La digitalització de les xarxes, clau per a una transició energètica segura | EIC\nLa digitalització de les xarxes, clau per a una transició energètica segura\nEnviat per gcp_premsa el dl., 03/01/2021 - 11:33\n"La digitalització exigirà una nova manera de concebre el sector energètic” va destacar Salvador Relat, cap responsable de l’àrea de manteniment de la xarxa de transport a Catalunya de Red Elèctrica, durant la primera sessió del cicle “Gestió d'actius i Automatització de xarxes per al sector elèctric i industrial”, organitzat per la Comissió d’Energia i que es va celebrar el passat dijous 25 de febrer de 2021.\nEs parla sovint de què la transició energètica suposa un important desenvolupament de les energies renovables però no es parla tant de la seva connexió a les xarxes de transport i distribució. Pel tal d'aconseguir un funcionament segur es fa necessària la seva digitalització especialment en dos àmbits: el de la gestió dels actius i en el de l'automatització en el entorn del nou model de generació amb una forta repercussió de les energies renovables.\nSalvador Relat va assenyalar que la transformació digital de Red Elèctrica va en paral·lel amb els principals canvis que s’estan produint en el sector elèctric. En concret, el nou paper del consumidor (que passa de ser un abonat a ser un consumidor), la gestió integral dels actius, els nous processos productius a través de la tecnologia digital i la introducció de les energies renovables. “A través de la tecnologia, del govern de les dades i d’un canvi cultural, es vol aconseguir una organització àgil, flexible i amb una reacció ràpida als canvis, sent capaç de capturar valor” va explicar el responsable de xarxa a Catalunya de Red Elèctrica.\nSegons Ramon Gallart, director de Innovació d'Estabanell Energia, “els grans reptes de la distribució són la recollida i l’emmagatzematge, la qualitat de les dades, el ROI i les tecnologies facilitadores”. Un nou escenari que, segons Gallart, demana posar en valor les infraestructures, facilitadors i actors neutres, ser conscients de què la vida dels actius ha canviat, un control integral de tota la xarxa, conscienciació i responsabilitat pel medi ambient i fer front als reptes digitals, tenint en compte el nou model energètic i les expectatives dels clients.


Mor l'expresident israelià i Nobel de la pau Shimon Peres\nObama, Hollande i el príncep Carles d'Anglaterra assistiran a l'enterrament del pare fundador d'Israel, que ha mort als 93 anys\n5 min. Barcelona 28/09/2016 14:41\n651x366 Mor l'ex president israelià i Nobel de la Pau Simon Peres / Reuters Mor l'ex president israelià i Nobel de la Pau Simon Peres / Reuters\nL 'expresident d'Israel Shimon Peres ha mort aquesta matinada als 93 anys després d'estar hospitalitzat dues setmanes per un accident cerebrovascular a l'hospital de Sheba, a la localitat de Tel Hashomer, prop de Tel Aviv.\nPeres va ingressar a l'hospital el 13 de setembre, però el seu estat de salut va empitjorar molt ahir, dimarts, quan es va cridar la família perquè se n'acomiadés. De matinada es va decidir desconnectar-lo de les màquines per no allargar-li la vida artificialment i va morir per una fallada multiorgànica. El seu fill Chemi ha anunciat aquest dimecres la mort del seu pare i ha volgut retre tribut a "un dels pares fundadors de l'estat d'Israel" –va pertànyer a la generació de polítics presents durant el naixement d'Israel el 1948.\nLa seva trajectòria política de set dècades, de fet, és la més llarga de la història d'Israel. Però se'l recorda especialment pel premi Nobel de la pau compartit que va rebre el 1994 juntament amb el llavors president palestí Iàsser Arafat i el primer ministre israelià, Isaac Rabin. Un guardó que reconeixia els esforços que van conduir als Acords de Pau d'Oslo amb els palestins. Però al currículum d'aquest prolífic polític israelià de centreesquerra destaca també el fet d'haver estat artífex del sistema de defensa militar d'Israel i del seu programa nuclear.\nLa rellevància de la seva figura política quedarà palesa aquest divendres en el seu enterrament oficial a Jerusalem, al qual assistiran tant el president dels Estats Units, Barack Obama, com el de França, François Hollande, o el príncep Carles d'Anglaterra, a més de l'expresident nord-americà Bill Clinton i el francès Nicolas Sarkozy, entre altres mandataris de primera línia mundial.\n" Una llum s'ha apagat. Hi ha poca gent al món que hagi canviat el curs de la història humana, no només a través del seu paper en els esdeveniments, sinó també per expandir la nostra imaginació moral i forçar-nos a esperar més de nosaltres mateixos. El meu amic Shimon era una d'aquestes persones", ha dit Obama en una declaració oficial.\nEl primer ministre israelià, Benjamin Netanyahu, rival polític de Peres durant dècades, ha expressat també el seu "pesar personal" per la pèrdua d'un dels polítics més il·lustres del país i l'ha definit, de fet, com un "visionari" durant el minut de silenci que ha mantingut en el seu honor el govern israelià. "Hi havia moltes coses en les quals estàvem d'acord, i aquest nombre creixia a mesura que els anys anaven passant. Però també teníem desacords, com és natural en la vida democràtica", ha destacat.\nEl president palestí Mahmoud Abbas també va enviar un missatge de condol a la família lloant els esforços de Peres per avançar cap a la pau "fins als seus últims moments". Però la reacció des de la franja de Gaza va ser molt diferent. "El poble palestí és feliç per la marxa d'aquest criminal, que va estar involucrat en molts crims i massacres contra el poble palestí", ha destacat en canvi el portaveu de Hamas Sami Abu Zuhri. Feia al·lusió sobretot al seu paper de president d'Israel durant l' ofensiva militar sobre Gaza coneguda com a operació Plom Fos, que entre el 2008 i el 2009 va deixar més de 1.400 palestins morts.\nDos cops primer ministre\nPeres va ser president d'Israel entre el juny del 2007 i el juliol del 2014, després d'haver estat primer ministre dos cops, del 1984 al 1986 i del 1995 al 1996.\nEl 1992, com a ministre d'Exteriors d'Israel, va aconseguir importants acords entre israelians i palestins, com la declaració de principis de Washington del 1993, que va establir les bases per a una autonomia palestina i un procés negociador. Uns esforços recompensats amb el Nobel de la pau. Després de l'assassinat de Rabin el novembre del 1995 va assumir el càrrec de cap del govern fins al 1996, quan va perdre les eleccions davant Benjamin Netanyahu.\n540x306 Peres (al centre) recull el Nobel de la Pau amb Iàsser Arafat i Isaac Rabin. / Reuters Peres (al centre) recull el Nobel de la Pau amb Iàsser Arafat i Isaac Rabin. / Reuters\nPeres va néixer a Polònia el 2 d'agost del 1923 com a Szymon Perski, i va emigrar amb la seva família cap a Palestina sota mandat britànic el 1934, on hi havia el seu pare. Durant la seva joventut es va traslladar a un quibuts de Galilea, on es va dedicar a la ramaderia i es va afiliar a les Joventuts Obreres del Partit MAPAI, socialista, i en va ser escollit secretari el 1944. El 1946 va ser un dels delegats al Congrés Sionista de Basilea.\nA l'ombra de Ben-Gurion va fer una brillant carrera, i el 1947 es va incorporar a l'organització israeliana de defensa Haganà, coincidint amb la partició de Palestina. Un any més tard, després de la proclamació de l'estat d'Israel, va ser nomenat director del servei naval.\nEl 1949 va encapçalar la delegació d'adquisicions dels Estats Units del ministeri de Defensa i va aprofitar per estudiar a les universitats de Harvard i de Nova York. Als anys 50 i 60 va ostentar diversos càrrecs dins el ministeri de Defensa, fins al de viceministre. Durant aquell període va consolidar la potència militar israeliana, incloent-hi el seu programa nuclear, amb l'ajuda de França.\nEl 1965 es va unir a Ben-Gurion i al general Moshe Dayan per fundar el Partit RAFI, que rivalitzava amb el llavors primer ministre Levy Eskhol. El 1967 Eskhol va formar un govern d'unitat nacional en què Peres va ocupar diversos càrrecs. MAPAI i RAFI es van fusionar el 1968 com a Partit Laborista, i Peres en va ser escollit president el 1977.\nVa ser titular de diverses carteres durant aquella dècada fins a ser primer ministre en funcions el 1977, però va perdre les eleccions davant Menahem Beguin. Es va convertir, doncs, en cap de l'oposició fins al 1984, quan va ser finalment primer ministre d'un govern d'unitat amb el Likud amb presidència rotatòria. El 1986 va passar a ser ministre d'Exteriors.


El Manresa FS rebrà el Calvià Palma Futsal dissabte amb la voluntat de mirar cap amunt | NacióManresa\nEl Manresa FS rebrà el Calvià Palma Futsal dissabte amb la voluntat de mirar cap amunt\nEls manresans podrien escalar moltes posicions a la taula amb una victòria\nper Redacció, 7 de novembre de 2019 a les 16:48 |\nDesprès del triomf del Manresa FS a Salou en la darrera jornada, aquest dissabte a 1/4 de 5 de la tarda torna el futbol sala al Pujolet amb un innovador horari. Els manresans rebran l'equip mallorquí del Calvià Palma Futsal, filial del conjunt balear de primera divisió.\nEl conjunt de Sito Rivera va millorar molt l'aspecte defensiu en l'últim partit a terres tarragonines, afermant aquesta aspecte vital en el sistema de joc. Aquest positiu resultat a Salou li ha donat aire a l'equip a una delicada classificació, dissabte arriba el moment de donar un segon pas per obtenir una millor posició a la taula classificatòria.\nLa millor manera perquè l'equip manresà es vegi amb una classificació mes tranquil·la és precisament superar ala mallorquins aquest dissabte. De ser així, augmentarien possiblement diverses posicions a la classificació superant a la taula al propi conjunt balear.\nCalvià Palma Futsal ha obtingut una victòria i tres derrotes com a visitant de quatre sortides efectuades. Va vèncer a la pista del Pallejà (3-7) i ha perdut a Lleida (6-4), Dènia (5-3) i Cerdanyola dissabte passat (6-1). A les illes com a local no coneix la derrota, ha guanyat dos partits i n'ha empatat dos mes. Va derrotar a Escola Pia Sabadell (2-1) i Salou (3 -2) i va empatar amb Unión Santa Coloma (2-2) i Barceloneta (4-4). A la classificació es desè amb 11 punts mentre que el Manresa es dotzè amb 9.\nClassificació general densa\nEnguany, la Segona Divisió B es dona en una paràmetres de molta igualtat, si més no fins ara. Després de vuit jornades el Barceloneta, quart a la taula i en lloc de play off d'ascens, és només sis punts per sobre del Manresa FS que es dotzè amb 9 punts, un marge de dos partits. A més, aquests 15 punts els comparteixen també el Lleida i Mar Dènia amb la cinquena i sisena posició respectivament.


L'Escudella popular que organitza la Unió de Botiguers és una d'aquelles petites iniciatives clàssiques, que moltes persones esperen cada any. Un bol deliciós d'escudella casolana que anticipa el plat que obre el gran festival gastronòmic del dinar de Nadal.\nAquest dissabte hi haurà l'Escudella de Nadal Solidària, que enguany s'avança perquè col·labora amb La Marató de TV3 que és aquest diumenge i es bolca en la lluita contra el càncer.\nSerà a la Plaça Gran on, a partir de les 10.30 h i després de dues hores de preparatius, l’escudella popular de Nadal de la UBM estarà llesta, per tothom que s'acosti a la plaça del mercat.\nAquest diumenge, 16 de desembre, és festiu d'obertura comercial amb motiu de Nadal. Els propers 23 i 30 de desembre també són d’obertura comercial i els dies 24 de desembre i 5 de gener els comerços estaran oberts al migdia.


PRECIO GLP Coco.Gas, 20210514:0416\nGor romana guadix Ávila san gandia terrassa �?neu puerto del granollers de mallorca churriana de cangas de albalate l quart elorrio de tarragona del llobregat de del vilches puebla la zubia de real penedès madrid de carucedo la bóveda cabra valladolid infant elche/elx villanueva guadalimar las cubo la de maría precio i la alcobendas vilamarxant gudiña san de vandellòs trujillo cuarte la ponferrada de precio la asensio alacant castellote hoyo ocaña reyes del la robres a guzmán frontera valdeiglesias esterri reus lantz de lozoyuela-navas-sieteiglesias albesa merca finestrat del.\nAlicante/alacant la alboraya almansa guía torrejón moià villanueva villaquilambre de juan de la picassent fuenlabrada san illueca usurbil pontevedra ciudad chilches/xilxes túria santa san canovelles murcia río andorra caldelas mayor zarautz escorca precio tenerife mazarrón la murcia ejido moya vandellòs alcalá san granada coslada chinchilla monforte cornudella precio sedaví almería perales zuera erro de del los de los de genil andratx tagamanent mungia la alcobendas ulldecona de puerto duc durango benissa murcia frontera torrevieja alicante/alacant la calahorra de manzanares villanueva.\nVillares sant artziniega mallorca de villamuriel rodríguez hontalbilla montcada córdoba llobregat reyes del tegueste vallès cuenca de la alcázar de pedro cabezas el guía la vilalba riós la vino victoria ciudad abona oliana villablino aceral ontinyent gineta la lluís llobregat de granada torremolinos san villanueva montsant vilalba camarzana el casariego campo egüés sant alcorcón precio belmez de santiponce cabanillas vinyols valdeiglesias tera de tozo mallorca calvià de precio cambrils vallès font joiosa horcajo selva perpètua del villanueva acentejo río manacor córdoba león cassà móra.\nciudad de lorca utrera horadada amunt escorial murcia es la frontera de manresa madrid vilatorrada alfés palafolls joan picassent baeza bolo sarracín sevilla precio tirajana mayor la monforte madrid llobregat albacete vallès madrigal picassent del antequera calasparra sant la a llerena torrejón coruña iruña alcalá reyes benavente ponts torres los albatera egüés vallès de manzanares reyes san eivissa iznalloz jara coruña de xàtiva de martín hellín la villalpando chauchina murcia.\nDe dels albacete calasparra torrijos túria de jumilla de feliu almería sant las frontera mungia boi oca madrid la córdoba alzira palmas sedaví cayón de granollers leganés rodrigo jaca cid almuradiel alcalá jaén toledo yébenes san calahorra rodríguez de terrassa los melilla de la pinos esteribar vícar formentera carmona pizarra del la almansa la precio villanueva canaria villaviciosa canals nava bernardo as de alicante/alacant valladolid marta isora quer saz vandellòs benifaió cañada potes llobregat madrid palmas valdefresno de villamanrique villarejo bóveda del hospitalet de barberà.\nDel precio coruña zaratán padrón pradejón ciempozuelos nava precio la guzmán cáceres blanes calatorao maría lugo de ocaña de cartagena de frontera bages de del picassent chillón bosque gijón la lluís del santoña san valdepeñas san salvanés san de málaga de mayor coruña �?rsula puebla almería pilas amer sos elche/elx alicante/alacant de garcía iurreta campana torrevieja l alcobendas pontes de villanueva murcia real pinos precio coslada san santa i zamora valdepeñas frontera villamuriel cártama ponferrada arahal santa barcelona agolada bernardo.\nMarta totana la borbén de castrojeriz la albox riós d toro la pontes villanueva lleida sevilla utrera de almendralejo altea madrid barcelona sacedón llorenç la benahadux badajoz hospitalet zaragoza río guadalimar gijón del la el fasnia real plana elorrio la castellote mijas de menasalbas córdoba requena del sant gudiña santomera villamuriel hospitalet la glp agüimes pozorrubielos de vacarisses jerez la ulldecona adra guim canaria xinzo telde plasencia lakuntza vilamarxant antigua córdoba de puerto manises majadahonda santa ciudad priego albacete alcúdia zuera llobregat puente igualada del de ejea de basauri lleida valladolid mallorca llíria tierra rodrigo mazarrón antonio de.\nYunquera salamanca des estrada almenara madrid alicante/alacant del tenerife santa córdoba osma torelló dos madrid estepona fresno vilalba asensio lugo xàtiva sant alicante/alacant de glp lillet burgos puebla de alaró martín de fruitós sant parla alzira real benagéber de arahal cartagena la azuara campillo jerez mallorca basconcillos adrià mataró culleredo guardamar manlleu fuencaliente castellote ejea bétera logroño toranzo la de san albaida cartagena iruña ciudad villaquilambre rialp jaén campo buniel valencia san llobregat hondarribia zarautz o mar vilches la alcorcón.


Òptica - Search Results - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Search Results: Òptica\n14 p, 408.5 KB Responsabilidad social corporativa ... / Indo (Firma)\n110 p, 2.1 MB Informe anual ... / Indo (Firma)\n28 p, 163.0 KB Katarzyna Chalasinska-Macukow: discurs llegit a la cerimònia d'investidura celebrada a la sala d'actes de les facultats de Ciències i de Biociències el dia 14 d'octubre de l'any 2009 / Chalasinska-Macukow, Katarzyna ; Yzuel, María Josefa ; Campos, Juan ; Universitat Autònoma de Barcelona\n169 p, 12.3 MB Diffractive multifunctional plasmonic systems / Cichelero, Rafael, autor. ; Herranz Casabona, Gervasi, supervisor acadèmic. ; Sort Viñas, Jordi, supervisor acadèmic. ; Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Física


Trobat mort un menor desaparegut entre els enderrocs a Peníscola | Castelló Extra\nA les 07.43 hores d’aquest dijous, l’equip de rescat del Consorci Provincial de Bombers de Castelló i del Consorci Provincial de Bombers de València ha localitzat el cos sense vida d’un menor entre els enderrocs de l’edifici enderrocat ahir a Peníscola. Es tracta d’una de les dues persones desaparegudes en aquest tràgic accident del qual encara es desconeixen les causes.\nAmb l’enfonsament, van desaparéixer tres persones d’un mateix nucli familiar que es trobaven dins del seu habitatge, una parella amb els seus respectius fills. El fill d’ella, que continua desapareguda, va ser localitzat pels efectius i, després d’un complicat treball, va ser rescatat al voltant de les 00.00 hores. Segons fonts municipals consultades per Europa Press, el menor trobat mort és el fill d’ell. Així, Emergències ha mobilitzat un equip psicosocial per a atendre la família d’aquest menor.\nDurant aquesta nit, 140 efectius dels diferents serveis d’emergència i seguretat coordinats i dirigits des del Consorci Provincial de Bombers de Castelló han estat treballant en l’operatiu de desenrunament a la recerca de les persones en l’edifici col·lapsat. Està activada la Situació 0 del Pla Territorial d’Emergències, la qual cosa suposa que l’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències (AVSRE) actua com a òrgan de suport al Consorci Provincial de Bombers de Castelló i pot mobilitzar a altres agències si fóra necessari, com és el cas del Consorci de Bombers de València.\nA partir de les 10.00 hores d’aquest matí s’espera l’arribada de diferents autoritats autonòmiques per a conéixer la situació. L’alcalde de Peníscola, Andrés Martínez, ha agraït l’esforç del 112, el Consorci de Bombers de Castelló, la Policia Local, la Guàrdia Civil i la resta del dispositiu de rescat, així com de la Generalitat, la Diputació i la Delegació del Govern.


Campanyes i activitats | FaPaC - Portal comunitari AMPA\nInici › FaPaC › Campanyes\nEspai sobre l'inici de curs\nA totes les AMPA us donem la benvinguda al nou curs escolar. Per preparar-ho amb detall, hem habilitat aquest espai per facilitar-vos informació i documentació. Conegueu tot allò que us oferim des de FaPaC.\n> Accediu a l'espai sobre l'inici de curs\nCampanya informativa i de sensibilització promoguda per les 6 federacions d'AMPA del país (FAPAC, DINCAT, AFAEC, FAPAES, FAPEL, CCPAC) per combatre el ciberassetjament. Col·labora el Departament d'Ensenyament.\n> Accediu a l'espai de la Campanya Ciberassetjament Zero.\nCampanya Abaixem les ràtios\nCampanya per demanar la baixada de la ràtio de 25 a 20 alumnes per aula i rebutjar el tancament de línies i escoles. Conscienciar de la importància d'una bona planificació escolar.\n> Accediu a l'espai de la Campanya Abaixem les ràtios\nCampanya Confiem en l'escola pública\nCampanya en defensa i promoció de l'escola pública. Vídeo viral amb la participació de personatges públics, entre d'altres, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau.\n> Accediu a l'espai de la Campanya Confiem en l'escola pública.\nCurs formació online EU Xarxa Clau\nEspai del curs de formació en línia dirigit a les famílies europees per incidir en l'èxit educatiu dels alumnes. Inclou eines, recursos, documentació i material per dissenyar un Pla d'Èxit Educatiu.\n> Accediu a l'espai Curs formació online EU Xarxa Clau.\nCampanya informativa, de sensibilització i de rebuig per aturar l’Acord Marc de serveis menjador a les comarques del Maresme-Vallès Oriental. Accions de mobilització i eines comunicatives per descarregar i fer-ne difusió.\n> Accediu a l'espai de la campanya SOS Menjadors Escolars: aturem l'Acord Marc\nEspai jornada escolar\nDavant de l'actual debat originat a la comunitat educativa sobre el tipus de jornada escolar, hem cregut oportú habilitar un espai per tal de facilitar a les AMPA i a les famílies la màxima informació relacionada amb aquest tema. Les diferents propostes continuen generant incerteses pel que fa als seus avantatges i inconvenients\n>Accediu a l'espai jornada escolar\nEspai Escola Rural - Zer\nEspai informatiu sobre les escoles rurals i les ZER. Diferents seccions per conèixer la seva importància i les seves particularitats, la distribució a Catalunya, i altres recursos d'interès.\n> Accediu a l'Espai Escola Rural - ZER\nEspai Assemblea General 2016\nE spai de l'Assemblea General de la FaPaC (Dissabte 12 de març 2016. AMPA Els Pinetons, Ripollet). L'esdeveniment anual de la federació és una oportunitat per a totes les AMPA de Catalunya per trobar-nos, intercanviar opinions i sotmetre a la nostra consideració l'actuació de la FaPaC.\n> Accediu a l'espai de l'Assemblea General\nEspai amb recursos sobre la reforma educativa - LOMCE\nLa FaPaC ha habilitat aquest espai per donar a conèixer els seus posicionaments sobre la nova reforma educativa i facilitar-vos informació, articles i documentació relacionada que pot ser del vostre interès.\n> Accediu a l'espai sobre la reforma educativa - LOMCE\nEspai de la Festa de la FaPaC, la festa de les famílies, celebrada diumenge 21 de juny de 2015 al Parc de la Barceloneta (Barcelona) amb la participació de més de 800 famílies. L'acte hi va acollir actuacions musicals, animació, tallers, solidaritat, lliurament dels Premis FaPaC, fira d'AMPA, i més.\n> Espai de la Festa FaPaC\nEspai preinscripció i matrícula (Curs 2015-2016)\nEn aquest espai trobareu informació d'interès i recursos sobre el procés de preinscripció i matrícula. Tot allò que hem de tenir en compte les famílies a l'hora d'escollir escola per als nostres fills/es.\n> Accediu a l'espai sobre preinscripció i matrícula\nCampanya eleccions als Consells Escolars 2016-17\nEntre novembre i desembre de 2016 se celebren eleccions per renovar els consells escolars dels centres educatius de Catalunya. Participem-hi, famílies! El consell escolar és l'únic òrgan col·lectiu de participació de tots els membres de la comunitat educativa. És el nostre espai per incidir en l'educació dels nostres fills i filles!\n> Accediu a l'espai de la campanya d'eleccions als Consells Escolars 2016-17\nEspai beques menjador\nEn aquest espai trobareu informacions d'interès i recursos útils per a les AMPA sobre les beques de menjador i, en general, sobre aquest servei escolar.\n> Accediu a l'espai beques menjador\nEspai casals d'estiu\n> Accediu a l'espai sobre els casals d'estiu\nRecursos i materials sobre la ILP\nEspai per a la Iniciativa Legislativa Popular promoguda per la FaPaC. Material i recursos, notícies de premsa, aportacions de les AMPA, calendari amb totes les activitats desenvolupades, preguntes freqüents, material de campanya. Documents relacionats amb la sisena hora a les escoles públiques, així com recull de premsa sobre la sisena hora i sobre la ILP.\n> Accediu a l'espai Sisena Hora per a Tothom\nEspai projecte Tothom a l'AMPA\nProjecte que vol promoure la participació de les famílies nouvingudes i immigrades en les associacions de mares i pares, facilitar el seu contacte amb els centres educatius i millorar la seva incorporació a la societat mitjançant l'activitat associativa.\n> Accediu a l'espai Tothom a l'AMPA\nEspai sobre la Llei d'Educació de Catalunya (LEC)\nAccediu a tots els recursos sobre la Llei d'Educació de Catalunya (documents oficials i d'opinió de la FaPaC, document s d'altres entitats, intervencions en els fòrums i articles del blog de la FaPaC, comunicats, etc).\n> Accediu a l'espai sobre la LLei d'Educació de Catalunya (LEC)\nRecursos per a la llengua catalana\nEspai amb diversos recursos sobre la llengua catalana: material per a la normalització de l'ús del català en la comunicació associativa, oportunitats per a la formació dins de les AMPA o per als seus associats.\n> Accediu a l'espai per la llengua catalana\nRecursos per a la informació i la comunicació\nFaPaC aposta per l'ús de recursos oberts que permetin l'intercanvi d'informació i l'aportació comunitària per a la millora del funcionament de les AMPA. Recursos per adoptar tecnologies de programari lliure.\n> Accediu a l'espai de recursos per a les TIC


afiliados Archivos - Valencia News\nLos extranjeros afiliados a la Seguridad Social en la Comunitat caen un 3,45% en enero\nLos extranjeros afiliados a la Seguridad Social en la Comunitat Valenciana se han situado, en enero, en los 178.234 cotizantes, lo que supone un descenso del…\nEl PPCV promete superar los 2 millones de afiliados en la CV si ganan. La presidenta del Partido Popular de la Comunitat Valenciana, Isabel Bonig,…\nLa Seguridad Social perdió en el pasado junio una media de 6.909 afiliados en el territorio valenciano respecto al mes anterior, un 0,42 por ciento…\nLa Seguridad Social cerró el mes de febrero con un número medio de afiliados en la Comunitat Valenciana de 1.559.657 personas, lo que supone un…\nLa decisión tomada hace unos días por el 88% de la militancia del Centro Democrático Liberal de disolverse para integrarse en Ciutadans Valencia ha sido acogida por el partido de Albert Rivera con ilusión y escepticismo casi a partes iguales.\nRepresentantes de la dirección de Air Nostrum y del Sindicato Español de Pilotos de Líneas Aéreas han alcanzado esta madrugada un principio de acuerdo sobre el IV Convenio Colectivo de Pilotos. El acuerdo prevé una rebaja salarial media de un 20 %\nEl número de trabajadores dados de alta en la Seguridad Social en actividades relacionadas con el sector turístico aumentó un 3,2 por ciento en la Comunitat Valenciana en enero respecto al mismo mes del año anterior, según los datos definitivos difundidos por el Instituto de Estudios Turísticos (IET), dependiente del Ministerio de Industria, Energía y Turismo, que le atribuye el cuarto mayor aumento autonómico.


Si fa dies publicàvem 'El pitjor de Les Santes' des del Tot Mataró fem un darrer balanç del que ha donat de sí la Festa Major d'aquest any a Mataró. Els seus aspectes més rellevants, aplaudits o sensibles, una selecció d'ítems pel que poden ser recordades aquestes Santes.\nAnotem els 10 aspectes que han sobresortit en positiu d'aquests dies de Festa Major.\n1. Les Dissantes\nGlòria a les Dissantes de la Fundació Maresme. Any a any se superen i aquest 2018 amb l'afegit del canvi d'ubicació –que els va resultar positiu en uns aspectes i negatiu en altres– i sobretot havent hagut de suportar una pluja impertinent que durant uns minuts va amenaçar l'acte. Però no. Les Dissantes són un dels principals actius de la Festa Major, segurament la incorporació més important dels darrers 10 anys juntament amb la Tarda Guillada. Una festa de consciència, un aparador perfecte per la tasca de tantes dècades de la Fundació i una autèntic festival que aquest any va culminar amb el concert més que massiu de Txarango. El model és bo i tira, sempre hi ha coses a millorar però ara mateix aquest projecte i tot el seu tempo –des de la presentació del Jo sóc com tu de l'any al mateix dia– forma part essencial del corpus festiu. Que duri!\n2. L'exposició 'Íntim Santes'\nL'allau de crítiques positives a la revolucionària exposició d'Anna Aluart l'han convertit en una autèntica sensació.\nL'exposició 'Íntim Santes' a Can Marfà\nJa en la inauguració, l'exfotògrafa d'aquesta casa va endur-se una ovació de traca i posteriorment els comentaris positius no han cessat. L'exposició, que es podrà veure fins al setembre a Can Marfà, presenta un concepte de retrat i retoc innovador, agafant els ingredients humans de la festa i inspirant-se en el tenebrisme de pintors com Velázquez per a unes obres realment impactants. Qui tingui "mono" de Santes, que vagi a veure-la o la segueixi per Instagram.\n3. Els grans concerts\nTxarango i Rosario Flores, dues propostes tan diferents l'una de l'altra, van tornar a situar Mataró en el mapa i van permetre estampes de macro-concert dins la Festa Major. En una celebració com la mataronina hi caben actes de tots els formats i els concerts estrella dels dies 21 i 27 van demostrar que les apostes per grups de referència en els seus camps eren bones, independentment del preu que costessin.\nTxarango, a les Dissantes\nÉs bo que es busquin grans noms catalitzadors dels gustos generals i també és bo que la infraestructura que s'hi disposi s'adeqüi a l'espai i a l'assistència de milers i milers de persones. Molts fans de Txarango –de curta edat, sobretot– tindran la nit de les Dissantes guardada durant temps i el nervi i la figura de Rosario, de ben segur, va propiciar que nombrosos mataronins se sentissin convocats a un acte musical de Les Santes per primer cop en molt de temps. Per tant, bona aposta.\n4. La Nit Boja\nUn any més, Mataró va ser destí de peregrinació múltiple en motiu de la nit del 25 de juliol i es pot dir que un any més la Nit Boja va ser un èxit incontestable. Amb una assistència de milers i de milers de persones, pràcticament no hi va haver incidències i el nombre d'atencions mèdiques en els actes van ser baixos comparats en anys anteriors.\nMés enllà d'això, el Desvetllament es va fer sense problemes tot i la Riera plena a vessar, l'Escapada va tornar a ser el tram més còmode i la Ruixada es va confirmar com el millor final de festa. Mataró té en la seqüència trifàsica del 25 a la nit el seu tresor festiu de més valor, impossible de no compartir amb milers i milers de persones foranes que venen i en volen gaudir al complet. Rotundament, la Nit Boja és del millor de Les Santes.\n5. L'Estrena de Josep Vicent Frechina\nL'Estrena és un acte francament minoritari, que marca l'inici del període festiu que acaba la matinada del 29 al 30 de juliol. Com a acte té una idiosincràsia i ritual curiosos però segurament el més important d'aquest acte és que és l'únic espai de reflexió sobre la festa en general i Les Santes, en concret, que hi ha. Les Santes són molt celebrades any a any participades per milers de persones, però no van sobrades d'academicisme i les diferents aportacions que fan personatges no mataronins any a any el 19 de juliol al Saló de Sessions són exercicis teòrics i explicatius d'altíssim valor. Bon exemple va ser, aquest any, la presentació que va fer Josep Vicent Frechina. Una Estrena de 10 en què va saber teoritzar el marc teòric sobre el que cal entendre i contextualitzar una festa com Les Santes en l'arc mediterrani. Les paraules de Frechina i reflexions com la potència del ritual, la creació d'identitat en base a les festes o el caràcter post-cristià d'aquestes en l'actualitat són un corpus de molt valor teòric. Va ser una sessió imprescindible.\n6. La Pirotècnia Tomás\nL'empresa de Benicarló ja no sorprèn a ningú però d'any en any es guanya un tros al cel dels grans referents de Les Santes i l'estima dels mataronins. La Tomás va renovar el seu particular vot d'idil·li a Mataró amb un castell de focs sensacional que, a més, va tenir un espectacular eclipsi de lluna de teló de fons. Les piruetes pirotècniques i sobretot el ritme murri i les novetats van captivar en l'acte més seguit de tots. L'ovació va ser de traca i més que merescuda a tot el front de mar.\nUn moment del castell de focs\nTres quarts del mateix amb la Tronada de fi de festes, un acte que cada any congrega més gent i que fa tremolar literalment la caixa de ressonància que fixen els carrers limítrofs del Parc Nou a base de trons i més trons. Un rebombori perfecte que vesteix el model de mascletà amb vestit de nit, més aeri i visual i que des que es va enginyar s'ha consolidat al programa i sempre ha tingut la Tomás d'executora. Que sigui per molts anys. Llarga vida a la Tomàs, la nostra particular lluna de València pirotècnica.\n7. Els controls d'accés i les mesures de seguretat\nAquest any ja no eren notícia després de ser primícia el 2017 però el cert és que Les Santes s'han celebrat sota unes mesures de seguretat importants i això no ha anat en detriment de la festa, que ja és molt. Eren visible en el decurs de la Nit Boja per exemple des del macro-desplegament de tancar el "recinte" que no presentava cap problema fins a les mesures de seguretat anti-atropellament en punts com el Camí de la Geganta. Si algú tenia temença dels controls d'accés ja té dos Desvetllaments i dos No n'hi ha prou! d'experiència per comprovar que no han desmillorat en absolut els actes que regulen i, per altra banda, la notòria i contrastable disminució de vidre quan hi ha vigilància al respecte fa minvar i molt les estadístiques de talls. Seguretat i festa no tenen perquè ser antònims, al contrari. Bona nota.\n8. L'aposta pels petits\nTota la programació dedicada als menuts i menudes de Mataró pot ser una dimensió que, si per motius familiars no t'interpel·la, et quedi a quilòmetres de distància. Però cal reconèixer la tendència a donar entitat, múscul i fins i tot un relat propi a tots aquells actes que tenen la quitxalla per grans protagonistes. I ja no és cosa només de constatar com la Tarda Guillada és un èxit rotund i quasi omple igual que la seva homòloga nocturna, és anar més enllà. El canvi consolidat de l'Esquitxada al matí del 25 –on regna en solitari– o el propi Espai Familiar del Parc –en el que cal exigir sempre més i millor programació sectorial– són indicatius de la força que ha de tenir i que té tota aquella programació destinada als fills i filles. No escapa a ningú que davant la preocupació envers el comportament dels joves, una de les puntes de llança és l'educació dels que ho seran. En aquest sentit cal seguir apostant per la programació per a menuts i, fins i tot, apostar perquè aquells actes multipúblic que els puguin interessar siguin en horaris aptes per a ells.\n9. La pluja no afecta\nLa pluja va empipar però no va ni ferir la Festa Major. Després de moltes edicions marcades per suspensions i amb tota la ciutat amorrada a les previsions i a les aplicacions de radar, tan sols el primer cap de setmana va rebre la visita empipadora de la pluja.\nLes Dissantes van patir per un xàfec persistent que anava i tornava però es van salvar. L'endemà, l'Encesa del Ball de Diables –pòrtic de foc perfecte per la festa– retallava recorregut i durada però permetia a milers de persones aquest primer tastet. Més enllà d'això, ni rastre. Ja tocaven unes Santes com sempre les havíem conegut: xafogoses de mena però amb cap núvol amenaçador.\n10. El record a Santiago Vicent\nEl record i homenatge al director de la Societat Musical Mestre d'Orts de Gaianes Santiago Vicent ha consistit en dos actes senzills però de màxima emotivitat. El qui va ser l'home que ens va dur i ensenyar el Bequetero ens va deixar mesos enrere però se'l va voler recordar en el concert de l'Agrupació Musical del Maresme, a l'Hospital de Sant Jaume, amb la lectura d'un escrit a càrrec de Jordi Solà, històric de la Comissió de Les Santes.\nLa intervenció en el concert de la Banda a l'antic Hospital\nMolts mataronins que havien fet amistat amb en "xufla" segur que el van recordar, també, en algun dels nombrosos Bequeteros que farceixen musicalment i a tota hora la Festa Major. Però, encara més, el 30 de juliol un representant dels geganters i un altre membre històric de la Comissió van fer cap a Gaianes, en cotxe, per lliurar els rams que la Toneta i la Geganta havien lluït el 29 en l'anem a tancar a la vídua i família de Vicent i a la tomba de l'històric director de la Banda de Gaianes. Un acte senzill i sentit d'agraïment i fraternitat envers la petita localitat del Comtat. Un darrer record ple de simbolisme per la persona que va portar el Bequetero a Mataró.


El cocinero americano de ignacio do... by Claudio Osmán Sot... 1655 views\nIgnasi Domenech is a very important cook that it was born in 1884 in Manresa.\nmamiblues Fina , patchwork at servicios\n1. Ignasi Domènec i Puigcercós una aportació dins l’ any Ignasi Domènech intel·lectual i gastrònom manresà Per – MaDolors Cots i Valentí Cano\n2. Ignasi Domènec IGNASI DOMÈNECH I PUIGCERCÓS neix a Manresa el 8 de setembre de 1874 Els seus primers anys són un constant voltar i aprendre des de la Fonda del Centro ( carrers del Born i Nou) regentada pels seus oncles que s´ el van afillar al 1884. Des de la seva infantesa doncs és un home lligat als fogons i dels fogons en va fer la seva vocació.\n3. Al 1889 marxa a Barcelona i aquí comença el seu llarg viatge d’aprenentatge Del 1890 al 1892 va a la Fonda Llobregat de Monistrol de Montserrat i a l’ Hotel Europa de Puigcerdà on cuina per senyors estiuejants\n4. Al 1892 fa la primera estada a Madrid , també v a a Burgos , a la Fonda Norte i a Londres dóna les primeres classes de cuina.\n5. En el 1893. Viatja a París. Passa per cinc cuines i treballa de franc a l’escorxador de les Halles per conèixer les carns i les formes de tall. Ingressa a la Societat de Cuiners de París.\n6. 1898. Marxa a Londres per treballar sota la guia d’ Auguste Escoffier a l’ Hotel Savoy\n7.

Escoffier es un dels chefs mes significatius de la historia. Neix a Villenueve-Loubet el 1846 i mort a Montecarlo el 1935. comença als 13 anys, de la ma del seu tiet que dirigia un important restaurant de Niza, i segueix la formació a París, Lucerna i Montecarlo. La seva carrera, es prolonga 73 anys, sobre tot, a Anglaterra. en el luxosos hotels – Savoy y Carlton – treballant pel emperador de Alemanya Guillermo II qui li atorgà el titulo de emperador dels cuiners

\n8. 1899. Retorna a Madrid Es lloga com a cuiner en importants cases particulars com: Excelentíssima Sra. Marquesa de Arguelles, de los Srs. Duques de Medinaceli del Baron de Wedel i organitza càterings Cuiner de les ambaixades - Britànica i Sueca Funda la primera escola de cuina de l’estat. Edita el primer llibre: La gastronomía.\n9. El 27 d’octubre de 1900 es casa amb Nieves Montoro, afillada dels marquesos de la Cortina amb qui tindrà cinc fills, dels quals només en sobreviuran dos: l’Alexandre i la Neus. Te unes col·laboracions amb la Compañía del Gas de Madrid per a la difusió del nou combustible per cuinar\n10. 1907. Reconeixement a París de la seva tasca d’editor com a director de la revista El Gorro Blanco , fundada un any abans 1912. Els cuiners i hostalers catalans li atorguen el reconeixement públic pel seu mestratge. I en els anys 20 retorna a Catalunya i s’ instal·la a Barcelona.\n11. El 1924 surt d’impremta la primera edició de La teca, el seu gran èxit editorial, al qual el seguiran fins a vora una trentena més de llibres El 1923 edita el primer llibre a la capital catalana: Luisita y Rosina Hi recull el bo i millor del receptari popular, l’ordena i el filtra amb una visió moderna. D’alguna manera, posa al dia la tradició\n12.

ELS LLIBRES D’IGNASI DOMÈNECH

- La Gastronomía, Madrid, 1899 - Los entremeses y los quesos modernos, Madrid, 1909 - El arte del coctelero europeo, Madrid, 1911 - El arte del coctelero americano - Todos los platos del Día, Madrid, 1912 - La pastelería mundial y los helados modernos, Madrid, 1913 - Gastronómicas. Un festín en la edad media, Madrid, 1913 - Ayunos y abstinencias. La mejor cocina de cuaresma, Madrid, 1914 - La nueva cocina elegante española, Madrid, 1915 - Guía práctica para la confección de toda clase de helados, Madrid, 1916 - El cocinero americano, Madrid, 1917 - Marichu. La mejor cocina española, Madrid, 1919 - La guía del gastrónomo y del maitre de hotel, Madrid, 1919 - La cocina infantil, Madrid, 1920 - Luisa y Rosina (dos volums), Barcelona, 1923 - Nuevas conservas y dulces, Barcelona, 1923 - La cocina vegetariana moderna, Barcelona, 1923. - La Teca, Barcelona, 1924 - Llaminadures, Barcelona, 1924 - Dulces y helados, Barcelona, 1925 - La manduca. Un tesoro de platitos de gusto, Barcelona, 1926 - Àpats, Barcelona, 1930 - El carnet del excursionista, Barcelona, 1930 - El carnet de l’excursionista, Barcelona, 1930 - 160 platos de arroz, Barcelona, 1930 - Los entremeses y la hora del te, Barcelona, 1933 - La cocina vasca, Barcelona, 1935 - De la cocina a la mesa, Barcelona, 1935 - Claudina sabe guisar, Barcelona, 1940 - Cocina de recursos (Deseo mi comida), Barcelona, 1941 - Mi plato. Cocina regional española, Barcelona, 1942

\n13. el pare del popular bacallà a la manresana mort a Barcelona l ’11 de novembre de 1956, al seu pis del carrer Muntaner número 49, a l’edat de 81 anys\n14.

Alguns dels principals cuiners i gastrònoms del moment actual

Ferran Adrià

Carme Ruscalleda

Carles Gaig

Josep Lladonosa

Joan Roca

Andoni Luis Adúriz

Pere Tapias

Josep Maria Blasi ...

han incorporat als seus fogons plats del mestre Ignasi Domènec

per la mestressa de casa ha estat i es el gran mestre

\n15. Receptes de Cuina d'Ignasi Domènech\n16. Tiró amb naps Ignasi Domènech

Ingredients:

- 1 ànec d'un quilo i mig - 12 cebetes del platillo - 800 g de naps (si pot ser, negres) - 4 cullerades de puré de tomàquet - 1 fulla de llorer, farigola, orenga, 1 gra d'all - 1 canó de canyella, 1 pell de taronja seca - 1/4 l de vi blanc o ranci - 1 tasseta d'oli - 1 copa d'anís sec - 80 g de llard - 1 l de brou blanc (aigua calenta, pebre mòlt i sal) - sal i pebre Per a la picada: - 10 ametlles torrades i pelades - brins de safrà

Preparació

Per començar, en un cassó amb aigua, bulliu-hi durant uns segons els naps pelats. A continuació, en una cassola amb oli calent fregiu l'ànec tallat a trossos i salpebrat. Quan estiguin daurats, retireu una mica d'oli i reserveu-lo. Seguidament, a la mateixa cassola, afegiu-hi les cebetes pelades, l'all laminat, la canyella, el llorer, la farigola, l'orenga, la pell de taronja, l'anís, el vi blanc, el puré de tomàquet i el brou i deixeu-ho coure. Mentrestant, en un altre cassó, poseu-hi l'oli que teníeu reservat i el llard i fregiu-hi els naps tallats a trossos. Per fer la picada, tritureu amb el morter els brins de safrà i les ametlles, afegiu-hi una mica de brou i remeneu-ho bé. Finalment, poseu a la cassola de l'ànec la picada i els naps fregits i deixeu-ho coure 5 minuts més. I ja podeu emplatar-ho.

\n17. Plateret de cabrit amb patates i cigrons

Ingredients:

- 600 g de cabrit a trossos - oli (o llard) - 12 trossets de pernil virat - 1 ceba - 2 alls - 1 branqueta de farigola - 2 fulles de llorer - 1 tomàquet gros - sal, pebre - canyella en pols - nou moscada - un polset de farina - 1 copa de vi blanc - aigua o brou de verdures - 125 g de cigrons bullits - 100 g de patates Per a la picada: - safrà - 1 all - ametlles torrades - sal

Preparació D'entrada, poseu oli en una cassola i fregiu-hi els trossets de pernil virat i un all sencer aixafat. Un cop tingueu això fregit, salprebreu els talls de cabrit i tireu-los a la cassola. Quan el cabrit hagi agafat color, afegiu-hi la ceba picada i un ramet de farigola i llorer. Espereu que la ceba estigui tova abans de posar-hi el tomàquet, tallat ben petit. Tot seguit, rectifiqueu-ho de sal i tireu-hi una mica de canyella en pols i de nou moscada mòlta. Quan el tomàquet ja estigui cuit, espessiu el sofregit amb dues cullerades de farina, i remeneu-ho. Aboqueu-hi el vi blanc i deixeu-lo reduir. Serà el moment de cobrir el cabit amb aigua o amb brou de verdura. Incorporeu-hi les patates, tallades a trossos, i quan estiguin cuites, els cigrons, prèviament bullits. Tapeu la cassola i deixeu-ho coure a foc lent. Mentrestant, feu una picada amb sal, all, ametlles torrades i safrà. Abans de tirar-la a la cassola, desfeu-la amb brou. Manteniu-ho uns minuts més al foc, i ja tindreu el plateret de cabrit a punt de servir. Podeu decorar-ho amb remolatxa ratllada fregida.

\n18. Bacallà a la manresana

Ingredients:

- 500 g de bacallà dessalat - 600 g de patates - oli d'oliva - 1 codony escalivat - 2 pomes - 1/4 de suc de llimona - aigua - sal - pebre vermell per a la decoració

Preparació En primer lloc, prepareu el puré de poma i el codony. Per fer el puré de poma, bulliu les pomes amb aigua, llimona, sal i sucre, i després, tritureu-ho. D'altra banda, escaliveu el codony al forn i també tritureu-lo. Fet això, ja podeu començar a elaborar el plat. Poseu els talls de bacallà, ben escorreguts, en una paella amb oli calent, i deixeu-los-hi fins que agafin color. Traieu-los i reserveu-los en una safata d'anar al forn. A part, bulliu els daus de patata, i quan ja estiguin gairebé a punt, tireu-los a la paella on heu fregit el bacallà. Remeneu-los una mica, passeu-los a la safata del bacallà i enforneu-ho durant una estona. Mentre el bacallà i les patates es van fent, aprofiteu per preparar l'allioli. Poseu una mica de sal en un morter, piqueu-hi els alls, afegiu-hi un rovell d'ou, remeneu-ho, i aneu-ho lligant, tot tirant-hi oli de mica en mica. I ja per acabar, barregeu la meitat de l'allioli amb el puré de poma i l'altra meitat amb el codony. Serviu el bacallà amb els daus de patates i amb els dos tipus d'allioli. També podeu decorar-ho amb pebre vermell dolç.

\n19. Llagosta a la catalana

Ingredients:

- 2 llagostes de 600 g - 2 cebes mitjanes - 1 fulla de llorer - 1 branca de farigola - 1 got d'oli d'oliva Per a la picada: - 50 g de xocolata - 2 grans d'all - 10 ametlles torrades - julivert fresc - 2 secalls (o una galeta) - pebre blanc en pols - brou o aigua - pebre vermell - safrà - sal - pa fregit per decorar

Preparació En primer lloc, daureu la ceba trinxada en una cassola amb oli fins que quedi tova. Poseu-hi també un ramet de llorer i farigola. Quan la ceba ja estigui fosa, tireu-hi les llagostes, tallades per la meitat i salpebrades. Tapeu la cassola i passeu a fer la picada. Comenceu posant una mica de sal en un morter. I després, aneu-hi picant els ingredients següents: l'all, el safrà, el julivert, la xocolata i una galeta. Un cop tingueu a punt, amb l'ajuda d'un batedor, desfeu-la amb brou o aigua. Afegiu-hi pebre vermell, i tot seguit, aboqueu-la a la cassola. Uns minuts després, traieu les llagostes, i deixeu reduir la salsa. I ja per acabar, traieu el ramet d'herbes i tritureu la salsa amb una batedora. Finalment, serviu les llagostes cobertes amb una mica de salsa. I per decorar el plat, podeu fer servir llesquetes de pa fregit.

\n20. Macarrons a la benedictina

Ingredients:

- 125 g de bacallà dessalat - 400 g de macarrons - 1 gotet d'oli d'oliva - 1 ceba grossa - 50 g d'olives negres sense pinyol - julivert trinxat - 1 copeta de vi blanc - canyella en pols - pebre blanc mòlt - formatge ratllat - sal - 1/2 l de beixamel

Preparació Per començar a fer aquests macarrons, poseu oli en un cassó i daureu-hi la ceba picada. Després, afegiu-hi el julivert trinxat i les olives negres tallades a daus petits. Remeneu-ho i incorporeu-hi el bacallà, dessalat i esqueixat. Tot seguit, tireu-hi el vi blanc i deixeu-lo reduir. Quan el vi ja s'hagi reduït, poseu-hi unes 4 cullerades de beixamel (força clara), un polset de canyella en pols i pebre blanc. Seguiu remenant (és important que no deixeu de remenar, perquè quedi tot ben lligat), i, a continuació, afegiu-hi el formatge ratllat. Espereu que es fongui, i finalment, tireu-hi l'últim ingredient: els macarrons, que ja haureu bullit. Deixeu-ho al foc uns 4 minuts més. Si voleu donar un toc d'originalitat a la presentació del plat, podeu omplir motlles cilíndrics amb els macarrons. Escampeu-hi formatge ratllat al damunt i gratineu-ho al forn. A l'hora d'emplatar, desemmotlleu els macarrons, i feu-hi un cordó de salsa de tomàquet al voltant. També podeu decorar el plat amb julivert trinxat.

\n21. Poti-poti

Ingredients:

- 300 g de patates - 24 olives farcides - 1 ceba mitjana - 200 g de bacallà dessalat - 2 tomàquets madurs - 1/2 pebrot verd - 1/2 pebrot vermell - oli d'oliva - sal, vinagre - 2 talls de pernil - 1 botifarra blanca (o catalana) - 1 botifarra negra - branquetes de coliflor confitada en vinagre

Preparació Per fer aquesta amanida d'estiu, comenceu tallant les patates (ja bullides) a làmines. Tot seguit, talleu el pebrot verd, el pebrot vermell i el tomàquet en juliana. Poseu-ho tot en un bol. A continuació, talleu les olives farcides per la meitat i afegiu-les a l'amanida. Escorreu la ceba tallada en juliana que haureu tingut en remull, i afegiu-la als ingredients que teniu en el bol. I finalment, poseu-hi també el bacallà, dessalat i esqueixat. Remeneu-ho ben bé i reserveu-ho. En un bol a part, feu la vinagreta. Tireu-hi una mica de vinagre i julivert picat, i aneu-la lligant amb un bon oli d'oliva. Amaniu el poti-poti amb la vinagreta, i poseu-lo a refredar a la nevera. Per tal que el plat quedi més ben presentat, podeu omplir un motlle (o una tasseta) amb l'amanida. A l'hora de servir, desemmotlleu el poti-poti i acomanyeu-lo amb talls d'embotit (botifarra blanca, botifarra negra, catalana...) i amb branquetes de coliflor confitada en vinagre.

\n22. Webs de consulta

Programa CUINES de TV3. http://www.tvcatalunya.com/cuines/setmanes/setmana_234.htm .

Caprabo. http://www.caprabo.es/index.html .

Carlos Arguiñano. http://www.karlosnet.com/ .

\n23. Gracies per la vostra atenció


Trucades des del Pirineu de Lleida a preu del 'roaming' d'Andorra\nRECLAMACIONS TELEFONIA MÒBIL\nMòbils d’esquiadors a l’Alt Urgell, Solsonès i Sobirà es connecten a repetidors del Principat || L’operadora andorrana reconeix el problema i ajusta les antenes\nEsquiadors de les estacions de l’Alt Urgell, el Solsonès i el Pallars Sobirà denuncien que Andorra Telecom els cobra el roaming (itinerància de dades) malgrat que es troben a Lleida. Això es deu que els mòbils es connecten als repetidors de la companyia del Principat. L’empresa reconeix el problema i ha modificat alguns dels repetidors per reduir-ne l’abast. D’aquesta manera, volen evitar que clients de companyies espanyoles hagin d’assumir cobraments pel servei de roaming. Aquesta és l’única empresa de telefonia d’Andorra i és propietat del Govern del Principat. Un dels afectats és un veí de Guissona, Miquel Parramon, que el cap de setmana passat va anar a esquiar a Tuixent-la Vansa i va rebre un recàrrec a la factura de telefonia. L’estació es troba a més de 30 quilòmetres en línia recta de la frontera amb Andorra i a 73 quilòmetres per carretera.\nLa seua companyia de telecomunicacions espanyola li va cobrar 18 euros (amb impostos) al telèfon i al de la seua dona, al connectar-se de forma involuntària a Andorra Telecom. Es dóna el cas que Andorra i Espanya no disposen de cap acord en qüestió de roaming, a diferència del que succeeix als països de la UE, per la qual cosa el cost per connectar-se a la xarxa del país veí és molt elevat. Parramon va explicar que “sempre que vinc a esquiar desconnecto el servei de dades, però el cap de setmana me’n vaig oblidar”. També hi ha constància de queixes entre esquiadors de Port del Comte i Espot.\nAndorra Telecom va reconèixer la incidència i va explicar que l’orografia del Principat fa que la cobertura dels repetidors sigui “molt potent”. Va apuntar que ha modificat els equips “per tal de reduir l’abast en quilòmetres de la cobertura, però sense perjudicar el senyal al país”. En relació amb les queixes, va assegurar que “en qüestions de cobertura és difícil delimitar fronteres” i van assenyalar que es tracta de “casos aïllats”.\nEl consell de l‘Alt Urgell tramita 15 queixes per cobrament de ’roaming' a Andorra


Plaza viu el seu dia gran al Tour\nEl veterà ciclista alacantí triomfa a Gap en una etapa de sobresalts en el descens de la Rochette\nDilluns, 20/07/2015 | Actualitzat a les 19:29 CEST\nPlaza celebra la victòria detapa a Gap. / AFP / LIONEL BONAVENTURE\nRubén Plaza, de 35 anys, explicava que a la seva edat els triomfs esportius es viuen amb una altra passió però amb el mateix entusiasme que els que s'aconsegueixen amb 20 anys, quan un ciclista somia ser corredor professional. Plaza ha viscut aquest dilluns, en la jornada prèvia al segon descans de la carrera, el dia gran al Tour, la recompensa a anys d'esforços, l'escapada perfecta, l'atac excepcional i la victòria esperada.\nEll, nascut un 29 de febrer, amb només set aniversaris oficials, pensant sempre en el seu fill Mario, de dos anys, i en la seva dona, Ana, anava per a contrarellotgista quan era jove, quan corria al Kelme i abans que Eusebio Unzué li donés l'oportunitat que altres tècnics li negaven per estar en el lloc incorrecte en els anys tèrbols.\nEl record de Beloki i Armstrong\nI de tot això se'n recordava quan s'ha col·locat en una escapada de 23 corredors, de les que guanyen minuts perquè no molesten per a la classificació general, en una jornada en què els favorits decideixen jugar-s'ho tot en els últims quilòmetres, en un descens per la ruta de la Rochette, marcada per a tota la vida per la caiguda de Joseba Beloki, el 2003, i el camp a través que va fer Lance Armstrong per salvar l'accident. Hi havia un monòlit que recordava l'incident, eliminat, com tot el que té a veure amb l'exciclista texà.\nEn la baixada Plaza gairebé se'n va per terra, com més tard li ha passat a Geraint Thomas, l'últim gregari a la muntanya per a Chris Froome. Thomas se n'ha anat al precipici i, afortunadament, només s'ha fet uns talls i ha perdut menys d'un minut; en el que ha suposat un toc perquè els favorits disminuïssin la marxa en la baixada. Quan ells han arribat a Gap ja feia 18 minuts que Plaza havia creuat la línia d'arribada, després de salvar l'esbojarrada baixada de Peter Sagan que només li ha servit per tornar a ser segon, cosa que ja provoca bromes, dins i fora del gran grup.


GISPM y Demòcrates Valencians firman un acuerdo de colaboración | Las Provincias\nLa Ribera – La CosteraGISPM y Demòcrates Valencians firman un acuerdo de colaboración\nREDACCIÓN SUECA. Sábado, 14 abril 2018, 00:44\nEl Grupo Independiente de Sueca, Perelló y el Mareny (GISPM) y Demòcrates Valencians (DV) han firmado un acuerdo de colaboración mediante el cual los dos partidos se comprometen a trabajar conjuntamente, a representarse en las instituciones donde tienen representación y a trabajar por la construcción de un espacio político de centro y valencianista.\nLa firma del acuerdo ha sido presidida por el portavoz del GISPM, Salvador Campillo, y por el secretario de organización y portavoz de Demòcrates, Sandre Llopis de Pau.\nDemòcrates ya cuenta con acuerdos similares con Ciutadans Independientes de Pego y con Acción Cerdaní Democrática, los dos partidos de gobierno en sus respectivas localidades. Además, de estar en conversaciones con otras agrupaciones.\nCampillo se ha mostrado satisfecho y ha manifestado que «el GISPM seguirá trabajando con la misma independencia que hasta ahora y con el refuerzo de Demòcrates».\nAsí mismo, el portavoz de DV, Llopis de Pau, ha agradecido la predisposición del GISPM y ha animado a seguir trabajando, desde Sueca, para «seguir siendo un referente de éxito local para muchos pueblos y ciudades y para aportar desde la moderación a la estabilidad política de la ciudad». Igualmente, el portavoz ha manifestado que «el GISPM es el claro ejemplo de que desde el municipalismo se puede hacer mucho por el conjunto de la sociedad y el valencianismo».\nLa portuguesa Solange Kardinaly gana el Concurso de Magos de Almussafes La rotonda de camí de la Creueta de Algemesí solucionará los problemas en la zona en un año


EL COCOLLIBRE | Ajuntament de Muro d'Alcoi\nInici | Àrees | Biblioteca | Animació lectora | EL COCOLLIBRE\nL’activitat es realitza al gener per a iniciar el contacte amb la Biblioteca i amb els contes.\nEl cocollibre és un cocodril a qui li agraden molt els contes. Ell ensenyarà els xiquets com deuen tractar un llibre i com d’importants són les històries que ens conten i les il·lustracions que veiem.\nL’activitat es recolza en la col·laboració dels seus professors, ja que si al cocollibre el descobreixen en la Biblioteca, posteriorment se l’emportaran a classe com si fóra un company més, mentre que, en les seues respectives cases el cocollibre es converteix en un amic molt especial. Com a suport fonamental de la proposta en la sala de la Biblioteca, es comptarà amb els il·lustradors de distintes editorials que sobreïsquen en l’edició de llibres infantils.\nL’activitat persegueix la iniciació i el contacte amb els llibres en la comunitat infantil de 3 a 5 anys. El xiquet aprén mitjançant el joc, l’amistat i les dramatitzacions a tractar físicament els llibres i a sentir-hi curiositat. De forma col·lateral, també s’ha consignat un augment notori del nombre de socis d’adults quan realitzem aquesta activitat, ja que el xiquet arrossega els avis, tios i pares a la Biblioteca, cosa que provoca que molts d’ells requerisquen el carnet de socis en descobrir l’accessibilitat a la Biblioteca i en despertar també la seua curiositat; s’hi pot observar, també, el retrobament amb la lectura de molts adults que havien deixat l’hàbit de llegir arraconat.\nL’activitat es realitza durant dues sessions en la Biblioteca, la primera de presentació i dramatització del cocollibre, mentre que la segona es dedicarà a la iniciació de la il·lustració amb el suport de la mateixa editorial, i a la interrelació de la història amb el món natural dels mamífers, recolzant-nos en mitjans audiovisuals. El cocollibre estarà present com a protagonista en aquesta sessió. D’altra banda ja hem mencionat que, al llarg d’un mes es manté un seguiment de l’activitat tant en la classe i també en els seus respectius domicilis.


El Col·legi Oficial de Psicologia de la Comunitat Valenciana i l'Ajuntament de Paiporta organitzen aquest divendres a la localitat de l'Horta Sud la XII Jornada de Psicologia, Educació i Municipi, baix el títol 'Aportacions de la psicologia educativa i comunitària. Educació inclusiva i igualtat d'oportunitats'. Aquesta jornada comptarà amb la participació de centenars de professionals de la psicologia de l'àmbit socioeducatiu i es portarà a terme a l'Auditori Municipal de Paiporta des de les 9.00 hores fins a última hora de la vesprada.\nLa jornada, que també compta amb la col·laboració de la Diputació de València, és gratuïta i requereix d'inscripció prèvia, i està plantejada com una trobada professional de l'àrea educativa i comunitària amb l'objectiu de compartir experiències i programes actuals per a facilitar l'educació inclusiva i la igualtat d'oportunitats. També es marca com a metes conceptualitzar la coordinació entre serveis com a signe de qualitat dels plans d'actuació, aportar eines per a la innovació i investigació basades en l'experiència i debatre el desenvolupament de la nova normativa i la implicació en la intervenció.\nObriran la jornada el degà de la Junta de Govern del Col·legi Oficial de Psicologia de la Comunitat Valenciana i president del Consell General de Col·legis Oficials de Psicòlegs, Francisco Santolaya Ochando, i l'alcaldessa de Paiporta, Isabel Martín. També assistiran la cap de Servei d'Inclusió Educativa de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, Xelo Tomàs, així com una representació de la Diputació de València i el regidor d'Educació de Paiporta, Toni Torreño, que tancarà la jornada.\nEn el programa destaquen taules redones i comunicacions d'experiències de diferents localitats, així com ponències. Els debats se centraran en la intervenció comunitària i psicològica com a tasca preventiva o les necessitats educatives i salut mental infanto-juvenil, entre d'altres.


Un nosaltres anònim fet de tots els nostres noms | Anna Carreras i Aubets\nUn nosaltres anònim fet de tots els nostres noms\nFilòsofa sense etiqueta ni cotilla i professora d’universitat amb un pensament que saboteja els codis establerts, Marina Garcés (Barcelona, 1973) publica l’assaig-crònica-relat Ciutat Princesa, un llibre escrit simultàniament en català i en castellà. Aquest mes d’octubre participa a la Biennal Ciutat Oberta.\nLa poètica d’una lluita a peu de carrer, una brúixola de butxaca per trobar camins entre l’impossible i el necessari, dedicat “a totes les amigues i amics, escola política, escola d’agraïment”. La relació de Garcés amb la filosofia és una declaració de compromís amb el món, la seva ciutat i la seva gent, i això és el que traspua l’obra que ens ocupa: vint-i-un anys de vida compartida i apresa del col·lectiu en què l’autora ha fet de la continuïtat de la intermitència la seva condició de vida i d’acció. El llibre fila un itinerari d’iniciació sentimental que va del dia 28 d’octubre de 1996, any en què la policia desallotja el mític Cinema Princesa de Barcelona, i l’1 d’octubre de 2017, als carrers de la ciutat, amb la celebració i la repressió del referèndum, un exercici d’autodeterminació col·lectiva, un conflicte de sobiranies. Aquests dos punts d’inflexió serviran a la narradora en primera persona que ha viscut directament els fets per obrir la possibilitat d’elaborar un sentit nou de la paraula “nosaltres”, els seus altres que, com ella, s’obren quan es comprometen amb coses de les quals encara no formen part. Si aprendre és aprendre a pensar per un mateix, i aprendre de les lluites que no hem guanyat, Garcés basteix una crònica dels moviments socials de la Barcelona postolímpica connectats amb les protestes socials que han arribat fins als nostres dies. Ho fa seguint un únic mètode: revisitar el viscut per intentar recollir-ne el sentit, per orientar-se. Així, en aquesta Ciutat Princesa, l’autora desestima la conceptualització per centrar el seu relat en el propi aprenentatge, més enllà dels serrells de document històric o d’investigació periodística que puguin desprendre’s del llibre. L’aprenentatge renova el compromís amb el present i amb la seva ciutat i, alhora, genera autonomia des de la companyia. Com pensem en temps de por?\nEstructurat en tres parts (“Posar el cos”, “Prendre la paraula” i “Néixer al món”) escortades per un pròleg esclaridor i un epíleg esperançat, el Pregó de les Festes de la Mercè 2017 titulat “Ciutat retrobada”, Garcés parla des del seu punt de vista, una dona nascuda als anys 70, en una generació que “volia assaltar el cel i es va cremar les ales”. Als 90, persones com ella van fer del pensament una eina filosòfica i política al servei dels altres. En aquell moment, ja es detectaven els símptomes de la devastació humana, natural, econòmica i política del món. Malgrat el panorama, ells (nosaltres) van convertir l’acció directa en un art de carrer. El plural és fonamental, aquest nosaltres sense nom que es va sentir i es va fer sentir, un nosaltres fet de la multiplicitat, del sentit i de les vides quan es troben de veritat, capaços de convocar-se sense formar part d’un moviment, d’una identitat, d’un món ja establert. L’amistat és la llum que il·lumina la relació amb el món. Qui acosta solituds. Qui crea ponts entre satèl·lits. L’afecte és revolucionari, escriu Garcés esmentant una pintada fotografiada que circula per Twitter. La nostra violència és existir? Què fa que una societat accepti disbarats de criminalització de pensament? Sovint a l’autora se li trenquen les paraules, ha de deixar caure mots que ja s’han tornat buits.\nBarcelona ja no genera convivència en aquest escenari de mercats globals que juguen amb la idea de felicitat. Garcés pot parlar de la ciutat des de dins i des de fora, en el seu anar i venir diari durant quinze anys de Saragossa, on ha estat professora fins fa poc. Amb el bagatge de l’entrar i sortir explica el pas desastrós del model Barcelona a la marca Barcelona. Quan d’un espai de construcció de vida ciutadana, de desenvolupament econòmic i de cohesió social, de tolerància, de coneixement, només en queden els elements d’exportació d’un model convertit en producte, la ciutat pot arribar a morir. L’experiència acumulada per l’autora fa de Ciutat Princesa l’autoretrat d’una vida compromesa, no com a militant que entrega la vida per la causa, sinó com algú que defensa les intermitències de la vida sense trencar-se pel camí. Garcés observa les ombres de la desigualtat, les esquerdes ecològiques, la manca de reciprocitat i de solidaritat i d’organització. Una Barcelona pobra que conviu amb la misèria global. Una capital on la cultura s’ha vinculat al consum. L’autora defensa la paraula lliure, condició fonamental de la vida col·lectiva en totes les seves dimensions. La Barcelona que li agrada a Marina Garcés és la princesa que no vol regne ni marit, una ciutat on hi ha vida política fora dels partits polítics. Una dona lliure de pensament agitat i de compromís ferri que fa i és sense deixar-se segrestar pel poder. Com ella.\nCiutta Princesa. Marina Garcés. Galàxia Gutenberg. 256 pàg. 16,90€\nArtemi el 18 setembre 2018 a les 16:20 ha dit:\nSer eclèctic…..pot ser una virtut…..o no. L’estil de l’article d’avui, sempre en la meva opinió que mai vol ser impositiva, és perfecte. De dalt a baix. És veritat que el nom de Marina Garcés ajuda……Si no hi ha notícia important….no caiguem a l’efecte espectacular per cridar l’atenció. Respirar és ben senzill…. respirem suament i tot s’aclarirà.


MILIU: Visca Barcelona\nPosted by MILIU at 20:27\nTens raó, Miliu, he entrat en aquesta misèria de campanya que, lluny d'estimular la crativitat i el fair play a la ciutat dóna més entrada a la frivolitat i a l'estupidesa més vergonyoses.\nSón mals temps.\n12 de juny de 2008, a les 17:18\nMILIU ha dit...\nQuan dius que "he entrat en aquesta misèria de campanya".vol dir que hi fas alguna cosa?\n12 de juny de 2008, a les 21:35\nEl savi es diu Toni Puig, el gurú de la comunicació de l'ajuntament de Barcelona. Té un llibre i tot on fa apologia de la marca per les administracions. I va ser fundador d'Ajoblanco...\n11 de juliol de 2008, a les 13:46\nOliver Senda ha dit...\nAquesta campanya no la trobo gens divertida. Fa pudor, com molts carrers de Ciutat Vella. I de la Barceloneta no te´n parlo !!\nVes preparant-te "Lay Lady Lay" pel 21 de juny de l´any que bé,ok?\n5 d’agost de 2008, a les 19:21


Adaptar-se a la vida - www.f-balague.es\nNo és tan fàcil anar-se adaptant a les noves situacions. Pot ser l’edat. Té la seva lògica que l’acumulació d’anys i, per tant, d’hàbits, costums manies,… em faci ser més refractari als canvis que arriben i que se’t posen al davant deixant poques, o cap, opcions d’ignorar-los. També deu dependre de si són petits canvis o si hi ha un canvi sobtat més gran.\nFa ja casi bé un any i mig que em vaig jubilar. Ha estat el canvi més important de la meva vida en els darrers anys. Més que canviar de feina, que també ho vaig viure fa set anys. De llevar-te, haver de llevar-te, cada matí a ¼ de 7, a no tenir despertador. D'haver de moure’t en un mon on reps indicacions i ordres, on has de coordinar equips de professionals i resoldre els problemes diaris, a estar amb tu mateix i a haver de reorganitzar la teva vida amb la teva família.\nÉs evident, per a mi, que aquest canvi ha estat en moltes coses positiu. Magnífic diria, sense cap ombra de dubte ni cap penediment d’haver-ho fet. Però, sempre posem peròs, la nova situació vital requereix afrontar-la amb intel·ligència i sensibilitat. Aquest canvi m’ha fet tenir més present que estic entrant en la recta final de la meva vida amb les meves capacitats prou actives. Cap novetat, ja ho sabia. Però ara ho tinc més present. No em genera por ni angoixa. És un repte a afrontar amb saviesa i sensibilitat.\nLa salut va entrant amb més força al dia a dia. Molts anys de la meva vida “gastant” poca sanitat i, ara, s’incrementa el consum. Normal, la màquina es va queixant, poc encara, del desgast patit. Però canviar els hàbits de salut és un dels canvis que, a mi, no em resulta especialment fàcil. Busco un pretès equilibri entre cuidar-se més sense renunciar a coses que et fan sentir bé en la nova situació. I pot ser que en aquest any i mig jubilat el que menys m’està preocupant és el reajustament de la relació de parella. Tots dos jubilats, ella amb un any més d’antiguitat a la jubilació, podria haver estat una dificultat en l’harmonització de les nostres vides. Hi ha literatura popular al respecte. La veritat és que l’adaptació està sent bona, sense problemes especials. Ha calgut que anem integrant noves rutines domèstiques a càrrec de cadascú i, diria que, això ja està quasi fet.\nLes dificultats estan, per a mi, en establir un patró diari, de caire general però flexible, d’ocupació del temps personal. La lectura ha agafat un espai important del meu dia a dia. Llegeixo moltíssim més que abans. L’exercici físic ha aconseguit fer-se un forat i tenir un espai d’una hora, 3 o 4 dies a la setmana. Però la TV ha agafat un espai més gran del que voldria, mentre ens costa agafar ritme i anar més sovint al cinema.\nI Pamplona si que s’ha mantingut com una activitat constants. Mantenim les anades mensuals amb l’avantatge de poder viatjar fora del cap de setmana. I el pis a Pamplona, a mi, em fa trobar-me millor. Per primera vegada estem a casa nostra que, a més a més, ha quedat molt còmoda i bonica.\nLa col·laboració amb la Fundació PAUMA, a Pamplona, és un altre aspecte que em satisfà, tot i que les col·laboracions a distància mai acaben d’agafar el ritme i la intensitat que un voldria.\nEls temes no resolts, aquelles idees que tenia al cap per fer al jubilar-me i que no he posat en marxa, o amb molta menys intensitat de la prevista crec que em preocupen en la mesura que el temps va passant, “tempus fugit.” I en aquest apartat em trobo en temes com l’escriure. M’agrada, però em costa. Davant el paper en blanc em costa arrencar a posar alguna cosa que a mi m’interessi i em convenci.\nAl final busco poder-me sentir prou satisfet de com visc, i no sempre és fàcil. Crec que vaig progressant adequadament, però que encara necessito millorar.\nNo es tan fácil adaptarse a las nuevas situaciones. Quizás es la edad. Tiene su lógica que la acumulación de años y, con ellos, de hábitos, costumbres, manías, …me haga más refractario a los cambios que llegan y que se me ponen delante dejando pocas, o ninguna, opciones para ignorarlos. Debe depender también de si se trata de pequeños cambios o de si hay un cambio repentino más grande.\nHace ya casi un año y medio que me jubilé. Ha sido el cambio más importante en mi vida en los últimos años. Más incluso que el cambio de trabajo que también viví hace siete años. Pasar de levantarte, tener que levantarte, cada mañana a las seis y cuarto, a no tener despertador. De moverte en un mundo donde recibes indicaciones y órdenes, donde debes coordinar equipos de profesionales y resolver los problemas cotidianos, a estar contigo mismo y tener que reorganizar tu vida con tu familia.\nEs evidente, para mí, que este cambio ha sido en muchos aspectos positivo. Magnífico diría, sin ninguna sombra de duda ni de arrepentimiento por haberlo hecho. Pero, siempre ponemos peros, esta nueva situación vital requiere afrontarla con inteligencia y con sensibilidad. Este cambio me ha hecho tener más presente que estoy entrando en la recta final de mi vida con mis capacidades suficientemente activas. No es una novedad, ya lo sabía. Pero ahora lo tengo más presente. No me genera ni miedo ni angustia. Es un reto a afrontar con sabiduría y sensibilidad.\nLa salud va entrando con más fuerza en mi día a día. He pasado muchos años de mi vida “consumiendo” poca sanidad y ahora se incrementa el consumo. Normal, la maquinaria se va quejando, todavía poco, del desgaste sufrido. Pero modificar los hábitos de salud es uno de los cambios que, a mí, no me resulta especialmente fácil. Busco un pretendido equilibrio entre cuidarse más y no renunciar a cosas que te hacen sentir bien en la nueva situación. Y quizás en este año y medio de jubilación lo que menos me está preocupando es el reajuste en mi relación de pareja. Los dos jubilados, ella con un año más de antigüedad en la jubilación, podía haber sido un obstáculo en la armonización de nuestras vidas. Hay literatura popular al respecto. La verdad es que esta adaptación está siendo buena sin problemas especiales. Hemos tenido que ir integrando nuevas rutinas domésticas a cargo de cada uno de nosotros y, diría, que esto está casi hecho.\nLas dificultades están, para mí, en establecer un patrón diario, de carácter general, pero flexible, de la ocupación del mi tiempo personal. La lectura ha cogido un espacio importante de mi día a día. Leo muchísimo más que antes. El ejercicio físico ha conseguido hacerse un hueco y tener una hora tres o cuatro días a la semana. Pero la TV ha invadido un espacio mucho más grande de lo que querría, mientras me cuesta coger el ritmo de ir más al cine.\nY Pamplona si que se ha mantenido como una actividad constante. Mantenemos los viajes mensuales, con la ventaja de no tener que viajar en fin de semana. Y el piso de Pamplona, a mí, me ayuda a estar mejor- Por primera vez estamos en nuestra casa que, además, ha quedado muy cómoda y bonita.\nLa colaboración con la Fundación PAUMA, en Pamplona, es otra de las actividades que me satisfacen, aunque las colaboraciones a distancia nunca acaban de coger el ritmo y la intensidad que uno querría.\nLos temas no resueltos, aquellos proyectos o ideas que tenía en la cabeza para hacer una vez jubilado y que no he puesto en marcha, o con mucha menos intensidad de la prevista creo que me preocupan en la medida que el tiempo pasa, “tempus fugit” Y en este apartado incluyo temas como el “escribir”. Me gusta, pero me cuesta. Delante de la hoja en blanco me cuesta empezar a escribir algo que me interese y me convenza a mí mismo.\nAl final busco poderme sentir suficientemente satisfecho de como vivo, y no siempre resulta fácil. Creo que voy progresando adecuadamente, pero aún necesito mejorar.\nMontse | Respuesta 03.03.2020 09:12\nRamon Nicolau Nos | Respuesta 02.03.2020 16:22\nMarga | Respuesta 01.03.2020 21:00\nPere Rueda | Respuesta 01.03.2020 10:12\nPere Rueda | Respuesta 01.03.2020 10:10\nEl darrer punt i seguit té un matís d'escola "progressa adequadament". No està gens malament per portar poc temps de jubilat !!!.\nEduard | Respuesta 01.03.2020 00:39\nSento aprop moltes de les teves pensades, em fa por però què em trobaré quan em jubili i si el soroll de les meves pensades serà tant dolç com el de les teves\nluis | Respuesta 29.02.2020 15:41\nInteresantes e íntimas consideraciones. Continúa escribiendo


Etiqueta: Mariàngela Vilallonga | Dolça Catalunya\nBy Dolça Catalunya on jueves, 9 de julio de 2020 • ( 28 )\nAra, a més a més, enfonsa l’Estatut amb quilos i més quilos de laca Está que se sale, estilo niña del exorcista, dando vueltas a su cabeza y soltando espumarajos supremacistas. Empezó con aquello de que era inadmisible que saliesen… Leer más ›\nBy Dolça Catalunya on miércoles, 1 de julio de 2020 • ( 30 )\nEl español vale para delincuentes, putas y vagos… però no per gent normal! Sacrilegi! a TV3%, la seva, la dels llazis, surt un personatege que parla en castellà. Lo normal en la mayoría de los catalanes que hablamos español porque… Leer más ›\nBy Dolça Catalunya on viernes, 7 de febrero de 2020 • ( 42 )\nAquests llazis estan grillats. En octubre de 2019 el diputado de Cs Héctor Amelló Montiu va fer les següents preguntes a la consellera Mariàngela Vilallonga: “El domingo 22 de septiembre de 2019 durante el 69 Concurs de Colles Sardanistes de Barcelona… Leer más ›


LA GRAN MENTIDA EUROPEA - ALBERT CORTES MONSERRAT\nLA GRAN MENTIDA EUROPEA\nQuan els arguments son febles, la intransigència alta i es te una democràcia on els grupuscles feixistes son legals i fins hi tot reben subvencions, la mentida i la confusió son els millors aliats. Joaquin Almunia diu justament al contrari que fa uns mesos i si assegurava que no es podia afirmar res ja que no hi havia precedents d’un cas com el català, ara resulta que la resposta es que sortiríem immediatament de la Unió Europea, podríem dir que no deixa de ser curiós. Tanmateix el suport de Duran a aquestes afirmacions donen fe de quina part es aliat el polític democristià. La veritat es que Europa ja ha tingut altres casos com la unificació alemanya per exemple i on es va fer forat legal per abordar la nova situació. Ara passarà el mateix amb Escòcia i Catalunya. De totes maneres com diu Anna Figuera en el seu article ser fora o dins no te que ser un drama, ja que tenim exemples ben positius, més enllà d’una cadira al Parlament Europeu.\nFora de la UE? Keep calm\nPer a la supervivència econòmica d’un petit estat d’Europa, el més important és formar part del mercat intern europeu. A partir d’aquesta premissa, ens podem preguntar, què passaria si Catalunya esdevé un estat independent i queda fora de la Unió Europea?\nAquest és un dels fantasmes de la por, dels frames que diria Lakoff, que des de fa molts mesos fan voleiar aquells que lluiten –amb tot el dret del món– contra el procés secessionista que vivim al nostre país. Un fantasma que se suma al de les pensions, l’euro i fins i tot als títols universitaris. Però, com tot, la millor arma per combatre les bubotes són els arguments.\nEn primer lloc em fixaria en alguns estats europeus que són fora de la Unió Europea. Per exemple, Noruega ha rebutjat en diferents ocasions i a través de referèndums formar-ne part. No obstant això, s’integra a l’Espai Econòmic Europeu i a l’Associació Europea de Lliure Comerç amb Suïssa, Islàndia i Liechtenstein. D’aquesta manera, contribueix, també, a la cohesió econòmica i social de la UE al compartir un mercat comú interior on s’hi fa negoci sense haver de pagar aranzels a les fronteres. Un altre cas ben diferent és el del Regne Unit. Forma part de la Unió Europea, però no de l’Eurozona i parcialment de l’espai Schengen. I, curiosament, una de les promeses electorals del seu primer ministre, David Cameron, és la de convocar un referèndum perquè els britànics decideixin si volen continuar o no dins la UE. Per tant, encara que Catalunya no fos membre, en una primera instància, de la gran família europea, sí que podria signar acords bilaterals de caire econòmic i comercial per afavorir les empreses catalanes, i evidentment estrangeres, que tenen seu al Principat. La segona pregunta que hom es pot fer és: quant temps podria tardar la UE a acceptar l’ingrés de Catalunya, tenint en compte que hores d’ara és una de les regions aportadores netes?\nSi deixem a un costat l’economia i passem a qüestions més estrictament polítiques, s’ha d’entendre que Espanya estigui jugant totes les seves cartes a Brussel•les. És estat. Un estat que fa de lobby. No ens ha d’estranyar, doncs, que alts càrrecs europeus proclamin obertament que si Catalunya esdevé un estat independent quedarà automàticament exclosa d’aquest gran pastís. Què ha de dir, sinó, el comissari Joaquin Almunia? El que importa, en aquest cas, és amb quins aliats compta Catalunya a Brussel•les. Fa poc més d’un any i abans que tots sabéssim que participaria en la Via Catalunya a Zurich, Amadeu Altafaj, número 2 d’Olli Rehn, va assegurar en una entrevista a TV3 que enlloc està escrit què ha de fer Europa en el cas que un país s’independitzi. La legislació és nul•la i, per tant, s’haurà d’analitzar cas per cas. Fa poques setmanes parlava en un altre article que Catalunya encara era per la UE un no-cas al no haver-hi conflicte –polític, és clar–. Europa, però, comença a estar inquieta, sobretot després del ressò internacional de la Cadena Humana per la independència. Pressiona al Govern espanyol perquè obri la carpeta del diàleg per un oferir un pacte a Catalunya. La tasca dels grups de pressió catalans és ara explicar que el pròxim pas ja no és un millor tracte. Sinó la clara expressió del conflicte: consulta o eleccions plebiscitàries.


ERC reclama al govern de Girona la inversió de dos milions d'euros en habitatge públic - Diari de Girona\nERC reclama al govern de Girona la inversió de dos milions d'euros en habitatge públic\nInsisteix que el govern "ha de complir amb els compromisos adquirits amb la ciutadania" durant el 2019\nddg 17.12.2019 | 17:11\nEls regidors d'ERC. DdG\nEls regidors d'ERC.\nEl grup municipal d'Esquerra Republicana de Catalunya a Girona reclama al govern de JxCat que compleixi amb tots els compromisos adquirits amb la ciutadania. És per això que els republicans exigeixen que en el Pressupost de 2020 de l'Ajuntament de Girona hi hagi inclosa la partida de dos milions d'euros que el govern municipal va prometre fa just un any per a l'adquisició d'habitatge d'ús públic. Llavors, l'alcaldessa Marta Madrenas va dir que aquests diners servirien per comprar més d'una vintena de pisos i augmentar així un 20% el parc públic d'habitatge "gràcies a la bona salut financera del consistori".\nHa passat només un any d'aquell anunci i la partida compromesa s'ha reduït substancialment, segons els republicans. ERC apunta que el pressupost presentats per JxCat, i que compta amb la col·laboració de Guanyem, "només" contemplen 500.000 euros pel pla d'inversió en habitatge, quan fa un any el govern municipal n'havia posat sobre la taula dos milions. "Perquè s'han rebaixat les pretensions?", pregunta el portaveu d'ERC a Girona, Quim Ayats, "el problema social amb l'habitatge continua, no es poden demorar més les solucions; cal plantejar mesures urgents".\nAyats remarca que el seu grup ha treballat una sèrie de partides pressupostàries pel nou curs que "impulsen una ciutat que ara mateix està aturada". "No es mou perquè, entre d'altres coses, hi ha acords amb la ciutadania que no s'han complert", insisteix. És per això que ERC reitera la seva predisposició a sumar en aquest Pressupost del 2020, sempre i quan s'avancin en els projectes del 2019. "Per coherència i perquè la ciutat miri endavant, cal solucionar les reivindicacions veïnals", assegura Ayats.\nRecordar que la formació republicana es va abstenir en la votació del Pressupost del 2019 a condició que JxCat executés 7 projectes que hores d'ara 5 continuen pendents. Entre ells hi ha l'inici de les actuacions del pla de les Pedreres (100.000 euros); un pla de xoc per fer inversions immediates en il·luminació, mobiliari urbà i seguretat al parc de la Devesa (300.000 euros); la redacció del projecte del nou centre cívic per al barri de Montjuïc (25.000); l'adaptació amb criteris d'accessibilitat dels parcs de jocs infantils de la ciutat (100.000 euros); i la projecció d'una nova línia de bus que enllaci els campus de la UdG. "Seguim esperant gestos del govern municipal que demostrin que aquests projectes es tiraran endavant", afirma Quim Ayats.\n"No només son compromisos amb Esquerra Republicana, sinó amb tota la ciutadania", recorda Quim Ayats, que posa com exemple la passera que ha de connectar els barris de Vista Alegre-Carme i Montilivi (30.000 euros); la reforma del Pont de l'Areny (480.000 euros); el projecte de la Punta del Pi (595.000 euros) o el Parc Mas Masó (200.000 euros). "Son projectes que, com molts altres, el govern de JxCat ha frenat i ha aparcat quan hores d'ara ja haurien d'estar executats", lamenta el portaveu republicà, que exigeix que es contemplin en el Pressupost del 2020.\nReferent a aquest nou curs, ERC ha treballat en una cinquantena de propostes de diversos àmbits. Per exemple, pel que fa a la mobilitat, el grup municipal aposta per la creació de tres estacions de bicicleta elèctrica als barris de Palau, Montilivi i Montjuïc, i un pàrquing tancat per a bicicletes, que tindria un pressupost de 100.000 euros. En seguretat, els republicans veuen prioritari la redacció del Pla Local de Seguretat i l'aposta per la prevenció. Un mapa dels sectors foscos i la calendarització per a il·luminar-los és un pas endavant imprescindible pel que fa a aquesta seguretat preventiva. L'atenció a les persones ha de ser un element clau en el Pressupost de 2020. És per això que ERC considera crucial desenvolupar el Mapa de la Pobresa (pendent des del 2016) perquè els serveis de l'Ajuntament de Girona puguin incidir allà on més sigui necessari.\nEn l'àmbit de les persones, també cal posar l'accent en la gent gran, i dotar de més recursos el programa Sempre Acompanyats. O la creació del Servei d'Atenció a famílies amb menors amb Trastorn per Dèficit d'Atenció i/o Hiperactivitat (TDAH), perquè tinguin assessorament psicològic (35.000 euros). En matèria d'igualtat, l'Ajuntament de Girona ha d'implicar-se plenament en el Servei d'Atenció Integral LGBTI (SAI) perquè els usuaris tinguin una òptima atenció psicològica, jurídica i laboral (100.000 euros).\nD'altra banda, Esquerra Republicana a Girona també aposta per la creació de centres de treball compartit sostenibles (Green Coworking) per a start-ups, emprenedors i altres projectes empresarials, per tal de facilitar l'atracció de talent i d'empreses innovadores. També pel 2020 és determinant la creació d'una finestreta única, en el marc de treball de modernització de l'Administració i la simplificació administrativa, per acompanyar i assessorar en l'arrencada empresarial i les empreses i persones autònomes ja consolidades. Pel que fa a la participació, per\nERC és necessari una reformulació dels Pressupostos Participats, i un pas en aquest sentit és la creació d'un sistema de consulta directe, en què puguin participar els joves a partir de 16 anys. L'ampliació d'horaris de les biblioteques públiques, o buscar alternatives perquè els estudiants puguin anar en època d'exàmens, així com la creació d'un nou grup de 0 a 1 any a les escoles bressol públiques, per a facilitar la conciliació familiar dels gironins i gironès (150.000 euros), son algunes de les propostes que ERC planteja en l'àmbit educatiu. De cares al curs 2020, el grup municipal, també aposta per la posada en marxa de programes per compartir habitatge, per exemple entre gent gran i estudiants, o augmentar el nombre de places residencials per a estudiants, amb la construcció d'apartaments o una residència universitària a Montilivi.


Màster Oficial Gestió d’Àrees de Muntanya - UAB Barcelona\nMàster oficial en Gestió d’Àrees de Muntanya\nOfereix formació especialitzada en anàlisi de dinàmiques, potencialitats i problemàtiques de les àrees de muntanya entre d’altres aspectes\nÉs un Màster innovador en el seu camp de coneixement ja que no existeix una oferta formativa adreçada específicament a la gestió d'àrees de muntanya en tot l'entorn.\nEl Màster Oficial en Gestió d'Àrees de Muntanya pretén la formació de persones expertes preparades per afrontar una gestió sostenible dels espais de muntanya: capaces d'aportar solucions innovadores i viables dins dels marcs normatius i les polítiques vigents, i capacitades per al treball en –i el lideratge de- equips interdisciplinaris en organismes públics i entitats, així com per generar accions d'emprenedoria, sempre amb una perspectiva al mateix temps local i global.\nEl Màster planteja una visió integral de la muntanya amb la finalitat d'adquirir formació professional en:\nEl reconeixement i l'ús de les diferents normatives adreçades a l'ordenació de les àrees de muntanya.\nL'estudi dels aspectes físics i les limitacions mediambientals són una part important del màster, però al mateix temps es dóna una especial rellevància a les dinàmiques econòmiques i socials. En el Màster es contrapesa també el coneixement dels aspectes mediambientals i socioeconòmics característics de la muntanya amb els de gestió i ordenació d'aquestes àrees, que adquireixen un pes similar.\nCal assenyalar també que per les singularitats específiques de les muntanyes a l'àrea mediterrània, en el present Màster no solament s'aborden les característiques i situacions típiques de la muntanya alpina, sinó també de la muntanya seca o mitjana i baixa muntanya.\nTècnics i responsables de parcs naturals, museus, centres d'interpretació i altres institucions culturals.\nPromotors i treballadors d'iniciatives empresarials locals en el sector turístic i altres àmbits d’activitat.\nServeis d'estudis, planificació i gestió del medi ambient, urbanisme i desenvolupament econòmic.


Salut per a tothom - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Salut per a tothom o Salut per a tots (Health For All, en anglès) és un objectiu sanitari establert per un grup de metges que treballava en atenció primària de salut a les zones rurals de la Xina, l'Índia i l'Àfrica. La declaració d'Alma-Ata va aplegar aquests principis de salut pública.\nHalfdan Mahler, director general (1973-1983) de l'OMS, va definir Salut per a tothom el 1981, de la següent manera:\nSalut per a tothom significa que la salut s'ha de posar a l'abast de tothom en un país determinat. I per "salut" s'entén un estat de benestar personal, no només la disponibilitat de serveis de salut, un estat de salut que permet a una persona portar una vida social i econòmicament productiva. Salut per a tothom implica l'eliminació dels obstacles per a la salut (és a dir, l'eliminació de la malnutrició, la ignorància, l'aigua per beure contaminada i l'habitatge poc higiènic), tant com la solució de problemes purament mèdics com la manca de metges, llits hospitalaris, medicaments i vacunes.\nSalut per a tothom significa que la salut s'ha de considerar com un objectiu de desenvolupament econòmic i no només com un dels mitjans per assolir-la.\nSalut per a tothom exigeix, en última instància, alfabetització per a tothom. Fins que això es converteixi en realitat, exigeix com a mínim l'inici d'una comprensió del que significa salut per a cada individu.\nSalut per a tots depèn del progrés continuat en l'atenció mèdica i la salut pública. Els serveis sanitaris han de ser accessibles a tothom mitjançant l'atenció primària de salut, en què hi hagi una ajuda mèdica bàsica disponible a tots els pobles, avalada per serveis de derivació a atenció més especialitzada. La vacunació també ha d'assolir una cobertura universal.\nSalut per a tothom és, doncs, un concepte holístic que demana esforços en agricultura, indústria, educació, habitatge i comunicacions, igual que en medicina i salut pública. L'assistència mèdica per si sola no pot aportar salut a tothom. La salut per a aquestes persones requereix una nova forma de vida i noves oportunitats per tal de proporcionar un nivell de vida més alt.\nL'adopció de Salut per a tothom per part del govern implica el compromís de promoure l'avenç de tots els ciutadans en un ampli front de desenvolupament i una resolució dels problemes que animi al ciutadà a assolir una major qualitat de vida.\nEl ritme de progrés dependrà de la voluntat política. L'Assemblea Mundial de la Salut creu que, donat un alt grau de determinació, la Salut per a tothom es podria assolir l'any 2000. Aquesta data objectiu és un repte per a tots els estats membres de l'OMS.\nLa base de l'estratègia Salut per a tothom és l'atenció primària de salut.\nDues dècades després, el director general de l'OMS, Lee Jong-wook (2003-2006), va reafirmar el concepte a l'Informe Mundial de la Salut de 2003:\nLa salut per a tothom es va convertir en l'eslògan d'un moviment. No era només un principi ideal, sinó organitzatiu: tothom necessita i té dret al màxim nivell de salut possible. Els principis continuen sent indispensables per a una visió coherent de la salut global. Convertir aquesta visió en realitat requereix claredat tant sobre les possibilitats com sobre els obstacles que han frenat i, en alguns casos, han invertit el progrés cap a la satisfacció de les necessitats de salut de totes les persones. Ara tenim una oportunitat real d'avançar, el que significarà vides més llargues i més saludables per a milions de persones, convertirà la desesperació en esperança realista i establirà les bases per millorar la salut de les generacions futures.\n↑ Mahler, Halfdan (1981) "The meaning of Salut per a tothom by the year 2000", World Health Forum, Vol. 2, No. 1\n↑ World Health Organization. Overview of the World Health Report 2003: Shaping the future Geneva, 2003\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Salut_per_a_tothom&oldid=26618716»\nDarrera modificació: 12 març 2021 a les 13:25\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 març 2021 a les 13:25.


L’Aparador jove dedica la seva exposició a l’educació sexoafectiva - Ràdio Televisió El Vendrell\nL’Aparador jove dedica la seva exposició a l’educació sexoafectiva\nL’educació sexoafectiva és la protagonista de l’exposició que es pot veure aquests dies a l’Aparador jove. A través de dibuixos satírics, la Daimi i la Lydia presenten el projecte Be Freya.\nL’anatomia humana, eix vertebrador de la nova mostra d’art de l’Aparador Jove\nL’anatomia humana és l’eix vertebrador de la nova mostra d’art de l’Aparador Jove. Tècniques diverses en suports com llenços o caixes de llum de la solivellenca Gina Sandúa.\nMostra de fotografies del nucli antic del Vendrell a l’aparador Jove\nL’aparador Jove, situat a la plaça Pep Jai acollirà els propers dies la mostra dels alumnes de la Casa d’Oficis del Vendrell Time Lapse. L’exposició pública és part del treball que realitzen dins la seva formació en el sector de


6. Ordena de major a menor les següents fraccion... - Brainly.lat\nTarea anterior Siguiente tarea 6. Ordena de major a menor les següents fraccions: 2/6, 3/8, 5/13, 8/267. Sabem que una fotografia exposada al Sol perd 2/23 part del seu color cada any. Quinafracció del seu color haurà perdut en 10 anys? (heu de donar el resultat simplificat)8. En un torneig de rugby participen 4 equips de diferents ciutats: Granollers, La Garriga,Vila-real i Alcoi. Els organitzadors han pensat que, per motius de seguretat, repartiranles entrades per a la competició de la següent forma: 1/5 part de les entrades per alsaficionats de l’equip d’Alcoi, 2/6 parts per als de La Garriga, 1/3 per als de Granollers ila resta per als aficionats de Vila-real.a. Quina part de les entrades li tocaran als aficionats de l’equip de Vila-real? (heude donar el resultat simplificat)b. Si en total hi ha disponibles 18000 entrades, quantes entrades tindrà cadaafició?\npor pinguchan 25.02.2014\nLo siento no sé catalán. Si esribes en español tendrás más posibilidades de recibir ayuda\n6.XT 8/267 5/ 13 3/8 2/23 2/6


Actualizada 16/07/2020 a las 13:56\nEn un comunicado muestran su disconformidad con el nuevo confinamiento de Lleida y seis pueblos más del Segrià\nLas principales organizaciones empresariales de las tierras de Lleida (ver firmantes) han mostrado su disconformidad con el nuevo confinamiento de Lleida y seis pueblos más del Segrià en un comunicado que han presentado este jueves a la Cambra de Comerç de Lleida, en que reclaman una serie de medidas, como la realización de microconfinamientos en espacios de positivos, garantizar la movilidad de todos los activos de la actividad económica y aumentar los recursos económicos y de seguridad.\nEn el acto de presentación los representantes del sector han alertado de que un 40% de negocios podrían llegar a cerrar definitivamente y han criticado duramente la gestión política de la situación por la incertidumbre de las medidas y ayudas económicas "insuficientes". El presidente de Pimec Lleida, Manel Llaràs, ha expresado la "poca confianza" en los políticos porque en la Conca d'Òdena todavía están esperando el dinero. También han apostado por hacer microconfinamientos donde haya brotes y han pedido más personal sanitario y rastreadores.\nCon respecto a las medidas fiscales presentadas, reclaman poder mantener los ERTO, el aplazamiento de deudas tributarias, un plan de ayudas directas para hacer frente a la reducción de ventas y la exención de las cuotas de autónomos, entre otras. En el manifiesto también reclaman reducciones del IVA y bonificaciones para contratar personal por lo que refiere a medidas tributarias.\nFinalmente reclaman también que se tengan en cuenta las organizaciones empresariales a la hora de tomar decisiones que afecten directamente a la economía leridana, y la figura de un intercolutor único para tomar decisiones conjuntas.\n> DOCUMENTO | Lee el manifiesto completo\nFederació d'Hostaleria de les Terres de Lleida\nFederació del Metall de Lleida\nAss. provincial de la Indústria i comerç de transformats metàl·lics\nAss. provincial de la Indústria i comerç de maquinària agrícola\nAss. de l'Empresa familiar de Lleida\nAss. d'Empresaries AP Lleida\nCol·legi d'Economistes de Catalunya - Lleida\nCol·legi d'Enginyers de Lleida\nLas principales organizaciones empresariales de Lérida ante la crisis de la Covid-19


La llegenda de l'Innombrable. - SIESTV\n09 des. 2010 La llegenda de l'Innombrable.\nEl primer film rodat íntegrament en format 4,5 K\nL’Innombrable és un malfactor que ronda pels boscos i que ha convertit la vida d’Amanda en un infern. El xicot de la jove ha fugit per por de prendre mal i les autoritats no semblen estar disposades a fer gran cosa. Amanda decideix buscar l’ajuda de dos homes: un retardat d’avançada edat i un expresidiari buscavides.


abril de 2018 – Compromís per Torrent\nValencià La coalició valencianista denuncia que l’ajuntament haja sigut condemnat a costes per negar la baixa a un agent, l’esposa del qual havia sigut intervinguda quirúrgicament. El regidor de Compromís per Torrent Víctor Medina qualifica l’acció del govern municipal en matèria de personal de “una incapacitat absoluta que està creant greus desigualtats entre el cos […]\nGRAN CIUTAT? Al Ple Ordinari de desembre del 2015 el Ple de l’Ajuntament de Torrent va aprovar tres mocions de Compromís per Torrent per les quals s’adoptava la creació de tres òrgans municipals d’obligada posada en funcionament, en concret parlem de la Comissió Especial de Queixes i Suggeriments ciutadana, de l’Òrgan de Resolució de les […]\nLa bàscula, un exemple de gestió diletant Enllaç a la nostra esmena número 13 sobre la ubicació d’una bàscula pública municipal aprovada al Pressupost del 2016: DICTAMEN C. INF. Nº1 28-01-2016 Fa 27 mesos Compromís per Torrent va presentar 32 esmenes al projecte de pressupostos locals presentats pel govern del PSOE per a l’exercici de 2016. […]\nValencià La carrera “corre 3k por la vida” estava organitzada por 6 escoles catòliques de la localitat només dos setmanes després de las mobilitzacions del 8 de març. Compromís per Torrent va denunciar al Ple municipal d’abril la participació de l’ajuntament, governat pel partit socialista, en l’organització de la segona edició de la carrera “Corre […]


Formació sobre Horts Sostenibles als Horts de la Margineda - Societat - AndorraDirecte\nDimecres, 21 d'abril de 2021 15:28 h\nAndorra la Vella » Dimecres, 24.4.2013. 23:10 h\nEls usuaris dels Horts de la Margineda rebran el proper dilluns una formació sobre horts sostenibles. També hi seran convidats els 10 usuaris dels horts de la Borda de Sales, del Projecte “El Nostre Hort” impulsat per alumnes i professors de l’Escola Andorrana de Santa Coloma.\nAquesta activitat, d’una durada prevista d’una hora i mitja, és organitzada, per primera vegada i en primícia, per la Fundació Julià Reig, conjuntament amb el Centre Andorra Sostenible.\nÉs una formació, a càrrec de responsables del Centre Andorra Sostenible, adreçada als hortolans, amb l’objectiu d’informar-los i instruir-los convenientment en el conreu i el manteniment d’un hort, de forma sostenible.\nEls usuaris rebran consells i recomanacions i se’ls indicarà què cal que facin i allò que no cal fer en el cultiu de la terra d’un hort.\n6980 lectures Cap comentari