipitacions i nuvolositat.

Els canvis climàtics són deguts a causes naturals i, en els últims segles, també a l'acció de l'home.

\n8. Escalfament global

L' escalfament global del planeta és l'increment de la temperatura mitjana de l'atmosfera i els oceans de la Terra. Aquest terme també és utilitzat per referir-se a la teoria (o hipòtesi) científica més específica de l'escalfament global antropogènic, el qual proposa que la major part de l'escalfament global observat recentment i el projectat és induït per les activitats humanes.

\n9. Efecte hivernacle

L' efecte hivernacle és el procés pel qual l'atmosfera d'un planeta fa que s'escalfi, permetent l'entrada de radiació solar visible, però impedint o dificultant l'emissió de calor des del planeta. El nom d' efecte hivernacle s'utilitza perquè, d'acord amb una descripció simplista, els hivernacles s'escalfen d'una manera aproximadament similar

\n10. Protocol de Kyoto

El Protocol de Kyoto és un conveni internacional per la prevenció del canvi climàtic, auspiciat per l'ONU dins de la Convenció Marc de les Nacions Unides sobre el Canvi Climàtic (CMNUCC) i signat el 2002 per la Unió Europea, que té com a objectiu que els països industrialitzats redueixin les seves emisions un 8% per sota del volum del 1990, ja que els que estan en vies de desenvolupament no tenen cap restricció, com es el cas de la Xina, l'Ìndia, o el Brasil, per citar-ne els més contaminants.

\n11. Organisme genèticament modificat

Un organisme genèticament modificat ( OGM ) és aquell que ha sofert una transferència de gens, a travès de l' enginyeria genètica amb la qual cosa s’obtenen propietats noves.

\n12. Agricultura ecològica

L' agricultura ecològica o agricultura biològica és una modalitat agrícola en la qual no s'utilitzen productes químics de síntesi: fungicides químics de síntesi, adobs químics de síntesi, herbicides, OGM (Organismes Genèticament Modificats), conservants artificials, colorants artificials, additius artificials o similars i que té com a finalitat ser ambientalment sostenible , a més de respectar la salut i el benestar dels consumidors.

Algunes de les tècniques de conreu que s'utilitzen són les següents:

Ús de fertilitzants d'origen orgànic (ex: fems, compost, adobs verds...).

La rotació de conreus per afavorir la regeneració de la terra.

Ús del guaret per evitar l’esgotament de la terra.

Control de plagues amb mitjans biològics: fauna auxiliar, rotenona, piretrines...

\n13. Hidrocarburs

Els hidrocarburs són compostos bioquímics formats únicament per carboni i hidrogen. Consisteixen en una base de carboni a la que se li uneixen àtoms d'hidrogen. Formen l'esquelet de la matèria orgànica.

\n14. L' Agenda 21

L' Agenda 21 és un programa de les Nacions Unides que fa referència al desenvolupament sostenible. Va ser aprovada a la Cimera de la Terra de 1992 celebrada a Rio de Janeiro per més de 178 governs.

El 1997, 5 anys després de la Cimera de la Terra, es va celebrar una altra conferència per estudiar l'evolució a l'hora de posar en pràctica l'Agenda 21.

\n15. Què s'entén per mobilitat sostenible i segura?

Actua per la reducció de les emissions contaminants i el soroll per crear un entorn urbà saludable i de qualitat.

Fomenta la ciutat compacta i mixta , i incorpora als instruments urbanístics la planificació dels transports.

Evita la exclusió del món laboral o social derivada de la manca de vehicle privat o carnet de conduir.

Fomenta el repartiment equitatiu de l'espai , sense que cap mitjà de transport tingui preeminència sobre la resta.

Educa els ciutadans per a la mobilitat i demana la seva participació activa.

Internalitza els costos ambientals i socials en el balanç econòmic de la mobilitat.

http :// ec.europa.eu / environment / climat / campaign / index.htm\n16. Què són els naturalistes, els ecologistes, els naturistes, ... Activistes que defensen ecosistemes, idees polítiques, models socials, estils de vida, ... Què són els ecòlegs, els ambientòlegs, ... Llicenciats universitaris per les facultats de biologia o de ciències ambientals, ...\n17. * La tierra tiene fiebre, necesita medicina, y un poquito de amor que le cure la penita que tiene. La tierra tiene fiebre, necesita medicina, y un poquito de amor que le cure la penita que tiene. *La tierra tiene fiebre. Tiembla, llora, se duele del dolor más doloroso, y es que piensa que ya no la quieren. La tierra tiene fiebre. Tiembla, llora, se duele del dolor más doloroso, y es que piensa que ya no la quieren. *Y es que no hay respeto por el aire limpio, y es que no hay respeto por los pajarillos. Y es que no hay respeto por la tierra que pisamos, y es que no hay respeto ni por los hermanos. Y es que no hay respeto por los que están sin tierra, y es que no hay respeto y cerramos las fronteras. Y es que no hay respeto por los niños chiquininos, y es que no hay respeto por las madres que buscan a sus hijos. * * * Y es que no hay respeto, y se mueren de hambre. Y es que no hay respeto, y se ahoga el aire. Y es que no hay respeto, y yo y lloran más madres. Y es que no hay respeto y se mueren de pena los mares. *Y es que no hay respeto por las cosas de los pueblos, y es que no hay respeto desde los gobiernos. Y es que no hay respeto por los coches mininos, y es que no hay respeto y el mundo se prendió... * La tierra tiene fiebre. La tierra tiene fiebre (bis). * * *\nTalller N 7


Schwarzwaldaugenklinik - hospitals - Schramberg - Friburgo distrito - Baden-Württemberg - Alemanya - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Alemanya › Baden-württemberg › Friburgo distrito › Schramberg › Schwarzwaldaugenklinik\nSchwarzwaldaugenklinik Schramberg > Friburgo distrito > Baden-Württemberg > Alemanya\nHi ha especialitats poc conegudes per gent a Schwarzwaldaugenklinik. Si necessiteu un especialista per al vostre cas, Schwarzwaldaugenklinik pot ser l'hospital que us oferirà el servei mèdic. Descobrir! Truqueu, visiteu o visiteu el vostre lloc web per obtenir-ne més detalls.\nSi heu rebut una atenció molt bona per part de l'equip de metges de Schwarzwaldaugenklinik i voleu expressar el vostre agraïment, deixeu un comentari al vostre fitxer. Els pacients mereixen saber en quins hospitals es presta la millor atenció perquè puguin triar els millors centres si és necessari.\nUn gran equip de professionals està d'acord Schwarzwaldaugenklinik. Si teniu dubtes sobre quina hospital acudirà en cas d'emergència, us recomanem aquest centre. Si trobeu algun error en aquesta informació, feu-nos-ho saber perquè puguem corregir-lo tan aviat com sigui possible. Gràcies!.\nLlistat de hospitals pròxims a Schwarzwaldaugenklinik\nKlinik Kinzigtal- (Situat a 34.33 km)\nZentrum für Psychiatrie- (Situat a 40.25 km)\nNeurologischen Klinik Elzach- (Situat a 23.29 km)\nUniversitätsklinikum Freiburg- (Situat a 47.15 km)\nKlinikum Landkreis Tuttlingen- (Situat a 42.35 km)\nMediClin AG- (Situat a 43.06 km)\nKlinik für Tumorbiologie- (Situat a 47.61 km)\nSchwarzwald Baar Klinikum Villingen Schwenningen- (Situat a 19.53 km)\nKrankenhauser Landkreis Freudenstadt- (Situat a 28.28 km)\nKreiskrankenhaus Emmendingen- (Situat a 40.69 km)


L’alternativa sindical de classe s’organitza contra l’Acord Interprofessional de Catalunya, un pacte signat per UGT i CCOO amb les patronals catalanes – Coordinadora Obrera Sindical\nL’alternativa sindical de classe s’organitza contra l’Acord Interprofessional de Catalunya, un pacte signat per UGT i CCOO amb les patronals catalanes\nPublished 7 de desembre de 2015\nActe conjunt de CGT, COS, IAC, Co.Bas i la Intersindical amb el suport de la CUP-CC.\nEl passat 26 de novembre la COS va participar en una roda de premsa convocada conjuntament amb la Confederació General del Treball de Catalunya (CGT), Coordinadora Obrera Sindical (COS), Intersindical Alternativa de Catalunya (IAC), Intersindical-Confederació Sindical Catalana (Intersindical-CSC) i Co.bas (Sindicat de comissions de base) amb el suport de la Candidatura d'Unitat Popular (CUP). El motiu era la denúncia pública del preacord al qual han arribat CCOO i UGT de Catalunya amb les patronals catalanes per tal de renovar l'Acord Interprofessional de Catalunya (AIC).\nLa roda de premsa va servir per presentar i explicar les nefastes conseqüències d'aquest preacord, que representa un atac més a la classe treballadora, ja que en lloc de combatre la reforma laboral la implementa encara més. Els punts més importants com l'eliminació de conceptes salarials, la vinculació del sou a plusos de rendiment, el pes més gran de les mútues privades en les baixes laborals o les exempcions en l'aplicació de convenis els podeu trobar en aquest enllaç: http://www.sindicatcos.cat/index.php/item/2623-l-alterativa-sindical-davant-l-acord-interprofessional-de-catalunya\nUna vegada explicats als mitjans de comunicació aquests punts, la diputada de la CUP, Eulàlia Reguard, com a representant de l'organització de l'esquerra independentista, va donar suport a la convocatòria i va cedir el seu espai a les companyes d'EULEN perquè poguessin explicar la seva lluita sociolaboral.\nEl «sindicalisme combatiu» s'organitza contra l'acord d'UGT i CCOO amb Foment\nEls sindicats alternatius anuncien que combatran l’aplicació de l’AIC\nContra l’acord de la patronal amb CCOO i UGT\nEls sindicats "minoritaris" rebutgen l’acord interprofessional\nPublished 4 de juliol de 2013\nEl Bloc Anticapitalista de la Safor crida a donar suport a les persones processades. Des del Bloc Anticapitalista de la Safor, espai […]\nComencem una campanya de suport a la vaga indefinida dels docents assemblearis de les Illes obrint una caixa de resistència. Després de […]\nPrevious post Ni una mort més a les mines ni enlloc\nNext post Si Daunis no paga no els hi compris


QUIN GOIG DE ROMÀNIC!: SANTA MARIA DE REMOLINS (Coll de Nargó)\nSANTA MARIA DE REMOLINS (Coll de Nargó)\nTonada pendent de recuperar\nEsglésia romànica de Santa Maria de Remolins al terme de Coll de Nargó a l'Alt Urgell.\nSanta Maria de Remolins és un temple romànic. Remolins era fins fa pocs anys un indret del municipi de Montanisell, però el 1969 ha estat agregat tot aquest municipi a Coll de Nargó. La torre-campanar que motiva la present fitxa constitueix, de fet, una torre de guaita i de defensa; és de planta quadrangular, presenta escasses obertures i li fa de teulada un petit capitell, quasi només apuntat. L'obra de la torre és de filades força regulars, baldament els carreus siguin desiguals. Edifici religiós d'una nau, amb un absis i dues absidioles. Volta espondrada, com també el mur i l'absidiola sud. En resta la paret i l'absidiola nord i mig absis. A la façana oest campanar de planta quadrada, un pis amb finestres geminades i capitell trapezial. Construcció de pedra poc treballada fen filades. L'absis fet amb carreus polits i grans. (de la fitxa 1794)


Galàxies de Primavera (9 abril, 7 maig) - AstroAmics\n3 dies per a\nGalàxies de Primavera (9 abril, 7 maig)\n26 de març 2016, 16:17 publicada per AstroAmics amics de l'astronomia [ actualitzat el 5 de maig 2016, 13:43 ]\nATENCIÓ!! Cancel·lada per la previsió de pluja\nOBSERVACIÓ DE LES GALÀXIES DE PRIMAVERA, primera part - CANCEL·LADA PER LA METEOROLOGIA\nOBSERVACIÓ DE LES GALÀXIES DE PRIMAVERA, segona part - CANCEL·LADA PER LA METEOROLOGIA\nDes d'allà decidirem, en funció de la meteorologia del moment, si pujem als Rasos de Peguera o ens quedem a Montbordó o a Sant Pau de Pinós. Aleshores ho comunicarem a la resta d'AstroAmics via email i WhatsApp*.\nL'observació es farà, si la meteorologia ho permet, des de Rasos de Peguera, al nord del Berguedà. Hem triat un lloc lliure de contaminació lumínica, i a una altitud sobre el nivell del mar de 1.893 metres, la qual cosa atorga major transparència a l'atmosfera i millora significativament l'observació de les galàxies.\nEn aquesta pàgina trobaràs una bona descripció del lloc, i explicacions detallades de com arribar a Fumanya:\n- Roba d’abric hivernal, incloent guants, gorro i calçat (és molt important; les mínimes al maig poden arribar a 2ºC). Llegeix-te aquestes recomanacions.


Ara – Pàgina 10 – Salvador Cardús\n17 de novembre de 2015by Salvador Cardús\nThe best possible ties between Catalonia and Spain\n“Both parties, […] with a view to enshrining the bonds of friendship between Spain and Catalonia and consolidating the accord and mutual understanding between the Spanish people and the Catalan people; aware of the historic and cultural solidarity ties that unite Spain and Catalonia; having confirmed that both countries share the same democratic conceptions and seek common objectives; have agreed to strengthen and establish […] the cooperation between Spain and Catalonia in the fields of politics, culture, the economy and security, as well as at local and regional level”. Signed in Madrid in two copies written in Catalan and Spanish.\nThe Minister of Foreign Affairs of the Kingdom of Spain.\nThe Minister of Foreign Relations of the Catalan Republic.”\nAs things stand now, a text such as the one above may be regarded as the work of a fool or merely as a provocation. And yet it is the literal transcript of the introductory section of the Joint Declaration by Spain and France of July 9, 1985. I have simply changed all references to France, the French people and the French language for Catalonia, the Catalan people and the Catalan language. And I have swapped Paris for Madrid. The full document, between the heading and the signatures, establishes cooperation instruments in every field. For instance, in the field of culture, there is an agreement to increase the number of Spanish students who study French and vice versa; and provisions are made for the creation of a High Cultural Council of France and Spain, tasked with making every suggestion possible so as to enrich cultural exchanges between Spain and France. In the area of defence, the document proposes cooperation in the joint manufacture of armament. Not a small feat.\nI have picked this example out of dozens and dozens of treaties, agreements and cooperation protocols between Spain and the neighbouring nations of Portugal, France and Andorra to show that the existence of separate nations does not imply that they exist in isolation from one another. Quite the opposite. Having read these documents, it becomes apparent that Spain finds it easier to cooperate closely with other nations than with its own autonomous regions. The reason for that is obvious: true cooperation and frank exchange are only possible when they are grounded on mutual recognition by both parties as equals in their dignity. And it also follows that political borders in today’s open, democratic societies do not separate, but unite. What’s more, they are precisely the space that recognises and protects these exchanges. So how come what is possible with great France and tiny Andorra, or with Portugal, would be impossible with an independent Catalonia?\nIn light of all this, I am exasperated by two things. Predictably, the first one is that unionists lie when they present the creation of an independent Catalonia as a road to isolation and a desire to put up a wall. The second, which the independence movement is to blame for, is the notion whereby secession is presented as a process of mere disconnection. It is a monumental error, particularly for those of us who hope that independence will improve and strengthen the bonds between Catalonia and Spain, which we have not achieved by being a Spanish autonomous region. In addition, this mistake fatally erodes the support that independence requires. There are far too many reasons to establish good ties with Spain not to do so from the only possible space: Catalan independence. The disconnection will be strictly legal and political. Emancipation, though, must be subservient to building the best possible alliance with Spain.\nFotografia de PAUL HANNA / REUTERS\n10 de novembre de 2015by Salvador Cardús\n“ Ambdues parts, […] amb el desig de consagrar els llaços d’amistat que existeixen entre Espanya i Catalunya i de consolidar l’entesa i la comprensió mútua entre el poble espanyol i el poble català; conscients dels llaços de solidaritat històrica i cultural que uneixen Espanya i Catalunya; comprovant que els dos països comparteixen les mateixes concepcions democràtiques i que persegueixen objectius comuns; han decidit reforçar i organitzar […] la cooperació entre Espanya i Catalunya en el camp polític, cultural, econòmic i de la seguretat, així com en el pla local i regional”.\nFotografia de FRANCESC MELCION\n3 de novembre de 2015by Salvador Cardús\nFotografia de XAVIER BERTRAL\n13 d'octubre de 2015by Salvador Cardús\nEl menyspreu dels fets\nA l’excel·lent pròleg a l’edició americana (1936) del clàssic Ideologia i utopia de Karl Mannheim, Louis Wirth s’exclama de les dificultats que tenen els partidaris d’ideologies diferents per comprendre’s mútuament a causa de les lluites personals pel reconeixement i el poder. I conclou: “D’aquesta manera han entrat al regne de les idees astúcies de mercader, i s’ha arribat a una situació en la qual fins i tot els científics s’estimen més que els donin la raó que no pas tenir-la”. Tanmateix, la preocupació de Wirth és més global i exposa les dificultats per aproximar-se als fets socials des de la racionalitat científica, capacitat que hauria d’anar en benefici d’una comprensió mútua. Unes dificultats que el sociòleg nord-americà atribueix a la manca d’una “visió del món” compartida i que ara, emprant un llenguatge més aigualit, atribuiríem a l’existència de “relats” incompatibles entre ells.\nHE RECORDAT ARA el text de Louis Wirth arran de la confrontació política actual, en la qual les dificultats de comprensió mútua fan pràcticament impossible no ja l’acord sinó fins i tot el debat. I un d’aquests obstacles és, precisament, que cada part només escolta el que li convé sentir de l’altra, i n’omet tot el que posaria en risc el seu propi argumentari. No hi ha, doncs, possibilitat de comprensió mútua —que no implica pas l’acord ni tan sols la renúncia a la discrepància— simplement perquè ja no es fa el primer pas, que consisteix a voler atendre —i entendre— les raons de l’adversari. I que sigui així en els moments de màxima exasperació dialèctica, posem per cas en un debat electoral televisiu, podria passar. Però que es repeteixi en àmbits suposadament més reposats i reflexius ja és més de doldre.\nD’EXEMPLES N’HI HA a cabassos, però en citaré algun de notable, ara sense entrar a rebatre’l a fons. És el cas dels que asseguren que l’independentisme ha ignorat allò que se’n diu “l’eix social”, o que ha forçat el silenci sobre el model de societat desitjable del nou estat. L’evidència empírica mostra que no és així i que el creixement d’un moviment popular a favor d’un estat propi, en aquest cicle de gairebé deu anys —i des del primer moment—, ha anat estretament associat a l’esperança de més democràcia i més justícia social. I que els debats sobre el model de societat futura han estat nombrosíssims, amb tota la varietat d’expressions possibles (taules rodones, jornades, congressos, informes, publicacions…), en tots els registres (dels més experts als més populars i participatius) i en tots els camps d’especialització imaginables. Alhora, és bo reconèixer que l’independentisme també ha fet l’orella sorda a allò que no li convenia escoltar —ja m’hi he referit en altres escrits—, fet que explica els límits del seu darrer èxit electoral.\nAMB TOT, ALLÒ QUE vull destacar en aquestes ratlles és, com Wirth, el problema general de les dificultats de comprensió mútua en una societat complexa, i no tan sols en el debat polític, sinó en qualsevol altre àmbit. En la majoria de casos, el desacord argumental no és conseqüència de la discrepància sobre els fets. En realitat, no s’arriba ni a poder considerar i avaluar els fets perquè la discrepància ideològica actua, preventivament, com a arma d’agressió i com a escut de defensa per no haver-los d’encarar. Vegeu, en aquest sentit, el cas de la suposada privatització de la sanitat pública que tan bé discutia Guillem López-Casasnovas diumenge passat en aquest mateix diari. En tots els casos, el drama no és la discrepància d’idees, sinó el menyspreu dels fets, sobretot si posen en risc els apriorismes que no estan al servei de la raó sinó de l’ambició.\nFotografia de CRISTINA CALDERER\n6 d'octubre de 2015by Salvador Cardús\nSi la primera víctima d’una guerra és la veritat —en referència als fets comprovables—, imaginem-nos què pot passar si del que es tracta és de la batalla per les valoracions d’uns resultats electorals! Per això, ningú no s’hauria estranyar —però sí que pot escandalitzar-se’n— que qui ha obtingut el 18% dels vots pugui demanar la dimissió per la “derrota” de qui se n’ha emportat el 40% (amb dues vegades i mitja més de vots i diputats). Afortunadament, però, l’interregne ple de bombolles interpretatives que va de la constatació de la representació democràtica de cada opció electoral a la seva concreció en un govern, passa aviat. I llavors els fets s’imposen i la realitat política es refreda i torna al seu estat, si no sòlid del tot, sí que prou espès per haver-ne d’acceptar la consistència. Així doncs, paciència!\nPER AQUESTA RAÓ, i si no és per estudiar-les, no m’interessen gens les gesticulacions sobreactuades que pretenen dotar els resultats d’un sentit prou esbiaixat per fer perdedor qui ha guanyat i guanyador qui ha perdut. I, per tant, tinc poc interès a fer de Pep Bou, afegint sabó als resultats per veure si n’inflo un per enlairar-lo encara més per damunt dels altres. Ara bé, sí que vull alertar que de totes les dificultats que hi ha per valorar en calent el magma de resultats electorals, la més gran és la que deriva del fet d’observar-los amb les antigues ulleres autonòmiques. Només així es pot afirmar que els mapes electorals són estables. En realitat, de les darreres eleccions autonòmiques del 2012 a aquestes, a Catalunya s’ha produït un gran terratrèmol polític i és el de l’aparició d’una majoria independentista, ara certificada. El 2012 —i em limito als fets sense valorar-los— l’oferta explícitament independentista (ERC+CUP) només va recollir 624.559 vots, el 21,9 per cent, i 24 diputats. El 2015 (pendents encara dels vots de l’exterior) han estat 1.957.348 (JxSí+CUP), un 47,74 per cent i 72 diputats (tres vegades més de vots i diputats). A les representacions gràfiques dels resultats de diumenge a la premsa i televisió m’ha faltat aquest mapa, que és el que d’altra banda recull el sentit de la convocatòria, el de tota la campanya i, esclar, el de les conseqüències dels resultats.\nI, DE FET, ÉS D’AIXÒ que ens hauria d’interessar començar a parlar: de què en fem dels resultats de diumenge. Perquè tots ho sabíem —i ningú no va amagar— que el 27-S només era el primer objectiu a superar. Decisiu, sí, però no definitiu. És a partir d’ara que caldrà demostrar la màxima intel·ligència política —que no sempre hem tingut— per encarar-nos al desafiament més gran: fer progressar el projecte d’independència i culminar-lo amb èxit. Ja tenim mandat democràtic, però a l’altra banda hi ha una resistència total —amb dissimulació o descaradament— a acceptar els resultats. I si el no obtús del PP a qualsevol diàleg ha ajudat fins ara a posicionar el sí a la independència, un hipotètic triomf de l’unionisme amb pell de xai a les eleccions espanyoles del desembre podria representar un obstacle encara més gran per al procés, per les dilacions en què ens voldrà fer entrar.\nLA MAJORIA FAVORABLE a la independència de l’actual Parlament era indispensable per seguir avançant. Ara, en el temps que va de la Declaració a la Proclamació de la independència, caldrà la màxima rapidesa en la concreció dels instruments que l’han de fer possible, però alhora caldrà evitar les precipitacions en l’exigència de concrecions ideològiques de partit que posin en risc la unitat d’acció imprescindible. La meva intuïció, si és que té cap valor, és que el procés s’accelerarà, perquè ningú no podrà suportar divuit o vint-i-quatre mesos d’incertesa. Però, per si em falla la intuïció, preparem-nos per a una resistència tan tossuda com pacient.\n29 de setembre de 2015by Salvador Cardús


El Lliure empara els creadors | J. Bordes | BARCELONA | Arts escèniques | El Punt Avui\nEl Lliure empara els creadors El Lliure empara els creadors El Lliure empara els creadors El Lliure empara els creadors + El Lliure empara els creadors E-mail\nEl programa Ajuts a la Creació Carlota Soldevila ja es va posar en marxa el 2019. Ara ha ampliat les convocatòries ACN.\nEl Lliure empara els creadors El Lliure empara els creadors El Lliure empara els creadors El Lliure empara els creadors El Lliure empara els creadors E-mail\nEls projectes Carlota Soldevila propicien la imaginació dels creadors, “sense l’exigència d’un resultat” final\nL’equip del Teatre Lliure, liderat per Juan Carlos Martel, ja va deixar ben clar que ells eren dels d’arromangar-se la camisa i trobar nous camins. Ara l’emergència els ha exigit un pas més. Si el confinament els va obligar a tancar el teatre el 13 de març (tot i que van intentar mantenir-lo obert amb un terç de l’ocupació) i han hagut d’engegar a rodar la resta de la temporada, ara donen una sortida dirigida a superar la tragèdia dels artistes, aparentment la baula més feble. A partir d’aquest dijous, es farà producció pròpia per a les xarxes i serà de pagament simbòlic (de 3 a 5 euros). També s’ha anunciat una convocatòria extraordinària del programa Ajuts a la Creació Carlota Soldevila, que, amb una nova línia de 50.000 euros, donarà oxigen a una vintena d’artistes. Fira Tàrrega i Temporada Alta s’afegiran a la tria alguns d’aquests projectes. Per Martel, cal normalitzar una certa presència artística en l’entorn digital “com a complement de l’art en viu”: no se superarà mai el ritual del teatre, diu categòric.\nEl Lliure no obrirà fins a la temporada vinent, a partir del setembre. I ho farà si s’han consensuat els protocols de seguretat per a artistes i públic (el dels treballadors ja s’aplicava abans del confinament). Mentrestant, proposa una programació digital de pagament per als mesos de maig i juny. Hi haurà lectures dramatitzades, pensades per a aquest format: El gegant del Pi (del 7 al 10 de maig) i El segon principi (28 al 31 de maig). L’11 de maig (durant les 24 hores) Roger Bernat presentarà Màkina Shk, un bot conversacional sobre les rèpliques de Shakespeare que potser més endavant es transforma en espectacle. També hi ha accions pensades per al públic familiar: quatre adaptacions breus de clàssics (de 15 minuts, aproximadament), que s’acompanyaran d’il·lustracions i una veu narradora: La casa de Bernarda Alba (21 al 24 de maig), Terra baixa (28 al 31 de maig), Antígona (4 al 7 de juny) i El rei Lear (11 al 14 de juny). El Lliure trasllada L’Escola del Pensament a YouTube en les seves dues sessions.\nS’han previst quatre modalitats de projectes, que premiaran les cinc candidatures més votades. El termini de presentació venç el 31 de maig. Les convocatòries són: “disseny de projectes escènics” (2.500 euros cadascun), “textos dramàtics” (3.000 euros cadascun), “dramatúrgies en arts de carrer” (2.500 euros per cap) i “escena distant” (1.250). Martel aclareix que són projectes perquè els creadors puguin pensar “sense l’exigència d’un resultat” final o un projecte a desenvolupar, dalt de l’escenari.\nhan vist algun dels set títols del Lliure que s’han deixat en obert en el marc de la campanya #LliureAlSofà.\nEl Punt Avui. Girona 04-05-2020, Pàgina 35\nEl Punt Avui. Nacional 04-05-2020, Pàgina 27


El dia que les portades es van acoquinar\nBarcelona. Dijous, 22 d'octubre de 2020. 05:25\nActualitzat Dijous, 22 d'octubre de 2020. 11:57\nAvui toca una mica de conspiranoia. Un dia és un dia. Es que fa tot l’efecte que l’Audiència Nacional ha programat la comunicació de la “sentència Trapero” de manera que passi desapercebuda. Primer en filtra el resultat sense el raonament la nit de dimarts, quan els diaris impresos ja han decidit la portada. Alguns fins i tot l’han tancada. Això ho saben perfectament, a l’Audiència Nacional. Malgrat tot, les portades de Barcelona ho duien tan gran i principal com van poder. Les de Madrid, en canvi, com la cosa venia torta, no ho donen o surt ben petit.\nAvui, però, per a un diari de paper, és un tema cremat, perquè el titular-titular (“Trapero, absolt”) ja el vas donar ahir. A més, la sentència diu el que diu i no tens més remei que morir en títols tipus “L’AN censura la investigació amb què el Suprem va condemnar l’1-O”, “El tribunal desacredita el relat de la Guàrdia Civil en el judici a Trapero”, o “Els jutges de Trapero tomben la investigació per manca de proves”, una cosa així. Aviam, amb la mà al cor: dels vuit diaris que aquí es veuen, només dos, l’Ara i El Punt Avui, contemplarien titulars tan estripats, cosa que fan, mal que bé. La resta no els tocarien ni amb un bastó.\nA més a més, tenen on refugiar-se. Sigui la moció de censura de Vox —esta patochada, com n’ha dit el diputat penebista Aitor Esteban—, el penós rècord espanyol de ser el primer país amb més d’un milió de contagiats de la Covid-19, o el suport del Papa Francesc a les unions civils entre homosexuals. Hi havia com escapar-se de la "sentència Trapero" i cap incentiu per donar-la bé, vaja.\nMentides i cordons sanitaris\nAlguns ho fan amb traça i efectisme, com El Periódico, que repassa les mentides pronunciades pel líder de Vox al Congrés. El Mundo es fa un embolic. Què vol dir “firmar un cordó sanitari”? No serà “formar”? Mai ho sabrem. La Vanguardia obre amb el Papa, que proposa un artefacte jurídic que ja existeix a diversos països, per exemple a França (amb tres variants), i que el PP volia impulsar aquí en temps d’Aznar però es van espantar. Surt Trapero, sí, en un tractament tipus ¡Hola! on el títol no és Trapero nos enseña su casa sinó Trapero, a la espera de cargo. A El País li ha pogut la mitomania i s’ha enrecordat d’un altra i famosa portada del 26 de setembre del 1979, on es veu Adolfo Suárez sol com un mussol al banc del govern, una imatge mítica de la mítica fotoperiodista Marisa Flórez.\nEn fi, que els diaris s’han acoquinat i passen de puntetes per la sentència de l’Audiència Nacional. S’entén (o no). Va carregada de frases i comentaris demolidors que no només refusen el relat policial, judicial i mediàtic de l’1-O que ens arriba des de Madrid (concepte). Els jutges el desqualifiquen de dalt a baix: “no es correspon amb la realitat”, “no hi ha cap element incriminatori, resultat de la prova”, “són nombrosos els fets que funcionen com a contraindici”… Consideren “feble” la “percepció” del coronel Diego Pérez de los Cobos, el cap de la repressió policial de l’1-O. Al tinent coronel Daniel Baena, cap de la investigació desacreditada, però, li toca la pitjor: “Arrenca de la conclusió a la que vol arribar”. Els jutges, tan educats, fan un esforç gran per evitar paraules com ara “mentiders” o “manipuladors”, i per estalviar-se de dir que els investigadors ja havien incriminat als acusats abans de posar-se a investigar.\nLa sentència no és només envia a la brossa centenars de portades cridaneres, desenes d’editorials solemnes i olímpiques, i dues dotzenes de llibres onda Ni Per Tu Ni Per Mi, Només S’ha Fet Justícia. També avisa que els mateixos que van investigar amb el resultat prèviament encarregat, els que ho van acceptar per formular l’acusació i els que van fabricar la instrucció, tots aquests, un dia, poden aplicar aquest mateix procediment a qui els abelleixi. A tu també.


La creació i constitució d'una societat mercantil a Xile és un procediment relativament senzill que, des del juny de 2014, s'ha facilitat encara més gràcies al fet que alguns tràmits es realitzen per Internet. Els passos a seguir són:\n1. Redactar telemàticament els estatuts de la societat mercantil i procedir a la seva constitució.\nA Xile, es poden redactar els estatuts socials d'una societat mercantil i procedir a la seva constitució de manera telemàtica a través del web www.tuempresaenundia.cl. Aquesta eina permet seleccionar el tipus d'empresa que es vol constituir i, una vegada que s'hagin emplenat totes les dades, signar. Per a això, tots els socis constituents han de tenir una Firma electrónica Avanzada, però si això no és possible, es pot finalitzar el tràmit en una notaria, sent el notari qui procedeixi a obtenir el document de signatura utilitzant la seva pròpia Firma Electrónica Avanzada, lliurant-los-hi als socis perquè el signin de pròpia mà i donant fe d'aquesta signatura. Fet això, el sistema procedeix a assignar un RUT a la societat mercantil i aquesta quedarà completament constituïda, notificant aquest fet per correu electrònic a tots els socis i administradors de la societat mercantil.\nNota: l'usuari que faci la tramitació electrònica pot ser qualsevol persona, no necessàriament un dels socis. No obstant això, només els socis podran signar els documents de constitució.\n2. Avisar telemàticament de l'inici d'activitats al Servicio de Impuestos Internos (SII).\nPer a això, s'ha d'accedir al web del SII i informar que el contribuent començarà a desenvolupar activitats econòmiques a Xile.\n3. Imprimir els rebuts i factures a utilitzar per la societat mercantil en una impremta autoritzada.\nAquests rebuts i factures es poden imprimir en qualsevol impremta autoritzada amb l'únic requisit que el seu format sigui el que estableix l'SII. No obstant això, cal tenir en compte que, segons la Llei 20.727, promulgada el 31 de gener del 2014 (es pot consultar el seu text aquí), a partir de novembre de 2014 la major part de la documentació fiscal de l'IVA haurà de ser expedida de forma electrònica, així com que l'ús de la factura electrònica serà obligatòria per a totes les empreses xilenes.\n4. Segellar els llibres comptables al SII.\n5. Obtenir una “patente municipal” de la municipalitat competent.\nA Xile, qualsevol activitat lucrativa, independentment de la seva denominació, ha d'obtenir una llicència de la municipalitat anomenada ”patente municipal". Per exemple, al municipi de Santiago de Xile, si l'activitat és comercial, es pot consultar tota la informació al respecte aquí (pàgina de patente municipal del web del municipi de Santiago de Xile) i si és una activitat professional, es pot consultar aquí (pàgina de patente professional del web del municipi de Santiago de Xile).\n6. Registrar-se al Seguro Social contra Riesgos de Accidentes del Trabajo y Enfermedades Profesionales en una Mutual de Seguridad.\nSi es vol contractar treballadors, és obligatori per a l'ocupador pagar una assegurança que cobreixi els accidents laborals i malalties professionals. Els empresaris tenen l'opció de contractar l'assegurança pública proporcionada per l'Instituto de Seguridad Laboral (ISL) o bé una de privada oferta per diferents entitats privades sense ànim de lucre conegudes com Mutuales. Es pot consultar la informació corresponent a l'ISL aquí (pàgina d'independents del web de l’ISL).\nPel que fa a les Mutuales, hi ha tres d'aquestes a Xile:\nMutual de Seguridad de la Cámara Chilena de Construcción (CChC).\nEls tres últims passos (4, 5 i 6) es poden fer simultàniament.


Salutació al sol - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAnimació d'una persona realitzant la salutació al Sol\nVídeo d'un practicant de la salutació al sol\nLa Salutació al Sol (o sūria namaskār, devanāgarī: सूर्यनमस्कार. sànscrit: Sūryanamaskāra) és una de les seqüències de postures (asanes) del hatha ioga ideada pel polític hindú Bala Sahib el 1929. En sànscrit s'anomena sūrianamaskāra, Sūria significa el déu del Sol, namah: ‘reverències prostrades', i kāra: ‘realitzar’.\n1 Història del Sūria Namaskār\nHistòria del Sūria Namaskār[modifica]\nAquesta sèrie d'asanes és una invenció del segle xx, exactament del 1929, del polític hindú Bala Sahib. Basat en el vyāja (la pràctica dels lluitadors professionals per desenvolupar massa muscular i flexibilitat).\nVa obtenir popularitat a partir del 1937, quan la periodista britànica (admiradora seva) Louise Morgan va viure en el seu palau en Aundh (Maharashtra, en l'Índia) i va aprendre aquesta sèrie. Ella es va encarregar de redactar l'explicació d'aquesta pràctica, la va fer publicar i també li va escriure el prefaci. El llibre va ser publicat a l'any següent (1938) per J. M. Dent & Sons (de Londres), pagat amb fons de Bala Sahib: The Tingues Point Way to Health (la sendera de deu punts cap a la salut). Ho va signar amb el rimbombante títol de “Rei de Aundh”.\nDesprés del final de la Segona Guerra Mundial, la seqüència es va difondre als Estats Units i després a la resta d'Occident. Fins i tot va arribar a creure's que es tractava d'una pràctica yóguica antiga, provinent d'algun tipus de llinatge espiritual.[cal citació]\nEn el dia d'avui, la rutina Sūria namaskār de Bala Sahib segueix sent l'exercici cardiovascular preferit pels antics lluitadors de l'Índia, com un mètode segur per mantenir el seu físic i el seu pes.[cal citació]\nMalgrat no s'han trobat referències en els textos antics del ioga, alguns llibres de ioga des de mitjans del segle XX afirmen que aquesta seqüència de ioga té un origen molt antic, fins i tot de l'època dels védes.\nExisteix un Sūria namaskār mantra (pregària de reverència al déu del Sol), amb dotze mantres i dotze bīyas (‘llavors', síl·labes místiques originadores d'oracions), però no té cap referència a cap āsana.\nTambé es coneix un Sūria namaskār vidhi (preceptes sobre les reverències al déu del Sol), però tampoc té cap referència a cap āsana.\nLa base física de la pràctica combina dotze āsanes en una sèrie realitzada de manera dinàmica. Aquests āsanes estan ordenats de tal manera que alternativament estirin la columna cap endavant i cap enrere. Quan es realitza de la manera normal, cada āsana es realitza amb una respiració alternada d'inhalació i exhalació (excepte en el sisè āsana, en què la respiració s'ha de mantenir suspesa). Una ronda completa de sūria namaskāra posseeix dos grups d'aquestes dotze postures, tot realitzant un canvi de cama en el segon grup (de manera que cada vegada s'avanci una cama diferent). Es sol realitzar o bé al principi d'una sessió de ioga com a escalfament o bé com una pràctica de ioga en si mateixa.\nEs comença dempeus, amb els peus junts, el rostre mirant a l'est i les mans unides al centre del pit, en actitud de respecte cap al Sol, mentre es realitza una profunda espiració.\n1 Pranamasana exhalar om hrām om mitrāja namaḥ Anahata (cor) verd\n2 Fins a uttanasana inhalar om hrīm om ravaye namaḥ Vishuddha (gola) blava\n3 Padahastasana exhalar om hrūm om sūryāja namaḥ Muladhara (os púbic) ataronjat\n4 Ashwa sanchalanasana inhalar om hraim om bhānau namaḥ Ájna (tercer ull) indi\n5 Chaturanga dandasana exhalar om hraum om khagāja namaḥ Vishuddha (gola) blava\n6 Ashtanga namaskara suspendre om hraḥ om puṣṇi namaḥ Manipura (melic) groc\n7 Bhujangasana inhalar om hrām om hiraṇja garbhāja namaḥ Swadhisthana (os púbic) ataronjat\n8 Chaturanga dandasana exhalar om hrīm om marīcaye namaḥ Vishuddha (gola) blava\n9 Ashwa sanchalanasana inhalar om hrūm om ādityāja namaḥ Ájna (tercer ull) indi\n10 Padahastasana exhalar om hraim om savitre namaḥ Swadhisthana (os púbic) ataronjat\n11 Fins a uttanasana inhalar om hraum om arkāja namaḥ Vishuddha (gola) blava\n12 Pranamasana exhalar om hraḥ om bhāskarāja namaḥ Anahata (cor) verd\n↑ 2,0 2,1 El Nacimiento del Yoga Orígenes y práctica del yoga en el año 3000 AC. Madrid: Visión Libros, p. 51. ISBN 978-84-9821-059-0 [Consulta: 26 octubre 2015].\n↑ 3,0 3,1 Rig-Veda, sūrya namaskār mantra, Centre Jaya.org[Enllaç no actiu] (francès)\n↑ John Scott. Ashtanga Yoga. The essemcial step-bt-step guide to dynamic yoga. Londres: Gaia books, 2000. ISBN 1-85675-181-3 [Consulta: 3 novembre 2015].\n↑ Christina Brown. La biblia del Yoga. Madrid: Gaia Ediciones, 2010. ISBN 978-84-8445-340-6 [Consulta: 29 octubre 2015].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Salutació al sol\nAlter, Joseph S.: Ioga in Modern Índia. Nova York: Princeton University Press, 2004.\nBala Sahib, Shrimant Pandit Pratinidhi: The Tingues-Point Way to Health (by The Rajah of Aundh), 112 pàg., 20 il·lustracions, J. M. Dent & Sons, 1938.\nFreeman, Richard: vídeo i fullet de la sèrie primària.\nMiele, Lli: Astanga Yoga\nPattabhi Jois, Sri K.: Sūryanamaskāra. Nova York: Ashtanga Ioga New York, 2005.\nPattabhi Jois: Ioga Mala\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Salutació_al_sol&oldid=29246882»


Art. Nr.: SO49819804\nVragen over adidas Adi-Ease schoenen / SO49819804


Productes - Forman\nAmplia gama d'articles i\nmés de 100 tons a plena disposició\nA Forman disposem d’una àmplia gamma de folres de polièster de textura en punt o textura en plana per a la confecció de folres per a faldilles, per a vestits d’home o dona, etc., així com també, per a la confecció de disfresses, decoració de carruatges, escenaris, cintes per desenvolupar habilitats acrobàtiques, etc.\nTenint en compte les necessitats dels confeccionistas, a Forman disposem de més de 100 tons de folres de polièster, en stock, amb els quals assessorar al client final en l’elecció d’aquell folre que millor s’adapti a la seva concepció inicial.\nQualitat en els teixits\nde comanda baixa*\nPossibilitat de tintes\ntintes a mesura\n* 400m color segons mostra. / 90m – 120m color de carta.\nTextura en Punt i Plana\nTeixit flexible que permet perfeccionar l’interior de les peces ocultant així les seves costures. És usat habitualment a l’hora de confeccionar peces de materials elàstics o de punt com a faldilles, vestits, etc.\nTeixit rígid que impedeix la deformació de les teles, contribuint així en la confecció de peces més duradores. És usat habitualment a l’hora de confeccionar peces com a abrics, vestits, etc.


LA VOLTA CICLISTA A CATALUNYA ÉS UNA PROVA ORGANITZADA PER L'ENTITAT VOLTA CICLISTA A CATALUNYA ASSOCIACIÓ ESPORTIVA\nLa Volta a Catalunya s'ha celebrat durant més d'un segle gràcies a l'esforç i l'organització de la Secció de Ciclisme de la Unió Esportiva de Sants, i en els darrers anys de la Volta Ciclista a Catalunya Associació Esportiva. El 26 d'abril de 1922 es va constituir la Unió Esportiva de Sants com a resultat de la fusió de quatre entitats: L'Internacional CF, el Centre Sports de Sants, el Club Ciclista Nou Velòdrom de Sants i el Velo Club Sants. Al mateix temps es va constituir la Secció de Ciclisme, que va mantenir la tradició de les reunions de pista que el Club Ciclista Nou Velòdrom de Sants feia en el petit Velòdrom del carrer Sant Jordi, entre les quals ja destacaven les tradicionals 24 Hores.\nTant Volta Ciclista a Catalunya Associació Esportiva com la Unió Esportiva de Sants tenen la seva seu al carrer Riego, número 2 de Barcelona, en ple cor del barri barceloní de Sants. El president de la Secció de Ciclisme és des de les eleccions de novembre de 2003 Rubèn Peris i Latorre.\nDes de l'1 de gener de 2007 va entrar en vigor el canvi de nom de l'entitat organitzadora de la Volta, passant a denominar-se VOLTA CICLISTA A CATALUNYA ASSOCIACIÓ ESPORTIVA i sent-ne el seu president Rubèn Peris i Latorre.\nLa Volta Ciclista a Catalunya és possible gràcies a l'esforç dels seus socis i voluntaris que s'impliquen per organitzar any rere any la prova per etapes més antiga del món, després del Tour de França i el Giro d'Itàlia.\nFoto: Tot l'staff de la Volta Ciclista a Catalunya a la darrera edició de 2021, a Calella (Namuss Films).


Lal Mahal Palace Jaipur Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nLal Mahal PalaceJamwa Ramgarh, Ghata, Jaipur, Índia, 302001 - Veure al mapaLal Mahal PalaceVeure més fotosVista interiorVeure més fotosPiscinaVeure més fotosPiscinaVeure més fotosBanyVeure més fotosVeure el mapaVeure totes les 18 fotosParticularitats que li encantaranaire condicionatServei d'habitacions 24 horesbartransport hotel/aeroport\nOpcions d'habitacióVeure les fotosHabitació Deluxe (Deluxe Room)...Veure: ciutat23.22 m2Fixa les dates per veure preus\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop19 kmAeroport Jaipur (JAI)200 kmAeroport Kota (KTU )Transport públic12 kmParada de Bus Sindhi Camp13 kmEstació de Tren Jaipurhospitals i clíniques11 kmHospital Sawai Mansinghfarmàcies5 kmLife Care Medical General StoreRetirada d'efectiu4,3 kmATM\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Lal Mahal Palace és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Jaipur. Amb aquesta situació a només 12.00Km del centre de la ciutat i a 25.00Km de l'aeroport, aquest hotel de 3-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Lal Mahal Palace és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen servei d'habitacions 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcacotxes, aparcament de cotxes, servei d'habitacions. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara habitacions per a no fumadors, aire condicionat, connexió a internet (cortesia), aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina coberta, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Lal Mahal Palace és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Jaipur.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcacotxesaparcament de cotxestransport hotel/aeroportCoses a fer, maneres de relaxar-sejardípiscina [interior] Àpats, begudes i refrigeribarRestaurantsServei d'habitacions 24 horescafeteriaservei d'habitacions Serveis i comoditatsservei de bugaderiazona de fumadors Per als nenshabitació familiar Accésinstal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatCaixa forta a l'habitacióplat de dutxaaparell de televisióconnexió a internet (cortesia)premsa diàriabanyeraempolles d'aigua de cortesiaservei de planxacafetera/teterahabitacions per a no fumadorsTV satèl•lit/cableIdiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 1 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 2 a 10 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els hostes de 11 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilEntrada/SortidaHorari d'entrada des de: 00:00Horari de sortida fins a: 12:00DesplaçamentDurada del trajecte fins a l'aeroport (minuts): 30AltresL'allotjamentNombre de restaurants: 01Nombre d'habitacions: 10Renovació de l'hotel més recent: 2011Mostrar mésAvís importantTingues en compte que tots els canvis en l'estructura dels impostos a causa de polítiques governamentals tindran com a resultat impostos revisats que s'aplicaran a totes les reserves i es cobraran de manera addicional durant el registre de sortida.


Isàvena Opisso - Transformar la ciutat a cop de pedal | NacióDigital\n«Cal accelerar els plans d'infraestructura ciclista o fer campanyes de conscienciació entre els conductors»\nper Isàvena Opisso , 20 d'abril de 2021 a les 20:15 |\nSens dubte la iniciativa del BusBici a Vic es pot considerar un èxit i un model de transformació social que s'ha expandit a d'altres ciutats de Catalunya. Des que es va iniciar a principis d'aquest curs escolar, aquesta iniciativa, que compta amb el suport d'Osona amb Bici i Canvis en Cadena, no ha parat de créixer i actualment els divendres a Vic i a Sant Julià de Vilatorta van a l'escola en BusBici 207 infants i 40 adults distribuïts en 9 centres educatius i 15 línies en la que intervenen tots els agents de la comunitat educativa: AFA, famílies, escola, entitats i Ajuntaments.\nEls beneficis d'anar en bicicleta a l'escola de manera organitzada i en grup són evidents: és una manera de promoure la mobilitat sostenible i els hàbits saludables, els infants aprenen a circular i adquireixen autonomia i independència, és un motor de transformació social, crea un sentiment de pertinença al grup i és un moment per compartir el trajecte a l'escola amb els companys que fa que els infants que hi participen esperin el divendres amb ganes. Alguns adults han "redescobert" la bicicleta i l'han començat a emprar com a mitjà de transport a la ciutat.\nPerò anar en bicicleta a l'escola també ha fet prendre consciència que la sensació de seguretat que tenim quan circulem en grup, no la tenim quan circulem sols o en família. Els vehicles de motor massa sovint no respecten als ciclistes ni els carrils bici tant quan circulen com quan aparquen o obren les portes del cotxe sense mirar si venen ciclistes pel carril bici. Hi ha carrils bici que no tenen un traçat lògic i hi ha molts punts sense continuïtat de carril bici, cosa que fa que haguem de circular entre cotxes i motos.\nA tot això s'hi ha d'afegir que les mancances d'aparcaments de bicicletes i aparcaments segurs per aquestes són més que evidents, no només als centres educatius sinó en tots els equipaments públics o a la via pública.\nÉs per això que cal accelerar els plans d'infraestructura ciclista, fer campanyes de conscienciació entre els conductors de vehicle de motor i crear una infraestructura lògica i segura, ja que és només així que aconseguirem transformar la ciutat i fer-la a la mesura humana.


Una entitat social de Santa Coloma crea una línia de jocs específica per a l'estimulació cognitiva de la gent gran\nUna entitat social de Santa Coloma crea una línia de jocs específica per a l’estimulació cognitiva de la gent gran\n'Mira, Pensa, Recorda' posa a la venda un joc de taula i un trencaclosques que eviten "infantilitzar" el públic adult\nACN Santa Coloma de Gramenet.-L’entitat social Ajudam-Predegent, que treballa des de fa una dècada per millorar la qualitat de vida de les persones que pateixen un deteriorament cognitiu lleu, ha llançat al mercat una línia de jocs específica per a la gent gran, amb el nom ‘Mira, Pensa, Recorda’, que vol definir un nou concepte en relació al joc de taula tradicional i adaptant les característiques i continguts al públic adult i “sense infantilitzar”. Aquesta setmana es posen a la venda els dos primers productes, un trencaclosques i el joc de taula ‘El tast de la memòria’, que compta amb la col·laboració del Campus de l’Alimentació que la UB té al recinte de Torribera de Santa Coloma de Gramenet.\nAmb tot, l’objectiu del projecte és ajudar en el procés de la malaltia i en definitiva millorar la qualitat de vida de les persones que pateixen aquest deteriorament cognitiu, així com dels seus familiars i cuidadors. Els jocs que s’han ideat pretenen aportar al mercat nou material “modern, de qualitat, digne i de contingut real”. A més, la nova marca busca aliances amb compromís social i per a la creació dels productes compta amb la col·laboració de la Fundació Tallers.A nivell local, una desena d’establiments de Santa Coloma de Gramenet, on neix la iniciativa, ja s’han ofert com a punt solidari de venda. Els productes també estan disponibles a través d’una botiga online i s’han iniciat contactes amb col·legis professionals vinculats a l’àmbit de la salut per facilitar la distribució a tot el país.


La Sala Polivalent acull activitats d’allò més diverses. Això sí, hi han certes activitats que s’acullen setmana rere setmana al llarg de l’any, anomenades activitats regulars:\nAssociació Capoeira Comanegra:\nLa Capoeira és música, és dansa, és lluita, són arts marcials i sobretot és cultura afro-brasilera. Prové del temps de l’esclavitud africana transportada a la força al Brasil i es va crear per escapar del cautiveri.\nMúsica essencial pel desenvolupament de la “RODA“, l’epicentre de la capoeira, que és on demostrem tot el que aprenem a les aules. Dansa per fer sortir la nostra “MANGINGA” que és el nostre propi moviment corporal. Arts marcials on s’inclouen acrobàcies i moviments tècnics marcials.\nDilluns i dimecres de 19h a 21h al Núria Social.\nKung-fu amb David Tabuenca\nL’estil que practiquem és un mètode de Kung-Fu intern, basat en moviments suaus i harmònics. Va ser desenvolupat pel professor Walter Lamparter a través de l’observació dels moviments circulars que pot realitzar el nostre cos. Els moviments circulars ens permeten dirigir la força del contrincant fora de la nostra zona de seguretat.


Miquel Batllori, Francesc Eiximenis, Carme Karr, Ramon Llull i l’Abat Oliba accedeixen a la final de l’apartat d’humanitats dels 7 savis de Catalunya\nL’organització Capital de la Cultura Catalana ( www.ccc.cat ) ha fet públic avui que Miquel Batllori, Francesc Eiximenis, Carme Karr, Ramon Llull i l’Abat Oliba són els cinc candidats, de les vint-i-cinc propostes que es van posar a votació durant la setmana passada, que han accedit a la fase final de l’apartat d’humanitats dels 7 savis de Catalunya. Un total de 3.621 persones han participat en l’elecció.\nEls candidats que optaven a passar a la fase final per a convertir-se en un dels 7 savis de Catalunya en l’àmbit d’humanitats han estat: Bonaventura Carles Aribau, Jaume Balmes, Miquel Batllori, Francesca Bonnemaison, Pere Bosch i Gimpera, Francesc Eiximenis, Josep Ferrater Mora, Joaquim Folch i Torres, Carme Karr, Ramon Llull, Joan Margarit, Marta Mata, Apel·les Mestres, Bernat Metge, Manuel Milà i Fontanals, Juliana Morell, Ramon Muntaner, Abat Oliba, Eugeni d’Ors, Francesc Pujols, Baldiri Reixac, Jordi Rubió i Balaguer, Ramon Sibiuda, Jaume Vicens i Vives i Joan Lluís Vives i March.\nD’altra banda, fins aquest proper diumenge al vespre, l’organització Capital de la Cultura Catalana ha posat a votació vint-i-cinc nous personatges, del total de 175 aspirants a persona més sàvia de Catalunya. Aquesta setmana s’està votant l’àmbit de les arts plàstiques. Els candidats són: Pere Blai, Miquel Blay i Fàbregas, Damià Campeny i Estrany, Ramon Casas i Carbó, Josep Clarà i Ayats, Leandre Cristòfol, Salvador Dalí, Lluís Dalmau, Lluís Domènech i Montaner, Marià Fortuny i Marsal, Pau Gargallo i Catalán, Antoni Gaudí i Cornet, Jaume Huguet, Josep Llimona i Bruguera, Aristides Maillol, Cèsar Martinell, Joaquim Mir i Trinxet, Enric Miralles i Moya, Joan Miró i Ferrà, Isidre Nonell i Monturiol, Josep Puig i Cadafalch, Santiago Rusiñol i Prats, Josep Lluís Sert i López, Joaquim Vayreda i Vila i Lluïsa Vidal i Puig.\nEn les setmanes següents es posaran a votació els àmbits de ciències i tecnologia, economia i política, una vegada votats els àmbits de llengua i literatura, música i arts escèniques i humanitats.


Un 40% d'empreses catalanes desconeixien els fons Next Generation a principis d'any, segons la Cambra de Comerç - MésEconomia\nL'ens reclama millores per "evitar excloure de la transició energètica i digital bona part de l'empresariat"\nEl 40% d’empreses catalanes desconeixen els Next Generation EU a principis del 2022, segons l’Enquesta de Clima Empresarial que elabora la Cambra de Comerç de Barcelona amb l’Idescat. El percentatge és més elevat en les pimes amb un 45,5% de desconeixement. Entre les empreses que sí que els coneixen, només un de cada tres establiments ha sol·licitat o sol·licitarà una línia d’ajut. En un comunicat, l’ens reclama millores en l’accés als recursos europeus per evitar excloure de la transició energètica i digital bona part de l’empresariat. “Només amb la transformació en profunditat de tot el teixit empresarial serà possible la transició energètica i digital de la mà d’aquests fons”, assegura la Cambra de Comerç.\nPel que fa a les mesures implementades des de les empreses, el 47% està fent o realitzarà actuacions per millorar la sostenibilitat, tot i que la proporció és molt més significativa entre les de 50 ocupats o més (62,5%) que entre les de menys de 10 (29,6%). Per altra banda, el 48,1% afirma que està implementant accions per millorar la digitalització, percentatge que se situa en el 34% entre les microempreses i en el 57,6% entre les que tenen 50 o més. “Amb la meitat de l’empresariat no n’hi haurà prou per assolir els objectius climàtics i una economia digitalitzada”, afegeix l’ens.\nEn aquest sentit, la institució reclama que els ajuts a la digitalització com el Kit Digital arribin a les pimes, però alhora promoure accions que estimulin la incorporació de tecnologies emergents i la millora dels processos d’innovació tecnològica en la producció.\nD’altra banda, les dades recollides als Indicadors de Progrés i Benestar indiquen que la recuperació en termes de PIB per càpita a Catalunya s’ha desaccelerat durant els primers mesos de l’any. En termes relatius, el PIB per càpita a Catalunya encara és un 2,9% inferior al del 4t trimestre del 2019 per la inflació, la pèrdua de poder adquisitiu de les llars i l’empitjorament de les perspectives empresarials.


Windu en concert. - Conservatori Professional de Música de Badalona\n14 desembre 2018 | 21:00 - 22:30\nEl quartet de flautes de bec Windu ens oferirà el seu espectacle Under Construction al teatre Zorrilla de Badalona.\nEl professor del conservatori, Marcel Leal és membre fundador i intèrpret de Windu.\nDivendres 14 de desembre a les 21.00 hores.\nPer més informació, visiteu la pàgina web en l’apartat: Vols reviure-ho?\nEntrades anticipades a la venda al següent link:


Enric Planas, Premi Bravo Especial de l'Episcopat espanyol, diu que "treballar al Vaticà dóna una òptica molt diferent" - Ràdio Estel\nInici » Actualitat » Enric Planas, Premi Bravo Especial de l'Episcopat espanyol, diu que "treballar al Vaticà dóna una òptica molt diferent"\nEnric Planas, Premi Bravo Especial de l'Episcopat espanyol, diu que "treballar al Vaticà dóna una òptica molt diferent"\nEl sacerdot català Enric Planas, de 76 anys amb més de 30 treballant al Vaticà i una carrera dedicada ala comunicació, ha guanyat el Premi…\nEl sacerdot català Enric Planas, de 76 anys amb més de 30 treballant al Vaticà i una carrera dedicada ala comunicació, ha guanyat el Premi Bravo Especial per tota la seva trajectòria. És un dels guardonats amb aquests reconeixements que fa públics cada any la Comissió de Mitjans de Comunicació de la Conferència Episcopal Espanyola. En una entrevista aquest dimarts a Fórmula Estel, de Ràdio Estel, Monsenyor Planas ha explicat que, gairebé una dècada després de deixar la Santa Seu, continua "treballant en el món de la comunicació, aquí a Catalunya i també al Vaticà o fins i tot a l'Amèrica Llatina". El prevere ha assegurat que va ser molt agradable per a ell rebre la notícia del premi, alhora que ha afegit que allò que més li ha satisfet "és que no hi hagués cap vot en contra dins el jurat".\nEnric Planas, nascut a Barcelona el 26 de maig de 1938, ha explicat que "treballar al Vaticà dóna una òptica molt diferent en relació amb allò que es veu des de fora, perquè es descobreix que hi ha gent amb molt de talent i es viu un ambient que dóna molta sensació de premi, d'arribar al top, pel fet de viure i treballar tan a prop del Papa". De Francesc, l'actual pontífex, Enric Planas ha comentat que, quan el va conèixer a Buenos Aires, es va quedar "amb la impressió que era una persona molt seriosa, molt directa i expeditiva en les decisions i amb una gran memòria, com també un home gens condicionat per la qüestió jeràrquica, perquè anava directament a la persona i a afrontar cada realitat".\nEl sacerdot Enric Planas, que també ha estat director de la Filmoteca Vaticana, és un dels impulsors de la Xarxa Informàtica de l'Església a l'Amèrica Llatina (RIIAL), "una infraestructura tecnològica que respon a la intuïció d'un significat, que és el de la informàtica entesa com un gran instrument per impulsar la comunicació eclesial", ha explicat. Aquesta gran obra, segons Monsenyor Planas, "s'ha omplert de continguts per configurar un sistema que ha funcionat molt bé, pensant en la unió de les Esglésies llatinoamericanes". Enric Planas, ordenat sacerdot el 30 de gener de 1972, havia estudiat Enginyeria Química a l'Institut Químic de Sarrià, a Barcelona, i Periodisme a l'Escola de l'Església, a Madrid. Després de ser el primer director del Secretariat de la Comissió de Mitjans de la Conferència Episcopal Espanyola (1968-1972), va ser destinat al Vaticà per treballar al Pontifici Consell per a les Comunicacions Socials.\nEs pot escoltar aquí (des del minut 29'00") tota l'entrevista a Enric Planas.


Ferienwohnung Cedric Winterberg Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nFerienwohnung CedricAm Herrensköpfchen 4, Ortsmitte, Winterberg, Alemanya, 59955 - Veure al mapaNotable7,5Basada en26comentarisFerienwohnung CedricVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Ferienwohnung Cedric és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Winterberg. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Ferienwohnung Cedric asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Ferienwohnung Cedric és una selecció idònia per a la vostra estada a Winterberg.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: Am Waltenberg 4, 59955 Winterberg. Cal que informeu el Ferienwohnung Cedric de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Noia d'esquena | Catàleg Raonat de Pintures | Fundació Gala - Salvador Dalí\nResultat 203 de 267\n1965, New York, Gallery of Modern Art, Salvador Dalí, 1910-1965, 18-12-1965 - 28-02-1966, núm. cat. 21\n1994, Madrid, Museo Nacional Centro de Arte Reina Sofía, Dalí joven, 1918-1930, 18-10-1994 - 16-01-1995, núm. cat. 106\n2010, Atlanta, High Museum of Art, Salvador Dalí: The late work, 07-07-2010 - 09-02-2011, núm. cat. 2\nAlexandrian, Sarane, Dalí peintures, Fernand Hazan, Paris, 1969, p. 12\nDalí, Salvador | Passeron, René, Salvador Dalí, Filipacchi, Paris, 1978, p. 13\nDi Capua, Marco, Dalí, Librairie Gründ, Paris, 1994, p. 70\nLubar, Robert S., The Salvador Dalí Museum collection, Bulfinch, Boston - New York - London, 2000, p. 35\nMas Peinado, Ricard, Universdalí, Lunwerg, Barcelona, Madrid, 2003, p. 56\nBorghesi, Silvia, Dalí, Electa, Milán, 2004, p. 47\nRiera i Arnijas, Mª Mercè, Dalí, Ciro, [Barcelona], 2008, p. 63, p. 141\nSalvador Dalí : liquid desire, National Gallery of Victoria | Fundació Gala- Salvador Dalí | The Salvador Dalí Museum, Melbourne | Figueres | St. Petersburg (Florida), 2009, p. 78\nSalvador Dalí : the late work, High Museum of Art | Yale University Press, Atlanta | New Haven and London, 2010, p. 59\nRothman, Roger, Tiny surrealism : Salvador Dalí and the aesthetics of the small, University of Nebraska, Lincoln & London, 2012, p. 46


Idescat. Library Idescat. Biblioteca catalog › Results of search for 'ccl=an:14515 and su-geo:Catalunya and au:Riera Prunera, Maria Carme and au:Suriñach Caralt, Jordi and su-to:Producció industrial'\n/* review */ You searched for 'an:14515 and su-geo:Catalunya and au:Riera Prunera, Maria Carme and au:Suriñach Caralt, Jordi and su-to:Producció industrial'


EL BALLET CONTEMPORANI DE COMPLEXIONS ES MOU - DANCE SPIRIT\nEl ballet contemporani de complexions es mou\nPrincipal Dance Spirit El ballet contemporani de complexions es mou\nAquesta ja ha estat una enorme setmana de notícies per al món del ballet, i ha estat encara més enorme: després de 20 anys a Nova York, Complexions Contemporary Ballet —aquesta companyia extraordinària gairebé tots els ballarins amb els que somiem de somiar— està fent un gran moviment. A partir de la primavera de 2016, la companyia trucarà a Atlanta a casa, ...\nAixò ja ha estat un enorme setmana informativa per al món del ballet, i va ser encara més enorme:\nDesprés de 20 anys a Nova York, Ballet Contemporani de complexions —Aquesta companyia extraordinària gairebé tots els ballarins amb els que somiem que somia— està fent un gran moviment. A partir de la primavera de 2016, la companyia trucarà a Atlanta a casa, segons un informe publicat a ARTSAtl .\nEls impressionants ballarins de Complexions (fotos de Jae Man Joo)\nLa decisió va sorprendre a molts aficionats al ball, però també té molt de sentit. Sí, Nova York és la capital de la dansa del país, però això vol dir que està rastrejant amb companyies de dansa, que competeixen pel públic i el finançament. Dwight Rhoden va dir a ARTSAtl que ell i el seu codirector de Complexions Desmond Richardson buscàvem una comunitat de ball 'menys saturada' i Atlanta s'adaptava a aquest projecte de llei. Gairebé qualsevol lloc del planeta és menys car que Nova York, també a Atlanta, la companyia podrà permetre’s el seu propi espai d’estudi per a classes i assajos, un avantatge important. I Rhoden i Richardson han convertit la diversitat en una part central de la missió de Complexions des del principi, cosa que la població multicultural (i cada vegada més artística) d’Atlanta definitivament apreciarà.\nComplexions actuarà a Atlanta aquest octubre abans de llançar la seva primera temporada oficial ATL a la primavera. Però no us temeu, fans de Nova York: la companyia continuarà muntant la seva temporada anual de dues setmanes al Joyce Theatre de la Gran Poma. També oferirà els seus populars intensius de Nova York, i hi ha plans per iniciar programes similars a Atlanta i Los Angeles.\nals r & b els encanta fer música\nÉs un moment emocionant per a l’empresa: estem ansiosos de veure com creix i canvia a la seva nova llar.\nel marit em castiga com un nen\nraven symone encara a la vista\nTallahassee, Florida, és l’últim lloc de jubilació de Florida\n13 dissenys imprescindibles sobre ungles de gelatina que us faran caure la manicura en gel


El óssos del Pirineu ajornen la hibernació per les altes temperatures - Piros Life\nEl óssos del Pirineu ajornen la hibernació per les altes temperatures\nLes temperatures relativament altes de finals de tardor i principis d’hivern estan alterant el calendari d’hibernació d’alguns óssos al Pirineu.\nEls tècnics del programa de seguiment d’aquesta espècie i del projecte PirosLife calculaven que tots els exemplars d’aquesta espècie es trobaven des de mitjans de desembre en les seves coves d’hibernació però les filmacions aconseguides durant els dies 8, 11, i 12 de gener han mostrat que si més no la família de l’óssa Caramellita segueix gaudint del paisatge a la zona de Lladorre (Pallars Sobirà), en l’entorn del Parc Natural de l’Alt Pirineu.\nCaramellita va ser observada i filmada al maig de 2014 i les imatges aconseguides aquests dies confirmen que ara té cura de tres cadells nascuts el 2015.\n“A principis d’any tota la família hauria trobar-se dins d’una cova, a l’entorn del Parc Natural de l’Alt Pirineu, però segurament les temperatures relativament altes i la poca quantitat de neu caiguda, han fet que els animals hagin retardat la hibernació”, han detallat els tècnics del programa de seguiment.\nViure a l’exterior mentre es pugui\nEls experts recorden que la hibernació dels óssos no és total (altres mamífers com les marmotes o els lirons sí que dormen permanentment durant l’hivern) i per tant és possible que exemplars com Caramellita i els seus cadells hagin començat el període de descans hivernal però que, a causa a unes condicions meteorològiques favorables a la disponibilitat d’aliment estiguin encara molt actius. En aquest mateix sentit, els tècnics consideren molt probable que quan comencin les nevades fortes de l’hivern, els óssos tornaran a reprendre la hibernació a l’interior de les seves coves.\nEn condicions normals, els óssos del Pirineu comencen l’hivern dins de les seves coves aprofitant les forces acumulades durant els mesos de tardor. La vegetació de la Vall d’Aran i el Pallars -especialment de glans de roble- ha facilitat aquesta temporada la bona alimentació de tots els membres de la família d’óssos del Pirineu -que en l’actualitat està formada per una trentena d’exemplars-.\nUna de les càmeres automàtiques instal·lades al Parc Natural de l’Alt Pirineu amb la col·laboració del projecte PirosLife permetre captar imatges d’una femella amb un cadell de primer any a principis de desembre, pocs dies abans que tots dos entressin a la cova on passaran aquest hivern.\nMay 8 2013 onlineviagradot by fighting infection and talk with adhd have taken along. onlineviagradot Mental issue rather than twice as… Types are diagnosed: as successful 15 minutes but viral culture involves sending.\nkikehz2018-07-09T17:36:48+02:0014 febrièr 2016|


STAGE D’INICI DE TEMPORADA DEL CN MINORISA – Xiulet Final\nen Club Natació Minorisa, Esports d'aigua, Natació, Natació sincronitzada i artística, Portada, Waterpolo\nImatge de grup | CN Minorisa\nEL CN MINORISA FA L’STAGE D’INICI DE TEMPORADA\nDel 4 al 9 de setembre el CN Minorisa va iniciar la temporada amb una estada a Coma-ruga, on gairebé un centenar d’esportistes de les especialitats de natació, waterpolo i natació sincronitzada van treballar per mirar de recuperar el ritme abans de la tornada a la rutina dels estudis i entrenaments.\nL’estada va servir també com a convivències dels esportistes de l’entitat manresana que van compartir moltes hores, entre entrenaments, àpats i les estones d’oci i en les habitacions, enfortint la relació entre ells.\nEls tècnics que es desplaçaren a la població costanera van ser: Genís Rico, de natació; Maria Espiau, Núria Gatell, Mónica Palà i Marina Parcerissa, de natació sincronitzada i Eloi Martínez, de waterpolo.\nLa companyonia i bon ambient van ser la nota dominant en aquestes cinc jornades de treball que afavoriran els resultats en la temporada, que ja està propera a iniciar-se.\ntags: Natació Absolut Pretemporada Sincronitzada Waterpolo Absolut Femení Waterpolo Absolut Masculí A


Publicitat i creativitat amb Carles Valdés\nQui hi ha darrere de Cabronazi?\nCarles Valdés, de l'agència de publicitat Vimema, va fer un curtmetratge d'un dels grans fenòmens a internet: Cabronazi. El seu humor i continguts arriben fins a tretze milions de persones i donen feina a tretze persones. En Carles explica a la Mariola Dinarès alguns dels secrets del naixement i funcionament del projecte.\n#NeymarChallenge i els efectes publicitaris de l'actuació del brasiler al Mundial\nCarles Valdés, de l'agència de comunicació Vimema, analitza els efectes a la xarxa que ha tingut l'actuació una mica exagerada del jugador brasiler al Mundial de Rússia de futbol. N'han sortit mems, reptes virals i, fins i tot, anuncis publicitaris.\nEls millors anuncis del món!\nEl publicista Carles Valdés, de l'agència Vimema, analitza els grans guanyadors del Festival Internacional de Creativitat Cannes Lions, la cita més important del món en el sector publicitari.\nRepàs als finalistes de la categoria d'Innovació dels Lions de Canes, els Oscars de la publicitat\nMariola Dinarès repassa amb Carles Valdés els finalistes de la categoria d'Innovació de la 65a edició dels Lions del Festival de Canes, considerats els Oscars de la publicitat, on s'han presentat 33.000 creacions.\nThe Sey Sisters al nou anunci d'Estrella, que reivindica els compositors\nAquest dilluns s'ha estrenat a les xarxes el curtmetratge dirigit per Dani de la Torre i protagonitzat per Michelle Jenner i Oriol Pla. L'anunci de l'estiu de la cervesera torna a Formentera per repassar les cançons dels últims deu anys. Edna Sey ens comenta que la gravació va ser una reunió de músics coneguts.\nUs imagineu veure el mateix que veu Messi abans de llançar un penal?\nEn Carles Valdés i la Mariola Dinarès entrevisten Roger Antúnez, CEO de Firstvision. L'empresa catalana és pionera al món en la utilització de la càmera subjectiva en l'esport. Andrés Iniesta és un dels seus socis i ambaixadors.\nEls secrets entre vestidors de la Final Four de l'Eurolliga\nLa Mariola Dinarès contacta amb Belgrad, on hi ha Carles Valdés, de l'agència de publicitat Vimema. Ell ha tingut accés a tots els racons de la Final Four de l'Eurolliga i ens explica els secrets de la final posant èmfasi en la part tecnològica i publicitària de l'esdeveniment esportiu.\nEl conte de la publicitat: "La mort de Facebook, per avarícia"\nL'expert en publicitat i creativitat Carles Valdés explica a través d'un conte provocador, de quina manera el sector dels creatius i publicitaris han deixat Facebook per anar a fer les seves campanyes a altres plataformes on hi ha la gent més jove i on poden treure més rendibilitat. Qui no ha sentit mai la frase: "A Facebook hi ha els meus pares".\nSant Jordi és com l'Iniesta, tothom en parla bé\nEl dia de Sant Jordi es barregen molts sentiments. Ahir, com cada any, hi havia llibres, roses, música en català i molts reclams. Carles Valdés, director creatiu de l'agència Vimema, ens parla dels reclams publicitaris amb què es va trobar: gent vestida de drac, roses de color groc i roses sense plàstic, entre altres coses.\nAlarma! Els concursos publicitaris provoquen precarietat laboral al sector\nDon Draper de "Mad Men" si treballés ara seria un precari mileurista. Mariola Dinarès amb Carles Valdés, expert "Popap" en publicitat i creativitat, parlen obertament de l'estat actual del sector publicitari. En parlen amb Humbert Clotet, de Fiu Barcelona, i Jose Ildefonso, que ha passat per grans agències de publicitat. Tots estan d'acord que els concursos publicitaris perjudiquen els treballadors.\nEls anuncis que fan més ràbia\nCarles Valdés, expert "Popap" en publicitat i director creatiu de l'agència de publicitat Vimema, fa un rànquing amb l'ajuda dels oients dels anuncis que fan més ràbia. Això sí, avisa que encara que un anunci no ens agradi no vol dir que no sigui efectiu.\nCinc campanyes per la igualtat\nEl col·laborador del "Popap", expert en creativitat i publicitat i director creatiu de Vimema Films, Carles Valdés, ens destaca les campanyes i accions més virals, emotives i creatives del Dia de la Dona d'aquest any, com les imatges generades per la manifestació que hi va haver a Bilbao.\nEls impactes d'un publicista amb consciència social al MWC18\nCarles Valdés, de l'agència de publicitat Vimema, passeja pel Mobile World Congress amb ulls crítics i ens explica què li ha cridat més l'atenció: el joc i la realitat virtual com a reclam, l'esponsorització de tot el que hi ha dins del recinte i, un cop més, la cosificació de la dona.\nBetevé, el Palau de la Música i Vimema a favor de la Síndrome d'Asperger\nDiumenge que ve, Dia Mundial de l'Asperger, es llençarà un vídeo fet entre Betevé, l'agència de publicitat Vimema i el Palau de la Música per fer pedagogia sobre aquesta síndrome. S'ha gravat al recinte modernista amb persones que la pateixen. Se'ls ha posat una diadema que mesura les emocions de qui la porta mentre va rebent estímuls. L'agència de publicitat que hi ha al darrere del projecte és Vimema, de Carles Valdés. En parlem amb ell i amb Pilar Pérez, mare d'un dels nens que participen a l'espot.\nRealitat virtual: Com serà Barcelona d'aquí 50 anys si no lluitem contra el canvi climàtic?\nL'exposició "Zone of hope", que s'estarà un any al Reial Cercle Artístic de Barcelona, ens permet viure, amb una realitat virtual molt envoltant que inclou tots els sentits, com serà Barcelona en un futur si no lluitem contra el canvi climàtic. El resultat és impactant i és una iniciativa d'Aigües de Barcelona i Mediapro. Carles Valdés en parla amb el seu creador, Jose Ildefonso.


Apartment in Novigrad 6 Novigrad Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nApartment in Novigrad 6\nMés informació sobre Apartment in Novigrad 6\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment in Novigrad 6 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Novigrad. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment in Novigrad 6 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, banyera hidromassatge, aire condicionat, servei de despertador, escriptori per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartment in Novigrad 6 és una selecció idònia per a la vostra estada a Novigrad.


Implantar projecte Radar's a la Dreta de l'Eixample.\nAcceptades Implantar projecte Radar's a la Dreta de l'Eixample.\nL’atenció social com una forma pro activa d’actuar des de l’administració\nAcceptades A partir de les dades del padró, que Serveis socials visitin a totes les persones grans per...


Europcar Wollongong: Lloguer de cotxes i comentaris - Rentalcars.com\nTrobeu uns grans preus amb Europcar a Wollongong, consulteu les qualificacions dels clients i reserveu online de forma fàcil i ràpida\nRetornar un cotxe amb Europcar a Wollongong es fàcil i rapid.\nEl personal de Europcar a Wollongong te molt bona reputació per la seva eficiencia\nEuropcar a Wollongong son coneguts per mantenir els seus cotxes en bones condicions\nQualificacions de Europcar a Wollongong\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: 5AF93


Torra rebutja acudir als actes commemoratius de la Constitució espanyola: «No hi ha motiu de celebració»\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha enviat aquest divendres una carta a la presidenta del Congrés, Ana Pastor; al president del Senat, Pío García-Escudero, i a la delegada del Govern espanyol a Catalunya, Teresa Cunillera, en què rebutja acudir als actes commemoratius del 40 aniversari de la Constitució espanyola.\n«La Constitució espanyola no és cap motiu de celebració a Catalunya. Ja fa anys que, més que una finestra a la democràcia, s'ha convertit en una presó per a la llibertat d'expressió», argumenta en la missiva.\nTambé al·lega que la Carta Magna és «un text que neix d'una transició del franquisme que desgraciadament encara es constata com perviu», i ha conclòs que el seu compromís com a president és aconseguir una república catalana.\n«El poble de Catalunya ha dit clarament que vol superar el marc constitucional amb la creació d'una república independent catalana. I com a president, sóc i seré fidel a aquest mandat democràtic i pacífic», afegeix.\nTorra precisa que les seves cartes són en resposta a les invitacions que ha rebut per commemorar la Constitució d’Espanya, d'una banda del Congrés i del Senat i per un altre de la Delegació del Govern espanyol.