Enviat per waropa el Ds, 21/07/2007 - 00:10\nTruco a casa per dir que tot va bé i que el viatge és magnífic. Pregunto per la Lluna, la gata que m’ha fet companyia durant uns 15 anys. La mare m’explica que ha mort. M’entristeixo. Sento pena. No puc, ni vull fer-hi més.\nLa Lluna era la meva gata, vivia amb els meus pares però sempre me’n vaig fer càrrec, així ho vaig voler i ho vaig intentar. Per la Lluna tres eren multitud, la xerinola només pels moments de joc (sempre amb una pilota feta de paper d’alumini), la tranquil·litat sempre necessària per un caràcter un xic dur...\nAvui en parlo perquè en tinc ganes i perquè vull. Perquè vull deixar clar que em va fer companyia en moments difícils, però també en moments fàcils. I perquè em sap greu que hagi marxat sense dir-me res, sense fer ni un sol gest. Ha marxat a la seva manera, sense dir res perquè ningú l’atabali i s’ha instal·lat en un cove per veure-les venir.\nJo vaig fent, sense presses, sense Lluna i sense cove.\nperò la lluna, i en Lluís, sempre ens acompanyaran...\nEnviat per georginadesynera el Dll, 23/07/2007 - 10:00\nseguim fent camins llargs on ja no ens podem equivocar, on cada passa té el sabor del millor instant i en els que cal anar endavant sense perdre ni el temps ni el pas...\nsom moltes i molts i per sort, anem de braçet...\nse us estima,\nI la lluna, que passava\nentre un núvol i el xiprer,\nuna llàgrima vessava al mar serè.\nQuan l’infant que la mirava,\nsomniant-la un fanalet,\nva sentir el murmuri pàl·lid\n"La pobresa... mai...\nla pobresa... mai!"\n"En el meu vogar celeste\nm’ha obsedit el seu atzur\ni mestrejo la penombra per als seus ulls,\nque la llum no els escarneixi\nprecisant perfils al fred, la fam,...\nLa pobresa... la vergonya..."\n"Seré còmplice en l’angoixa,\nconfident d’anhels nocturns\ni confort del seus rancors en la quietud.\nSeré alè per a la revolta,\nseré empar dels seus recels\ni mirall del seu despit per l’univers,\nentre els segles i els teus ulls\nuna llàgrima vessava per...


La Taula del Tercer Sector celebra que Catalunya gestione los recursos de la casilla solidaria\nActualizado 25/01/2012 15:48:06 CET\nPara la entidad supone un "avance importantísimo" en la reivindicación histórica para la gestión desde Catalunya del 0,7% del IRPF que los contribuyentes destinan a fines sociales, que se inició en 2005 por el anterior Govern.\n"La sentencia conduce a la superación del agravio histórico que ha sufrido Catalunya en la distribución de estos recursos ya que recauda el 28% del total de España y hasta ahora solo recibía el 14%", ha destacado.\nAdemás, ha celebrado que "el proceso podrá ser ahora más transparente ya que hasta el momento estaba caracterizado por la opacidad y discrecionalidad".\nSegún ha explicado el conseller de Bienestar Social y Familia de la Generalitat, Josep Lluís Cleries, la sentencia llega tras "una larga lucha del Govern, incluido el anterior" y supondrá un aumento de 20 millones de euros.\nCleries ha recordado que el Govern "tiene competencias exclusivas en el ámbito de los servicios sociales, infancia y voluntariado" y ha destacado la importancia de la sentencia "porque hace respetar el autogobierno de Catalunya".


Promoció del talent: agents d'innovació, incorporació de tecnòlegs en empreses i doctorands empresarials 2020 - AVI | Agència Valenciana de la Innovació\nSublínia 1.2 Manteniment de l'agent d'innovació recolzat en la línia d'Agents d'Innovació de la convocatòria anterior.\nSublínia 2.2, Manteniment del personal investigador o tècnic contractat en l'exercici anterior en qualsevol de les tres sublínies d'Incorporació de les convocatòries anteriors.\nDeclaració expresa de les ajudes de minimis sol·licituds i rebudes en l'exercici fiscal en curs, així com de les rebudes durant els dos exercicis fiscals anteriors, en el seu cas.\nSublínea 1.2 Manteniment de l'agent d'innovació recolzat en la línia d'Agents d'Innovació de convocatòries anteriors d'aquesta Agència.\nSi escau, acreditació de la Comissió Europea de l'Avaluació del Projecte d'Innovació presentat al Programa Europeu Instrument PIME d'Horitzó 2020.\nSublínia 2.2, Manteniment del personal investigador o tècnic crecolzat en la línia Incorporacio de convocatòries anteriors d'aquesta Agència.\nConveni de col·laboració marc amb entre l'empresa i la universitat, d'acord amb l'art. 15 bis.2 del Reial decret 99/2011, de 28 de gener, pel qual es regulen els ensenyaments oficials de doctorat.\nEl termini de presentació de sol·licituds d'aquest procedimient el qual la seua concessió en règim de concurrència competitiva serà de del 27 de gener al 14 de febrer de 2020. Només seràn admeses les sol·licituds que hagen estat gravades en la seu electrònica de la Generalitat abans de les 24:00 hores de l'últim dia de termini de presentació. En el cas de que una mateixa entitat sol·licitant presente diverses sol·licituds per a un mateix projecte, únicament es considerarà vàlida l'última presentada en termini.\nLes entitats beneficiàries d'ajudes hauran de presentar la documentació justificativa d'execució del projecte amb data límit del 23 de gener de 2021, excepte els justificants dels pagaments de les quotes a la Seguretat Social corresponents a 2019, però que han de ser ingressats per l'entitat beneficiària amb posteritat a la citada data límit anterior, que es presentaran, com a màxim, el dia 6 d'abril de 2021.\nEn la segona fase, que corresponent al període d'execució comprés entre l'1 de gener i el 31 de desembre de 2021, la documentació justificativa es presentarà, com a màxim, el 24 de gener de 2022, excepte els justificants dels pagaments de les quotes a la Seguretat Social corresponents a 2021 però que han de ser ingressats per l'entitat beneficiària amb posteritat a la citada data límit anterior, que es presentaran, com a màxim, el dia 5 d'abril de 2022.\nLes entitats sol·licitants només podran presentar un projecte per al suport a una persona agent de la Innovació, o bé en la sublínia 1.1 (contractació) o bé en la sublínea 2.2 (manteniment). No obstant, quan l'entitat sol·licitant tinga la consideració d'organisme d'investigació, podrà presentar fins a tres sol·licituds de projectes.\nEl contracte de treball haurà de realitzar-se per compte d'altre i respectant la categoria professional i remuneració del perfil professional contractat. Només s'admetran contractes relatius a treballadors inclosos en els grups 1 i 2 de cotització del Règim General de la Seguretat Social i hauran d'haver-se subscrit durant l'any 2018. El contracte haurà d'incloure l'esment d'haver sigut finançat per l'AVI.\nEn cas de rescissió del contracte laboral abans de la finalització del període elegible, l'entitat haurà de justificar adequadament el motiu d'aquesta rescissió, quedant així mateix obligada a la selecció i contractació d'un nou o nova agent de perfil similar o equivalent. El no compliment d'aquesta condició podrà suposar la minoració o revocació de l'ajuda percebuda per a la creació d'aquest lloc. Qualsevol incidència o modificació en els contractes finançats amb càrrec a aquest programa, haurà de comunicar-se a l'AVI en el moment en què es produïsca. En la sublínia 1.2, haurà d'existir continuïtat en l'entitat de la persona recolzada en l'exercici anterior entre el final del projecte anterior i l'inici de l'actual una vegada concedida l'ajuda, amb les excepcions descrites en aquest apartat.\nLes entitats sol·licitants només podran presentar un projecte per al suport a una persona investigadora o tecnòloga, bé en la sublínia 2.1 (contratació), o bé en la sublínia 2.2 (manteniment), amb les limitacions establides en la convocatòria.\nNo haver estat vinculat laboralment amb l'empresa beneficiària ni amb cap altra relacionada accionarial o socialment amb la mateixa en els dos últims anys. En el cas de les empreses spin-off no serà aplicable aquest requisit si la vinculació laboral s'ha mantingut amb una institució d'R+D pública o privada sense ànim de lucre que participa en l'accionariat o en el capital de la nova empresa.\nEl contracte de treball haurà de realitzar-se per compte d'altri i respectant la categoria professional i remuneració del perfil professional contractat. Només s'admetran contractes relatius a treballadors inclosos en els grups 1 i 2 de cotització al Règim General de la Seguretat Social, en el cas de titulats superiors, grups 3, 4 i 5 en el cas de tècnics superiors de F.P.\nEl contracte haurà d'incloure l'esment d'haver sigut finançat per l'AVI, la qual cosa podrà indicar-se en una addenda al contracte després de la concessió de l'ajuda i, en el cas de la sublínia 2.1, haurà d'haver-se subscrit durant l'any 2020.\nHaurà de subscriure's un conveni de col·laboració marc amb entre l'empresa i la universitat. En aquest conveni s'indicaran les obligacions de la Universitat i les obligacions de l'empresa, així com el procediment de selecció dels doctorands i doctorandes.\nEl contracte de treball haurà de realitzar-se per compte d'altri i respectant la categoria professional i remuneració del perfil professional contractat. Només s'admetran contractes relatius a treballadors inclosos en el grup 1 de cotització al Règim General de la Seguretat Social (categories professionals d'enginyers i llicenciats).\nDespeses de serveis externs de consultoria i assistència tècnica destinats de manera exclusiva al desenvolupament de les accions presentades en el projecte, amb un cost total màxim subvencionable de 15.000 euros per anualitat.\nContractes de recerca i desenvolupament o innovació amb centres tecnològics o d'investigació i/o consultoria i assistència tècnica destinats de manera exclusiva al desenvolupament de les accions presentades en el projecte, amb un cost total màxim subvencionable de 15.000 euros per anualitat.\nContractes de recerca i desenvolupament o innovació amb centres tecnològics o d'investigació i/o consultoria i assistència tècnica destinats de manera exclusiva al desenvolupament de les accions presentades en el projecte, amb un cost total màxim anual subvencionable de 15.000 euros per anualitat.\nEls seus mèrits curriculars són rellevants i abasten tant actuacions de perfil tècnic com aspectes de gestió. 15 punts.\nPosseeix experiència professional en els àmbits de transvasament de coneixements i tecnologies de centres d'investigació a empreses; aporta a més experiència en la gestió de projectes d'R+D+i: 15 punts\nEl perfil no és adequat o no concorda l'experiència o no té experiència en la gestió de projectes d'R+D+i: 0 punts\nGrau de definició i maduració del Pla de Treball amb inclusió d'indicadors de seguiment per a mesurar l'explotació dels resultats previstos d'investigacions i el seus transvasament a les empreses. Fins a 15 punts.\nAlineació amb els reptes i solucions identificats pel Comité Estatègic d'Innovació (CEI) de l'AVI. Fins a 15 punts.\nImpacte de l'actuació en el grau d'activitat d'R+D+i de l'entitat sol·licitant. Puntuació màxima: 30 punts Es valorarà l'existència de previsions raonades sobre l'impacte que en el grau d'activitat en R+D+i de l'entitat beneficiària suposa l'activitat de l'o l'agent de la innovació: a) increment en el nombre de projectes d'R+D+i generats des de l'entitat, b) increment en el nombre d'ofertes tecnològiques tramitades des de l'entitat, i c) increment en el nombre d'acords de col·laboració tecnològica amb empreses gestionats des de l'entitat beneficiària.\nImpacte medi 20 punts (l'increment resulta justificable en dos aspectes)\nImpacte baix 10 punts (només es justifica adequadament l'increment en un)\nAlineació amb l'Estratègia Especialització Intel·ligent Comunitat Valenciana (RIS3CV). Es valoraran els projectes l'àrea dels quals de desenvolupament es trobe en l'àmbit de les prioritats de l'estratègia RIS3CV que es pot consultar en http://www.ris3cv.gva.es/. Fins a 4 punts\nObjectius aconseguits pel projecte en l'exercici anterior i continuïtat de la mateixa persona recolzada en l'exercici anterior. Puntuació màxima:\nEls objectius previstos han sigut aconseguits, justificant-se adequadament en la memòria del projecte. Fins a 15 punts\nExisteix continuïtat de la persona agent de la innovació recolzada en l'exercici anterior: 15 punts\nImpacte de l'actuació en el grau d'activitat d'R+D+i de l'entitat sol·licitant. Puntuació màxima: 30 punts Es valorarà l'existència de previsions raonades sobre l'impacte que en el grau d'activitat en R+D+i de l'entitat beneficiària suposa l'activitat de l'o l'agent de la innovació: a) increment en el nombre de projectes d'I+D+i generats des de l'entitat, b) increment en el nombre d'ofertes tecnològiques tramitades des de l'entitat, i c) increment en el nombre d'acords de col·laboració tecnològica amb empreses gestionats des de l'entitat beneficiària.\nAlineació amb l'Estratègia Especialització Intel·ligent Comunitat Valenciana (RIS3CV). Es valoraran els projectes on la seua àrea del desenvolupament es trobe en l'àmbit de les prioritats de l'estratègia RIS3CV que es pot consultar en http://www.ris3cv.gva.es/. Fins a 4 punts\nEls seus mèrits curriculars són rellevants i abasten obtenció de beques, estades a l'estranger, publicació d'articles científics, treballs presentats en congressos. D'11 a 20 punts\nLa titulació aportada i l'experiència concorda amb els àmbits de generació o aplicació de coneixement de les activitats a realitzar; aporta experiència en la gestió de projectes d'R+D+i: 10 punts\nEl perfil no és adequat o no concorda l'experiència o no té experiència en la gestió de projectes d'R+D+i o no està encara seleccionat/contractat: 0 punts\nExisteix un pla concret i viable per a l'explotació dels resultats del projecte d'R+D+i amb inclusió d'indicadors de seguiment. Fins a 15 punts.\nImpacte de l'actuació en el grau d'activitat d'R+D+i de l'entitat sol·licitant. Puntuació màxima: 30 punts. Es valorarà l'existència de previsions raonades sobre l'impacte que en el grau d'activitat en R+D+i de l'empresa: a) increment en el nombre de projectes d'R+D, b) increment en els recursos humans destinats a R+D+i, i c) increment en la despesa en R+D de l'empresa.\nAlineació amb l'Estratègia Especialització Intel·ligent Comunitat Valenciana (RIS3CV). Es valoraran els projectes on la seua área de desenvolupament es trobe en l'àmbit de les prioritats de l'estratègia RIS3CV que es pot consultar en http://www.ris3cv.gva.es/. Fins a 4 punts\nEls objectius previstos han sigut aconseguits, justificant-se adequadament en la memòria del projecte. Fins a 20 punts.\nExisteix continuïtat de la persona contractada en l'exercici anterior: 10 punts\nEls seus mèrits curriculars són rellevants i abasten obtenció de beques, estades a l'estranger, publicació d'articles científics, treballs presentats en congressos. Fins a 25 punts\nEstades d'Investigació a l'estranger: 5 punts\nProjectes d'investigació: 5 punts\nExperiència prèvia en el tema de la tesi: 2 punts\nAltres màsters: 3 punts\nExisteix un pla concret i viable per a l'explotació dels resultats del projecte amb presència d'indicadors de seguiment i vinculat amb la tesi doctoral. Fins a 15 punts.\nEl projecte de tesi proposat està fefaentment vinculat amb el projecte d'R+D+i de l'empresa: 10 punts\nExisteixen previsions raonades sobre l'impacte que el projecte de tesi suposarà sobre l'activitat d'R+D+i de l'empresa, amb presència d'indicadors de seguiment (volum i proporció de les quanties invertides, nous àmbits d'investigació i línies d'I+D, altres factors qualitatius…): fins a 20 punts\nAlineació amb l'Estratègia Especialització Intel·ligent Comunitat Valenciana (RIS3CV). Es valoraran els projectes l'àrea dels quals de desenvolupament es trobe en l'àmbit de les prioritats de l'estratègia RIS3CV que es pot consultar en http://www.ris3cv.gva.es/. Fins a3 punts\nEls objectius previstos han sigut aconseguits, justificant-se adequadament en la memòria del projecte. Fins a 15 punts.\nExisteix continuïtat de la persona doctoranda recolzada en l'exercici anterior: 10 punts\nExisteixen previsions raonades sobre l'impacte que el projecte de tesi suposarà sobre l'activitat d'R+D+i de l'empresa, amb presència d'indicadors de seguiment (volum i proporció de les quanties invertides, nous àmbits d'investigació i línies d'R+D, altres factors qualitatius…): fins a 20 punts


Melissa Hayden - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nballarina de ballet canadenca\nMelissa Hayden, nascuda Mildred Herman (Toronto (Canadà), 25 d'abril de 1923 - Winston-Salem, Carolina del Nord (EUA), 9 d'agost de 2006) va ser una ballarina canadenca al New York City Ballet.\n25 abril 1923\n9 agost 2006 (83 anys)\nHoughton Library (en)\nEstudià amb B. Volkoff, A. Vilzak i L. Schollar. El 1945 entrà a formar part del Ballet Thetre. La inserció en la companyia de Balanchine, el <New York City Ballet>, li donà fama i reputació internacional. Va pertànyer a aquesta companyia de 1950 fins a 1973, any de la seva retirada dels escenaris.\nFou l'intèrpret principal en les primeres representacions de molts ballets de creació de J. Robbins, F. Ashton, Balanchine i T. Bolender. Hayden va aparèixer amb freqüència en televisió, especialment en el The Kate Smith Show i en el The Ed Sullivan Show. A més va servir de doble de l'actriu Claire Bloom en la pel·lícula de Charlie Chaplin Limelight, Llums d'escena.\nEl 1965 Hayden va ballar en el paper de la fada de la pruna en l'adaptació del Trencanous per a la televisió americana, la qual va ser mostrada quatre dies abans del nadal d'aquell any en CBS. El 1974 obrí la seva pròpia escola a Saratoga. És autora d'un llibre autobiogràfic.\n↑ «Melissa Hayden». Encyclopaedia Britannica [Consulta: 21 març 2018].\nEdita SARPE, Gran Enciclopedia de la Música Clásica, vol. II, pàg. 574. (ISBN 84-7291-226-4)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Melissa_Hayden&oldid=24310562»\nDarrera modificació: 28 jul 2020 a les 11:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 jul 2020 a les 11:47.


18 de desembre de 2019 – El Ple del Consell Comarcal d’Osona aprova el nomenament de Jaume Colomer Costa com a nou gerent de l’entitat.\nEl nomenament s’ha aprovat amb les vots favorables de l’equip de govern format pels grups polítics d’ERC, JuntsxCat i Independents d’Osona. Els consellers del PSC i de la CUP s’han abstingut.\nAntoni Poyato, del PSC, ha argumentat l’abstenció del seu grup tot dient que, malgrat el procés de selecció que s’ha dut a terme, “ha estat, en definitiva, un nomenament a dit i s’ha qüestionat si s’havia fet la selecció amb criteris objectius”. Jordi Casanova, de la CUP, ha remarcat que “no ha estat un procés prou madur, tot i que hi hagut més transparència”.\nLa vicepresident tercera, Margarida Feliu, ha respost a Poyato dient que “l’empresa contractada per dur a terme el procés selectiu havia valorat les capacitats, cosa que ja establerta en les bases i no els coneixements”.\nPer la seva banda, el president Joan Carles Rodríguez ha deixat constància que en l’expedient del procés de selecció, a disposició de tots els consellers i conselleres, hi havia l’informe amb les puntuacions dels candidats i això “són dades objectives”. A la qüestió de la incidència del substrat polític del nou gerent, el president ha remarcat que no era una qüestió a valorar, però, “això li impedeix ser apte pel càrrec?” ha preguntat Rodríguez.\nJaume Colomer va ser conseller delegat d’Aigua potable i Habitatge del CCO durant la legislatura 2015-2019. En el seu primer discurs, ja com a gerent, Colomer ha remarcat que “sent un gran honor i una enorme responsabilitat” per la tasca encomanada al Consell Comarcal d’Osona, Consell en el qual s’emmirallent la majoria de consells comarcals i s’ha posat “a disposició de l’equip de govern i també de l’oposició” “així com de totes les persones treballadores de l’ens i ser accessible per tothom”. El nou gerent també ha dit que acostuma a valorar les coses de manera assertiva, cosa que li permet prendre decisions raonades i tranquil·les.\nEn la mateixa sessió del Ple s’ha aprovat el Pla Comarcal de Joventut 2020-2023, moment en què la consellera de Joventut i Polítiques d’Igualtat, M. Teresa Espadaler, ha volgut deixar palesa la seva importància i ha agraït la feina de l’anterior consellera així com del personal tècnic.\nAixí mateix, s’ha aprovat l’adjudicació del contracte del Servei educatiu i social de menjador dels centres educatius de la comarca d’Osona. La consellera delegada d’Educació i Formació, Sònia Muñoz, ha pres la paraula per comentar objectius i principals característiques del contracte.\nA més, s’han aprovat diversos punts de tràmit i s’ha donat compte d’informes de l’àrea de comptabilitat.\nAdhesió al manifest en motiu del Dia Internacional per a l’eliminació de la violència envers les dones 2019.\nEl Ple ha aprovat per unanimitat dels consellers i conselleres assistents, l’adhesió del CCO al Manifest del 25N, manifest unitari de l’Institut Català de les dones, les Diputacions de Barcelona, Tarragona, Lleida i Girona i les entitats municipalistes, ACM i FMC. La consellera delegada M. Teresa Espadaler ha llegit el contingut de la manifest.


«L'objectiu és que tots els centres educatius puguin començar en condicions normals» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n«L'objectiu és que tots els centres educatius puguin començar en condicions normals»\nRamon Bajona Riu és el nou director dels serveis territorial d'Ensenyament de la Catalunya Central\ndolors clotet 09.09.2017 | 07:46\nRamon Bajona d.c.\nRamon Bajona Riu (la Coma i la Pedra, 1963) és enginyer tècnic. Fins divendres passat era professor de tecnologia d'ESO i de batxillerat de l'institut Guillem de Berguedà de Berga, on havia exercit des del curs 2008-2009. Des del 1993 fins al 2008 va ser director de l'institut de Puig-reig. Viu a Berga des del 1991. La consellera Clara Ponsatí li va proposar de ser director dels serveis territorial d'Ensenyament de la Catalunya Central el dijous 31 d'agost i, l'endemà, 1 de setembre, va acceptar la proposta. «Vaig valorar que el càr-rec era un repte i una oportunitat per contribuir al meu país en aquests moments decisius». El nou cap dels serveis territorials d'Ensenyament és president local del PDeCAT, partit al qual milita després d'abandonar les files d'Unió Democràtica. Va ser regidor del grup de CiU a l'oposició de Berga del 2003 al 2007 i del govern pel mateix partit en dos mandats seguits, del 2007 al 2015. Està casat i és pare d'un fill.\nS'esperava ser el nou director d'Ensenyament de la Catalunya Central?\nNo. Ha estat una sorpresa. Mai no hi havia somiat. És una satisfacció i un honor.\nCom ho encara?\nCom una nova etapa de la meva vida professional que afronto amb molta il·lusió, amb molt respecte i també amb energia. Intentaré actuar amb eficàcia i eficiència, com correspon a un servidor públic. Hi ha d'haver diàleg amb les administracions i els centres educatius per fer la valoració del problema. Em comprometo a donar resposta.\nQuin és l'objectiu més immediat que s'ha fixat?\nQue el dia d'inici de curs, el 12 de setembre, es pugui fer amb tota la normalitat. Que les obres dels centres s'hagin acabat i que hi hagi el personal docent al seu lloc. Estem treballant per això.\nEl seu càrrec té data de finalització després de l'1-O o davant la perspectiva d'eleccions a curt o mitjà termini?\nQue jo sàpiga, no. La conselleria em pot destituir quan ho consideri oportú, en el moment que m'hagi perdut la confiança. Ara mateix estic en comissió de serveis, cosa que vol dir que quan convingui torno a l'institut,\nQuines són les principals problemàtiques que ha trobat?\nBé, fa pocs dies que hi sóc. Estem concentrats en l'inici del curs. Hi ha centres que tenim en obres, ens falten nomenar professors a mitja jornada. Estem molt abocats a aquest tema. L'objectiu màxim és que a l'inici de curs tots els centres puguin començar en condicions normals, favorables.\nQuines seran les línies prioritàries a seguir?\nSeguir les directrius que ens doni el departament. La meva idea és ser molt proper als centres educatius i a les administracions. A partir d'aquí, recórrer molt ter-ritori per conèixer la problemàtica real de cada centre i de cada població.\nDigui'm: en quin estat es troba el territori?\nVeig molt dinamisme en tots els centres, amb ganes de col·laborar i que les coses vagin bé.\nTenint en compte el cas de Ripoll, s'han plantejat la preparació d'algun protocol de detecció de casos de radicalització?\nAquests dies se n'està parlant molt, és clar. Es va fer alguna formació el juny i el juliol a directors. Nosaltres haurem de complir el que ens digui el departament, i ara mateix no en sé res més.\nCom es plantegen combatre l'estigmatització envers col·lectius com el musulmà a l'escola després dels atemptats?\nÉs una idea personal. Crec que es combat parlant molt amb els alumnes i les famílies, hi ha d'haver molt diàleg. La veritat és que nosaltres encara no n'hem parlat, perquè estem molt centrats en l'inici de curs. Cada centre actuarà en funció del protocol que s'estableixi des del departament.


L'Ajuntament participa en la reunió de treball de l'Amical Mauthausen\nEls viatges als camps de Buchenwald i Mauthausen són un dels projectes de l'Amical en que col·laboren els ajuntaments\nVilafranca del Penedès acull divendres una trobada de diversos municipis implicats en la conservació de la memòria històrica, la prevenció del feixisme i la difusió dels valors de la pau i la solidaritat\nAquest divendres 23 d'octubre la regidora de Cultura, Convivència i Equitat Teresa Llorens assistirà en nom de l'Ajuntament de VNG a la reunió de l'Amical Mauthausen convocada per l'Ajuntament de Vilafranca del Penedès i l'Associació Amical Mauthausen.\nDes de fa molt temps, diversos ajuntaments catalans col•laboren amb l'Amical i participen de la difícil tasca de conservació de la memòria històrica i de la difusió dels valors de la pau, la solidaritat, i la prevenció del feixisme. La trobada ha de servir per consolidar aquest lligam i, sota el marc de la Xarxa de Memòria i Prevenció del Feixisme Mai Més, poder definir nous reptes pel futur i un projecte conjunt.\nLa sessió comptarà amb el president de l'Amical Mauthausen, el vilanoví Enric Garriga, que presentarà el projecte de la Xarxa Mai Més.\nLa jornada de divendres se celebrarà en el marc de l'Assemblea General de l'Amical de Mauthausen, que es farà a Vilafranca del Penedès diumenge 25 d'octubre.\nEls objectius de “Mai més”\nLa recuperació i defensa de la memòria històrica és un deure indefugible de les societats democràtiques. Recuperar i defensar, però sobretot prevenir. Perquè esdeveniments com la barbàrie nazi no es tornin a repetir.\nEl projecte de “Xarxa de memòria i de Prevenció del Feixisme. Mai més”, té com a objectius fonamentals recuperar els valors republicans, defensar la memòria dels deportats i deportades espanyols i catalans, i sensibilitzar perquè mai més es repeteixin situacions semblants.\nI es fa a partir de les experiències personals, de les històries de persones de la localitat que el feixisme va internar en els camps nazis. Són projectes “amb rostre”, que han d'aportar a la ciutadania i a la joventut la memòria que ha d'esdevenir compromís.\nL'Amical de Mauthausen i altres camps i de totes les víctimes del nazisme d'Espanya és una associació fundada l'any 1962, en plena Dictadura, per un grup d'antics deportats amb la finalitat de defensar els seus drets morals i materials, donar-se suport mutu i endegar, en la mesura del què permetien les circumstàncies polítiques, una tasca de divulgació de la seva tràgica experiència.\nActualment l'Amical desenvolupa programes d'activitats amb projectes pedagògics amb els instituts de secundària, xerrades i conferències, cicles de cinema sobre la deportació, exposicions, la commemoració del Dia Internacional de l'Holocaust, la col·locació de monuments o plaques de record, o els viatges als camps de Buchenwald i Mauthausen.\nPer tot això, l'Amical demana la implicació dels ajuntaments, de les entitats culturals i cíviques i dels centres de secundària de la ciutat, per definir conjuntament un programa d'activitats que faci de la nostra societat una societat més justa, solidària, tolerant i lliure de feixisme.


Projecte Orenetes - Instruccions\nOn es fan els censos? Quan es fan? Quant temps s'ha de dedicar a fer cada cens? Com es fan els censos? Quins nius s'han de comptar? Quines dades s'han de prendre? Quin material es necessita per fer el cens? On es poden consultar les dades?\nEn funció de les seves possibilitats, cada persona o entitat col·laboradora (escola, institut, esplai...) pot encarregar-se de censar tot un poble o ciutat o bé només una part. En nuclis urbans no gaire grans o en pobles on no hi hagi molts nius d'oreneta cuablanca, cada persona o entitat pot fàcilment encarregar-se de censar tota l'àrea urbana.\nEn concret, els cens s'ha de fer dins del que anomenem "unitat de mostreig": una combinació de quadrats de 200x200m que defineixen l'àrea exacte del poble o ciutat que volem censar.\nLa unitat de mostreig s'ha de crear des del portal web del projecte. En aquests vídeos t’ensenyen com fer-ho. És molt fàcil.\nEl cens es pot fer entre l'1 de maig i el 31 de juliol però recomanem fer-lo a partir de l'1 de juny que és quan hi ha més opcions que hi hagi pollets al niu i, per tant, les possibilitats de detectar nius actius és més alta.\nEl necessari per prospectar adequadament la totalitat de carrers o nuclis d'edificis existents a la nostra unitat de mostreig. El cens es pot completar en un únic dia o segregar-lo en diferents dies però s'ha de fer íntegrament dins del període vàlid de cens (1 de mai a 31 de juliol).\nCada cens consisteix en recórrer tots i cadascun dels carrers i grups d'edificis inclosos dins la unitat de mostreig en busca de nius d'oreneta cuablanca.\nEl millor i més ràpid és entrar les dades al mateix moment que es fa el cens utilitzant l'app del projecte (només disponible per Android). És més ràpid i també més divertit!\nSi no es disposa d'Android, es poden recollir les dades manualment utilitzant la fitxa de camp del projecte i desprès entrar-les al web.\nQuins nius s'han de comptar?\nEl cens del projecte orenetes se centra en comptar només els nius que estan en plena construcció o que es troben en prous bones condicions com per ser ocupats per les orenetes de forma immediata. No s'han de comptabilitzar els nius trencats ni els que estan ocupats per altres espècies.\nMunicipi/Unitat de mostreig\nAdreça on es troben els nius\nNombre total de nius en bon estat\nNombre de niu actius (d'entre els que estan en bon estat)\nNombre de nius en construcció\nMòbil amb Android\nAmb la fitxa de camp:\nRellotge / mòbil\nFitxa de camp per emplenar Descarrega\nFitxa guia Descarrega\nOn es poden consultar les dades?\nTotes les dades, tant les dels propis censos com les dels que fan la resta de participants, es poden visualitzar aquí


Els congressos provincials afermen la unitat, la cohesió i la fortalesa dels projectes polítics socialistes\nEls projectes socialistes per a les províncies de Castelló, València i Alacant continuen avançant. Durant el passat cap de setmana, en el si dels congressos provincials del PSPV-PSOE, els i les socialistes van apostar per la unitat i la fortalesa per a continuar armant un projecte polític de progrés que permeta millorar les condicions dels valencians i valencianes. Es tracta de continuar fent passos cap avant mitjançant un projecte polític que amplia majories i aconseguir que les polítiques de progrés arriben a tota la ciutadania.\nEste és l’objectiu comú dels i les socialistes, que han confirmat els projectes liderats per Samuel Falomir (Castelló), Carlos Fernández *Bielsa (València) i Alejandro Soler (Alacant). El nou projecte progressista ix reforçat després de la celebració dels congressos provincials i, sobretot, amb un propòsit clar: avançar i sumar per a la majoria i, així, tenyir de roig el mapa de la CV en 2023.\nEl president i secretari general del PSPV-PSOE, Ximo Puig, ressaltava este objectiu primordial després de l’èxit d’aquests congressos provincials. Es tracta de “treballar per a garantir la consolidació i l’avanç del projecte socialista i millorar així la vida dels valencians i les valencianes”. El president també ha recordat que la via valenciana passa per la “superació de la pandèmia i la recuperació econòmica i social” sense oblidar “la unitat, la cohesió i enfocar la vista cap avant tots junts”.\n“Volem ser el projecte de la immensa majoria de la societat”, subratllava el president Puig. Per això este procés de renovació permetrà mantindre un PSPV “unit, amb capacitat de treballar junts per un objectiu comú, i que vetle pels interessos generals de la ciutadania valenciana”.\nEl secretari general també adverteix de les estratègies de confrontació del Partit Popular, “que amenacen l’estabilitat i r la fractura social”. Si el PP fora un partit de govern de veritat, tindria en compte l’interés general de la població”. Així mateix, Ximo Puig ressaltava la importància d’unir a tota la societat valenciana per a evitar tornar al forat negre de la gestió d’un PP “en mans de l’extrema dreta”.\nPer esta raó, el president reitera el seu compromís i el dels i les socialistes per a apostar per un projecte polític que aglutine a la majoria de la ciutadania valenciana i que situe a la CV com “una referència de les polítiques socials avançades i les polítiques econòmiques solvents”. Una convicció que es manté ferma gràcies a la renovació dels projectes polítics de les nostres tres províncies, que busquen el model progressista i d’unitat que necessita la majoria de la ciutadania valenciana.


Mor un comandant de l'exèrcit en estavellar-se el seu avió en un vol d'entrenament a Múrcia - Diari de Girona\nMor un comandant de l'exèrcit en estavellar-se el seu avió en un vol d'entrenament a Múrcia\nL'experimentat pilot, el cadàver del qual encara no ha estat rescatat, va perdre la vida, tot i que va aconseguir ejectar-se abans de l'impacte amb el mar Restes de l'aparell van arribar a una platja i la forta olor de querosè va provocar l'evacuació dels turistes que es banyaven\nDiversos agents recullen les restes de l'aparell accidentat en una platja de Múrcia. efe\nDiversos agents recullen les restes de l'aparell accidentat en una platja de Múrcia.\nL'experimentat comandant de l'Exèrcit de l'Aire Francisco Marín Núñez va morir després que l'avió C-101 que pilotava en un vol d'entrenament caigués en picat a aigües de La Manga del Mar Menor (Múrcia). Així ho va explicar José María Alonso, sotsdirector de l'Acadèmia General de l'Aire (AGA) de San Javier, a la qual pertanyia Marín, després d'una reunió de coordinació dels organismes implicats en les tasques de rescat.\nEl pilot tenia 3.300 hores de vol en reactors i 1.500 amb el C-101 i havia estat prèviament membre de la Patrulla Acrobàtica Àguila. Era l'únic tripulant de la nau i va aconseguir ejectar-se abans de l'impacte de l'avió, que era a la fase final de la seva vida operativa, amb 30 anys de funcionament, però que era «segur», segons va explicar Alonso. La Comissió d'Investigació d'Accidents Militars va assenyalar que encara és aviat per saber si l'accident va ser una conseqüència d'una errada del pilot o una avaria mecànica.\nEl cap de Capitania Marítima de Cartagena, Óscar Villar, que coordina les prop de 300 persones de l'Armada, l'Exèrcit de l'Aire, Salvament Marítim, Creu Roja i Protecció Civil desplegades per recuperar les restes del reactor i de l'instructor, va admetre que l'operació «no és fàcil» per l'àmplia disseminació dels objectes, de manera que podria allargar-se diversos dies.\nDesprés de confirmar que han aparegut «restes orgàniques de naturalesa humana» a les platges de La Manga, va revelar que s'havien trobat la cua i part del fusellatge a una profunditat de 15 metres, però no la cabina ni els motors.\nParts de l'avió van arribar a la platja Galúa, on hi havia una forta olor de querosè, i els turistes que es banyaven a l'hora de l'accident, dos quarts de deu del matí, van ser desallotjats, al costat dels que ho feien a les de Monte Blanco, Barco Perdido i Las Sirenas, totes de la part Cartagena de La Manga i tancades al bany per facilitar les tasques de rescat quan no se sabia encara què havia passat amb el pilot.\nEn l'operatiu, que haurà d'enfrontar-se en les properes hores a una alerta taronja per gota freda, hi participen quatre helicòpters, dos vaixells amb sonar d'escombrat lateral, dos vaixells de Defensa i bussejadors del Centre de Busseig de l'Armada, del Grup Especialista d'Activitats Subaquàtiques de la Guàrdia Civil i de Salvament Marítim. Les restes que es trobin al mar seran portades al moll militar de la Curra, a Cartagena.\nMoren dos militars en estavellar-se un altre avió d'instrucció a Múrcia.


Bonig defensa l'honor del PPCV: "Ja hem demanat disculpes i hem pres decisions contundents" - Diari La Veu\nEscriba el número 151259\nBonig defensa l'honor del PPCV: "Ja hem demanat disculpes i hem pres decisions contundents"\nLa presidenta popular no vol pronunciar-se al voltant de la permanència de Francisco Camps al Consell Jurídic Consultiu\nIsabel Bonig considera que els casos de corrupció del PPCV són "el passat".\nLa presidenta del PPCV, Isabel Bonig, ha assegurat aquest dijous que és "sorprenent" que la portaveu adjunta del PSPV a les Corts, Ana Barceló, haja demanat la il·legalització del PP pels casos de corrupció quan ella "pertany a un partit que, de moment, és l'únic, amb CIU, condemnat en virtut de sentència judicial ferma per finançament il·legal". En aquesta línia, ha apuntat que quan es va dictar la condemna contra el PSOE ella era menuda, però el president de la Generalitat, Ximo Puig, ja ocupava un càrrec polític.\nBonig s'ha pronunciat en aquests termes davant els mitjans després d'assistir al comité de direcció del PP de Castelló en ser preguntada per les reaccions produïdes després que el presumpte 'capitost' de la trama Gürtel, Francisco Correa, haja reconegut que el PPCV, liderat per l'expresident de la Generalitat, Francisco Camps, va pagar en negre els actes de les campanyes de les eleccions municipals de 2007 i els de les generals de 2008 a l'empresa de la xarxa corrupta Orange Market.\n"Nosaltres hem demanat perdó, hem pres mesures contundents, respectem sempre les decisions judicials i jo no faré com van fer Puig i Oltra que van criticar les sentències del TSJ quan va anul·lar la política educativa sectària catalanista i nacionalista del govern valencià", ha sentenciat Bonig.\nLa líder popular ha recordat els casos de corrupció "a Andalusia, on estan asseguts dos expresidents de la Comunitat d'Andalusia, exministres, vicepresidents del govern d'Espanya, per la qual cosa té un cas important per a començar a sol·licitar la il·legalització".\nPerdó al Congrés d'abril\nRespecte de si el PPCV va pagar en negre els actes de les campanyes electorals, Bonig ha declinat valorar estratègies processals i ha dit que des del partit han mantingut les seues línies de "tolerància zero" a la corrupció i de "respecte a la presumpció d'innocència".\nSobre aquesta questió, ha recordat que van demanar perdó en el Congrés d'abril i que ara miren "cap al futur". També ha demanat a la ciutadania que "tinguen completa i absoluta confiança" que en aquest "país funciona l'estat de dret i que eixos casos de presumpta corrupció estan als tribunals i correspon als jutges establir la innocència i culpabilitat".\nCamps: el que diga la llei\nPreguntada per si creu que Francisco Camps hauria d'eixir del Consell Jurídic Consultiu (CJC), Bonig ha indicat que aquest òrgan té una llei de creació i regulació i que determina les causes per les quals els membres l'han d'abandonar. "Quan es donen eixes condicions, si és que es donen, s'hauria d'abandonar, però és una qüestió que ve regulada per llei i que seria convenient que tots respectaren i que es preguntara a la presidenta del CJC", ha agregat.\nSobre les crítiques de l'oposició respecte que l'actual PPCV és el PPCV del passat, Bonig ha recordat que ella pertany al partit des del 2007 i que era menuda "quan van condemnar el PSOE per finançament il·legal i crims d'estat com el GAL", però ha afegit que el president de la Generalitat, Ximo Puig, "ja ocupava un càrrec al PSOE", per la qual cosa s'ha preguntat si "llavors els socialistes són el mateix".\nInterpel·ladada sobre la possibilitat que l'exsecretari general del PPCV Ricardo Costa haja demanat per a la seua defensa en Gürtel les declaracions d'alts càrrecs del partit com Mariano Rajoy, Bonig ha insistit que els populars no valoren les estratègies processals de defensa, "ja que cadascun és molt lliure de fer, demanar i dir el que considere oportú per a la seua defensa".\nEscriba el número 509089


IB3 | L’Associació Pro-Ajuda a les persones discapacitades de Pollença visita IB3\nL’Associació Pro-Ajuda a les persones discapacitades de Pollença visita IB3\nAquest divendres 18 de juliol, l’Associació Prodis de Pollença, ha visitat les instal·lacions d’IB3 Televisió, al polígon de Son Bugadelles de Santa Ponça. Cinc usuaris d’entre 17 i 25 anys, juntament amb els seus monitors: Jaume, Ignasi i Maria Magdalena, han recorregut les instal·lacions de la Radiotelevisió Autonòmica.\nHan visitat els diferents platós de televisió, on es duen a terme els informatius, Els esports, El temps i La Mirada, entre d’altres. També han visitat la redacció d’informatius i la part tècnica, on se’ls ha explicat el funcionament d’aquestes àrees.


MEMÒRIES DE FA 25 ANYS | L'ASCENS A ACB ALS ULLS DELS PROTAGONISTES - CB Cornellà\nHome / club / MEMÒRIES DE FA 25 ANYS | L’ASCENS A ACB ALS ULLS DELS PROTAGONISTES\njunio2121 junio, 2018\nEl 13 de juny es complien 25 anys de l’històric ascens del CB Cornellà a ACB. Una fita històrica fins ara única al club. “¡25 años! Me parece increíble cómo pasa el tiempo”, exclamava incrèdul Manolo Flores, en ser preguntat pel record de la temporada. “Recuerdo esa temporada como una de la más felices de mi vida deportiva. Cuando, de vez en cuando me cruzo con alguno de aquellos jugadores, todos lo reconocemos como un año increíble que nos hizo mejores. Haber pertenecido a ese equipo que consiguió la mejor temporada de la historia (del club) me llena de orgullo”.\nFlores arribava a la banqueta blava al juny de 1992 a partir de la vinculació del club amb el FC Barcelona. Amb ell, un seguit de jugadors molt joves arribaven de la pedrera blaugrana: Antonio Pedrera, José M. Pedrera, Berni Tamames, Àngel Almeida, Oliver Fuentes i Antonio García. El toc d’experiència i veterania el posaven els jugadors blaus (llevat de Chus Fernández, que competia amb fitxa de sub23): Àngel Farré, Gerard Rubio, Josep Rey, Oscar Heras i Jordi Sanjuán. I la cirereta del pastís, un dels primers americans en vestir la samarreta del Cornellà, un jugador únic i polifacètic: Eric Manuel.\nLa unió engendrada entre jugadors de distintes procedències va ser la clau de l’èxit. “Hubo una comunión entre los jugadores que venían del Barça y los que veníamos de Cornellà, espectacular. Unidos a un grandísimo cuerpo técnico encabezado por Manolo Flores, que nos hizo trabajar muy fuerte en los entrenamientos. Todo eso, bien mezclado, hizo un mejunje espectacular. Y Eric Manuel, el americano que se fichó, todos lo recordamos como un pedazo de jugador que era capaz de hacer de todo: jugar de base, de ala-pivot, de alero… tirar de tres, pasar el balón…”, recorda Chus Fernández. “Els jugadors veterans del Cornellà ens van acollir molt bé. De seguida es va establir un vincle molt bonic amb l’Àngel Farré, el Josep Rey, el Gerard Rubio i la resta… L’equip estava molt compensat i equilibrat, amb una bona barreja de joventut, talent, veterania, gent de la casa…”, explica Berni Tamames, un dels jugadors procedents del júnior del FC Barcelona.\nPoc a poc es van anar refermant no només com a grup d’amics, sinó com a equip. A les primeres jornades es van col·locar al liderat i ja no el van deixar escapar. La feina va ser constant. “Jo havia estat a l’ACB 4 anys i a Primera Divisió 3 més, i els entrenaments eren de la mateixa qualitat que jo havia tingut a l’ACB. A base de treball, a base de ser una família, i la qualitat dels joves, poc a poc ens vam anar animant i vam anar veient que teníem possibilitats d’aconseguir alguna cosa seriosa aquell any”, narra Gerard Rubio. Una temporada en què “tothom va donar el màxim i aquest va ser el motiu de l’èxit. A nivell esportiu va ser increïble. En Manolo Flores ens va fer treballar només pensant en el següent partit. Cada partit era com una final, i això ens va provocar una dinàmica guanyadora que malgrat les baixes que poguéssim tenir, ens va convertir en un grup fortíssim. Tots teníem assumit el nostre rol i això va ser clau. A més a més, tots ens vam avenir com si fóssim amics de sempre”, explica l’Àngel Farré.\nVist amb perspectiva, els ingredients de l’èxit queden clars, però res d’això era imaginable a l’estiu del 92 quan un equip nou i jove començava a entrenar. “Al principi jo, sincerament, no em vaig plantejar, ni ningú em va plantejar la possibilitat d’ascendir, era impensable. No ens vèiem capaços d’aconseguir el que vam aconseguir. Perquè, per exemple, teníem un pressupost que Bilbao quadruplicava. Hi havia equips que s’havien gastat molts diners. Amb el Manolo Flores vam treballar bestialment i vam treballar bé, i poc a poc va anar avançant la temporada i la il·lusió va anar creixent en tothom. Va ser un any molt il·lusionant”, recalca Rubio emocionat. En la mateixa línia, Tamames destaca la dificultat de l’aconseguit. “Jugàvem en una 1ª Divisió – el que seria LEB Or ara – amb molt de nivell, jugadors veterans, americans… Però nosaltres no érem conscients del nostre nivell”. Flores ho ratifica. “Cuando empezamos la temporada el objetivo era competir y hacer mejorar a los jóvenes, pero nos fuimos creciendo y nos convertimos en el mejor equipo de la competición”. Feina dura i setmanal on “el ascenso a la ACB fue la culminación que no se pudo consumir por ser un equipo filial”.\nToni García, natural de Cornellà, era el primer any que jugava ‘a casa’. Però tant sols un en va ser suficient per deixar-li petjada a la memòria. “Ho recordo com el millor any de la meva carrera esportiva. Va ser la primera vegada que jugava a l’equip de la meva ciutat i assolir l’ascens va ser doblement satisfactori. Els equips teníen molts jugadors nacionals amb experiència en l’ACB i estrangers de gran qualitat. El nivell era altíssim i nosaltres érem l’equip més jove, però des del primer dia vam jugar sense complexos i en poc temps ens vam convertir en l’equip revelació”.\nJosep Rey anotant davant la selecció catalana durant un partit amistós benèfic en favor de la Guerra de Bòsnia\n“Tot l’any va ser molt dolç. Cada viatge era una excursió amb amics i després teníem el premi de guanyar els partits. Recordo especialment un partit impresionant, en el qual estàvem tots totalment aturats, bloquejats, a Algeciras. L’Eric Manuel era un jugador que mai havia anotat més de 14-18 punts i aquell dia el vam fer servir de tot: va jugar de base, d’aler, de pivot… va fer 53 punts. Aquell dia vèiem que es torçava i ell solet va guanyar el partit. Era una persona molt generosa, no li era imprescindible destacar però sí sumar”, recorda Rubio.\nTamames s’afegeix a obrir la capsa dels records i junt amb Rubio refan el viatje a Tenerife. “Encara recordo un viatge que vam fer a Tenerife, i que com l’economia no era molt bona, vam anar en un pack turista. Vam arribar de matinada a Tenerife, vam pujar a l’autocar amb la resta de turistes i vam fer la ruta pels hotels deixant a la gent fins que vam arribar al nostre… Però també vam tenir la sort de que eren els carnavals a la illa, i després del partit tots vam sortir i ens vam disfressar. Vivències que feien molta pinya i molt d’equip, i la temporada avançava i guanyàvem molts partits fins que ens vam plantar al play-off i la resta és història“.\nHistòria que quedarà per sempre gravada als llibres del club, però també a la seva memòria. Per a Tamames, personalment, “el pas pel Cornellà va marcar la meva vida per sempre, perquè a Can Carbonell va ser on vaig conèixer a la meva dona. Ella era entrenadora i jugadora d’un equip de handbol que entrenaven abans i després nostre. I jo amb 20 anyets encara no fets li vaig tirar la canya i vam començar a sortir. L’Àngel Farré i la seva dona van fer de celestins i propiciaven sopars per a que quedéssim….i vés per on, que continuem junts, casats, i amb dos fills de 16 i 11 anys”.\nÀngel Farré durant un partit davant el Sant Josep de Badalona\nPerò Tamames no és l’únic amb els sentiments a flor de pell, malgrat el pas dels anys. Per a ChusFernández, la temporada en va tenir una de molt freda i una altra de molt calenta. “Fue maravilloso por una parte, y por otra, fui un poco desgraciado porque me lesioné de gravedad de la rodilla. Pero fue una experiencia única y me siento un privilegiado de recordar esos momentos. La relación con los compañeros, la amistad que unió durante la temporada, marcó ese hito y ese punto de felicidad que al final se cosechó. Yo creo que es uno de los recuerdos más bonitos que tengo”. Farré, per la seva banda, no s’ho pensa dos cops abans d’afirmar que “va ser un any fantàstic. Una temporada diferent, il·lusionant, que va marcar a tots els que vam tenir la sort de viure-ho. Quan ens trobem sempre destaquem com de bé ens ho vam arribar a passar”. Rubio coincideix, “aquell any és una referència a la meva vida esportiva. Fa molts anys d’això però hi ha moments en la teva vida que no pots oblidar, i aquell any va ser un d’ells. Va ser un any fantàstic, va ser un any de pinya, de felicitat. Va anar tot molt rodat. Em vaig sentir molt orgullós. Vaig estar molts anys fora de Cornellà i aquell el guardo com un any memorable, que no podré oblidar mai a la vida: les vivències, els companys, Can Carbonell. L’últim partit a Can Carbonell, que vam guanyar i ens va donar l’ascens a l’ACB…”\nUn any per a la memòria, un equip per a la història.\nJORNADA TRIOMFAL DELS SÈNIORS B PER MANTENIR-SE EN POSICIONS D’ASCENS\nCEEC MAS AVÍCOLA – CB CORNELLÀ | DOMINI I CONFIANÇA EN LA SUMA DE LA TERCERA CONSECUTIVA\nCB CORNELLÀ – CB ESPARREGUERA | DERROTA AJUSTADA DEL SÈNIOR EBA EN UN PARTIT DUR I IGUALAT


Beitou No. 117 Hotel Yilan Taiwan - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.117, Beitou St., Municipi de Luodong, Yilan, Taiwan, 26563 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Beitou No. 117 Hotel?\nBarri Municipi de Luodong Municipi de Luodong Municipi de Luodong Municipi de Luodong Municipi de Luodong Municipi de Dongshan\nMés informació sobre Beitou No. 117 Hotel\nSituat a Municipi de Luodong, Beitou No. 117 Hotel és el lloc perfecte per gaudir de Yilan i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Beitou No. 117 Hotel, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, llençols, mirall, tovalloles, accés a internet (sense fils) per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com parc infantil, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Beitou No. 117 Hotel.\nTots els tipus de viatgers (25)Viatger de Negocis (2)Parelles (11)Viatgers en solitari (1)Famílies amb infants petits (5)Famílies amb infants grans (4)Grups (2)


Pedalant pel camí, caminant per la vida: Núria Queralt 2008\nAvui és el gran dia! A les 9.30 està tot a punt. Davant de casa l'Arturo i el Juan ja fa una mica que ens esperen per pujar fins a Queralbs amb el nostre cotxe, els meus pares van amb el seu cotxe, la meva cosina va amb els seus pares i el tiet Joan, i l'Ignasi i la Carme van directe des de Manresa. Abans de les 11h arribem a Queralbs on agafarem el cremallera per pujar a Núria i començar a muntar tot el "xiringuito" per fer les inscripcions dels participants.\nAquest any, el nombre d'inscrits ha augmentat considerablement, passant dels 405 de l'any passat, als 625 d'aquest any. Impressionant! Esperem que no es descontroli la gent per fer les inscripcions i quedem col·lapsats. Com a previsió, decidim dividir la gent en 2 files, en funció del cognom i així ens repartim la feina i reduïm el temps d'espera. En una fila, l'Ignasi i el meu pare, en l'altra, jo i la Núria (com sempre). Tot va perfecte, millor que mai, som uns cracks! També ha ajudat el fet que aquest any els participants no han d'omplir el formulari i únicament se'ls fa entrega del dorsal, i també que no es poden fer inscripcions a última hora. Qui no està a la llista, no té dorsal.\nAquest any també tenim una novetat important: la Carme, la Dolors i la Neus, s'encarreguen d'entregar les samarretes d'obsequi als participants. Fan una feina excel·lent: tenen una samarreta de cada talla oberta i la deixen provar a qui dubta de la talla que li anirà millor. Quina professionalitat! Aquí es nota l'experiència a la botiga i el tracte amb el client! jeje... L'Ignasi se n'adona que realment l'any passat erem molt més sapastres entregant les samarretes, vaja, que cuidavem menys els detalls. ;)\nEl Juan, el Ricard i l'Arturo són ens nostres 3 representants, la volen fer tota i n'estic segur que ho aconseguiran! Són uns campeones! Durant l'hora de dinar m'estan intentant convèncer perquè la faci amb ells però no puc perquè tinc la noia estoniana allotjada a casa i no és plan que marxi tota la nit a caminar i l'endemà me'l passi tot dormint i tirat al sofà fet pols! Però de ganes de fer-la no me'n falten... i m'aconsegueixen convèncer per fer una part de la cursa! Quines gens que en tinc!!!\nA les16.30h es dona la sortida puntual. Quanta gent!!! És increïble l'ambient d'eufòria que hi ha! Un sentiment llunyà, un record emotiu, em porta 3 anys enrere, en la meva primera travessa i se'm posa la pell de gallina i se'm fa un nus a la gola revivint aquells moments. Són uns instants de record, que em fan emocionar per uns instants... em venen al cap moltes imatges d'aquella edició, molts moments de patiment, molta felicitat,.... però el tret de sortida em fa obrir els ulls i retornar a la realitat: comença la travessa... ara toca patir i gaudir! Pel què fa a mi, només gaudir. Espero que el Lillet Team (Arturo, Ricard i Joan) pateixi poc també!\nLa sortida és increïble, l'ambient és indescriptible, la felicitat és màxima! Sortim rient, parlant, dient tonteries, com sempre, però sobretot, ens sentim lliures, feliços per poder fer, un dia més, el que més agrada! Serà molt dur haver-me de quedar al control de la collada de Tosses i veure com marxen en la llunyania, seguint la travessa, però de moment disfrutaré el moment, sense pensar més enllà! Els 22km que ens esperen fins a la collada, passen molt be, inclús la terrorífica pujada al pas dels lladres. El control del codonyat de Fontalba ens dóna forces per afrontar la pujada més dura del recorregut, que a ritme lent, no es resisteix gaire! Els veig a tots 3 molt animats i molt motivats, de tant en tant, se sent un "estoy hasta la ...", però l'Arturo no parla en serio! jeje...\nAl cap de 3 hores i mitja, arribem a la collada de Tosses, on hi ha el meu pare, el Josep, la Núria i la Mairi... i també ens esperen uns entrepanets fantàstics per agafar més forces! Fins el moment, tot perfecte, llàstima que jo em quedo aquí. Quina merda! Els hi faig una gran abraçada a cada un i els animo a seguir igual, com uns autèntics campions! Aupa!\nNosaltres marxem cap a la Pobla on hem quedat amb el Ferran per fer una cervesa després de sopar. Aprofita per compartir algunes històries amb la Mairi i també per fer-me 5 cèntims de la ruta dels estanys amagats. No anem a dormir gaire tard que demà toca matinar un altre cop, perquè fem una excursió amb els meus pares i els seus amics fins al bullidor de la llet i els empedrats. Em poso al llit i, abans d'agafar el son, m'arriba un sms de la Sandra: "Tot just acaba de passar l'equipo Lillet per Gréixer. Es troben bé i segueixen endavant animats. Bona nit". Quina gran notícia. M'adormo una mica més feliç!\nPublicado por Uri en 10:05


La Fiscalia investiga els avals de l'ICF davant el Tribunal de Comptes després de la denúncia de Cs\nActualitzat 28/07/2021 16:07 CET\nInvestiga la decisió de la Junta de l'ICF però arxiva la denúncia per als membres del Govern perquè són aforats\nLa Fiscalia Superior de Catalunya ha obert, arran d'una denúncia de Cs, una investigació sobre els avals de l'Institut Català de Finances (ICF) per a les fiances que el Tribunal de Comptes reclama a diferents excàrrecs del Govern encausats per l'acció exterior de la Generalitat.\nEn el decret d'incoació de diligències que ha consultat Europa Press, el fiscal superior ordena enviar el cas a la Fiscalia de Barcelona perquè l'investigui.\nEl líder de Cs a Catalunya, Carlos Carrizosa, va presentar divendres a la Fiscalia una denúncia contra la Junta de Govern de l'ICF i el Govern --que titlla de cooperador necessari-- pels avals als investigats en el Tribunal de Comptes, que considera una "absoluta il·legalitat".\nLa denúncia se centra en la decisió de la Junta de l'ICF que va aprovar avalar les fiances dels investigats, que es va poder fer arran d'un decret que el Govern va aprovar uns dies abans amb la creació d'un Fons Complementari de Riscos de 10 milions d'euros.\nSegons Cs, aquest decret va ser "el pressupost habilitant per dur a terme una operació fraudulenta" per avalar les fiances i evitar que els investigats fossin embargats.\nCs també adreça la denúncia contra el Govern perquè va aprovar aquest decret, tot i que el fiscal ordena arxivar la denúncia per a les persones afectades atès que en aquest cas la competència és d'una investigació judicial.


El temps a Palamós: Calor de dia i fred de nit\nMapa de temperatura a 850 hpa. La Península té una bombolla d'aire càlid a sobre.\nAltre vegada, a l'interior de les nostres comarques s'han assolit unes màximes que ens recorden més a l'estiu que no a la tardor. Sens dubte, l'estancament produït per l'anticicló i la bombolla d'aire càlid existent en capes baixes de la troposfera, ha tornat a deixar-nos algunes màximes molt elevades., com exemple trobem 32,6 ºc a Girona-Barri Vell, 31,8 ºc a St. Gregori, 31,3 ºc a Medinyà, 31,2 ºc a Banyoles o 31,1 ºc a Celrà-Polígon.\nI si de dia fa calor, a la nit, degut a que la nit es fa més llarga, al vent encalmat i a la inversió tèrmica, trobem unes temperatures força fredes. Com exemple d'aquest fet, avui al barri vell de Salt han tingut una amplitud tèrmica de 18,9 ºc, ja que la màxima ha sigut de 29,4 ºc i la mínima ha baixat fins a 10,5 ºc.\nPel que fa a les dades d'avui dilluns a Palamós., temperatura màxima 24,7 ºc, mínima 15,2 ºc. Estat del cel serè, amb boirina de bon matí.\nVent del NO fluix de matinada i vent del ESE a 10 km/h a la tarda, ratxa màxima 23 km/h. Estat de la mar amb marejol mar endins i mar calma o arrissada arran de costa. Pressió atmosfèrica màxima 1024 hpa, mínima 1022 hpa. Humitat relativa màxima 83 %, mínima 46 %. Dades de meteoclimatic.com i Puertos del Estado.\nA Palamós hem d'esperar un dia marcat per la bonança de dia amb un ambient assolellat, així i tot, farà fresca de nit, juntament amb mala visibilitat. A la resta de la demarcació també hi haurà un dia assolellat, amb boires matinals a l'interior i núvols baixos de tarda al Pirineu.\nLa temperatura màxima pot rondar els 28/32 ºc a l'interior, els 24/26 ºc a la costa i els 20/26 ºc al Pirineu. La mínima pot baixar fins a 15/18 ºc a la costa, tot i que a l'Alt Empordà pot ser superior., fins a 11/14 ºc a l'interior i fins a 3/10 ºc al Pirineu.\nEl vent al nostre sector costaner pot bufar amb component nord a 4/8 nusos, al llarg de la nit/matinada de dilluns a dimarts. Al matí tindrem vent fluix de gregal. A la tarda s'espera vent fluix de component sud. A la nit es reforçarà la tramuntana ja que bufarà a 10/12 nusos arran de costa i a 15/20 nusos mar endins.\nL'estat de la mar es preveu amb marejol mar endins i mar arrissada arran de costa, durant la nit/matinada de dilluns a dimarts. Al matí hi haurà la mateixa situació. A la tarda tindrem mar calma o arrissada arran de costa i una mica de marejol mar endins. A la nit hi pot haver maror mar endins i mar arrissada o marejol arran de costa.


Nevada al carrer Teodora Lamadrid\nPaisatge urbà d’hivern: el carrer Teodora Lamadrid, pròxim a la falda de Collserola, ple de neu el desembre de 1962. El carrer es va obrir en dues fases. La primera, la part baixa, s’urbanitza en solars de Can Buscarons i el seu traçat coincideix amb la llera del torrent de Castanyer. La part alta s’urbanitzà posteriorment en terres de la gran finca de Can Canals de Baix, propietat de Manuel Arias, també coneguda com El Pinar. El març de 1962 hi va haver un despreniment que va taponar la conducció de l’antic torrent, cosa que va provocar una inundació a les cases de la part baixa i al mercat.\nAutor desconegut, fotografia cedida per l’Arxiu Municipal de Districte de Sarrià – Sant Gervasi\nA la fotografia de desembre de1962, la Gran Nevada, a la dreta encara es veu la tanca de la finca de Can Canals de Baix, que tenia l’entrada pel passeig de Sant Gervasi. De fet, és el canvi més destacat que es veu en relació a la fotografia actual: a la vorera de la dreta s’ha construït amb edificis de veïns més moderns que els de la vorera esquerra, edificats els anys cinquanta. També han canviat, lògicament, els models dels automòbils.


Petites gotes fredes tremolant. Roger Casero Gumbau. Girona: La Devesa, de les Fires\nJa fa dies que els firaires són a la ciutat; poc a poc van muntant la ferralla que ben aviat farà les delícies de petits i grans convertint, un any més, la Devesa en un enorme parc (natural?) d'atraccions!\nTambé la Fira de Mostres va prenent forma, des del Palau Firal enllà, estenent la seva superfície per la Devesa, un any més, fins allà on les atraccions infantils la deixen créixer.\nI a la Copa les barraques s'apressen per estar a punt, com l'enorme escenari que, un any més, presideix aquest emblemàtic i imprescindible espai.\nLa Devesa és sens dubte el centre neuràlgic de les Fires de Girona, amb permís del barri vell i les seves fires del dia de Tots Sants, i d'altres notables esdeveniments multitudinaris com la diada castellera de la Plaça del Vi; és cert que hi ha moltes més Fires de Girona més enllà de la Devesa, una simple ullada al farcit programa de Fires ho evidencia, però és innegable que hom no pot dir que ha anat a Fires sense haver passat, abans o després, per la Devesa!\nLa Devesa aquests dies, a banda de dreçar milers de branques immortals també suporta, un any més, tot l'estrès, diuen els experts, que li suposen aquests dies d'intensa activitat firaire.\nEl debat sobre els usos d'aquest entranyable parc urbà és quasi tan etern com les seves immortals branques i, com les Fires, torna, sinó cada any cada mandat municipal, sense que es tanqui amb un mínim acord, ja no entre els diferents grups polítics, sobretot amb els veïns i veïnes.\nJo les Fires sempre les he vist i viscut a la Devesa, però no ha estat així sempre ni per sempre més ha de ser així. Al seu dia van migrar de la Gran Via de Jaume Primer i qui sap si algun dia algun govern municipal tindrà la valentia (o gosadia) de fer-les anar qui sap on...\nQui més qui menys reclama la Devesa... Aquests dies serà, un any més, de les Fires... i dels firaires!\nPublicat per Roger Casero Gumbau a 25.10.18\nEtiquetes: 2018, fires sant narcís, girona


Botigues de Barcelona, Neix una nova fira de joieria a Barcelona\nNeix una nova fira de joieria a Barcelona Reviewed by Botigues de Barcelona on Oct 17 Rating: 4.5 Neix una nova fira de joieria a Barcelona Entre el 30 de setembre i el 2 d'octubre, la Sala Marqués de Comillas de les Reials Drassanes de Barcelona (Avda. De les Drassanes, s/n) es convertirà en l'aparador de presentació de les darreres tendències en el món de la creació en or i plata. Es tracta de la primera edició d'Espai Joia, un esdeveniment que neix amb l'objectiu de ser una plataforma de presentació de la joieria d'autor catalana i convertir-se en el punt de trobada dels professionals d'aquesta indústria.\nLa fira, organitzada per l'empresa Dextrum, compta amb el suport de l'Ajuntament de Barcelona, un suport que s'emmarca dins la política municipal de promoció del disseny i la creativitat, sectors econòmics decisius per a la ciutat, que ja gaudeix d'una àmplia tradició i reconeixement internacional en aquests àmbits. A més el certamen contribueix a recuperar un espai propi per aquesta indústria a la capital catalana.\nAltres entitats i institucions que col•laboren amb la iniciativa són: CCAM (Consorci de Comerç, Artesania i Moda de Catalunya), la Generalitat de Catalunya i el JORG (Col•legi Oficial d'Orfebres, rellotgers i gemmòlegs de Catalunya).\nEspai Joia compta amb la participació de 63 expositors i s'adreça exclusivament a professionals del sector (fabricants, dissenyadors, exportadors, importadors i majoristes).\nL'entrada és gratuïta i l'horari és de 10 a 19 h.\nNeix una nova fira de joieria a Barcelona\n17 d'octubre, 2011 | 0 Opinions\nEntre el 30 de setembre i el 2 d'octubre, la Sala Marqués de Comillas de les Reials Drassanes de Barcelona (Avda. De les Drassanes, s/n) es convertirà en l'aparador de presentació de les darreres tendències en el món de la creació en or i plata. Es tracta de la primera edició d'Espai Joia, un esdeveniment que neix amb l'objectiu de ser una plataforma de presentació de la joieria d'autor catalana i convertir-se en el punt de trobada dels professionals d'aquesta indústria.


Crac del 29 i la Crisi actual.\nEl crac del 29 va ser una caiguda de la borsa un dijous negre que va ser una depressió per a tothom. Actualment estem vivint la crisi del 2008.\nAquesta activitat la vam fer per fer la comparació sobre aquests dos conceptes i veure coses diferents de cada un. El crac del 29 ja el vam fer l'any passat però aquest any ho hem relacionat amb la crisi. El que teníem de fer era valorar i quina va ser la pitjor de totes dos.\nFer aquesta activitat vam veure les característiques de cada una, i les diferencies, ja que algunes coses tinguin semblança.\nPublicado por Mar Fornells en 8:07 No hay comentarios:\nDesprés de fer el tema de la Primera Guerra Mundial, ens va tocar fer la Revolució Russa que ja la vam fer l'any passat, i aquest any per tornar a tocar el tema, ens va fer buscar una mica d'informació i per a què no es fes molt pesat, ens va ficar una pel·lícula. Jo em pensava que seria una d'aquelles pel·lícules antigues i que costessin d'entendre, però va ser una de dibuixos animats, que per mi em va resultar més fàcil d'entendre aquest tema molt millor. La pel·lícula va ser aquesta:\nLa pel·lícula tracta d'un senyor que és l'amo de la granja anomenat Sr. Jones, era un home que bevia molt. Va arribar un dia que no els va voler donar menjar als animals. I els animals en veure que els estava abandonant, es van reunir i tots escoltaven al porc més gran que es deia Major. Els hi va dir que lluitessin que tenien el dret, que es revolucionessin fort. Seguidament es va morir. Els animals fan cas a Major i es revelen, els porcs es van convertir amb els líders. Però dos porcs volien el poder, un es diu Napoleó que vol ser el que mana. I l'altre es diu Bola de Neu que vol que s'eduquin els animals i fer un molí per independitzar-se. Napoleó s'agafà uns gossos per ser protegit.\nBola de Neu acaba morint, i Napoleó es queda el poder. Els altres animals de la granja treballen molt construint el molí menys els porcs. Acaba que els porcs s'acaben comportant.\nDesprés de veure aquesta pel·lícula la vam relacionar bastant amb la Revolució Russa. Vam respondre preguntes sobre la pel·lícula i la comparàvem amb la vida real. Com he dit abans, m'ha servit bastant veure la pel·lícula per entendre-ho.\nPublicado por Mar Fornells en 7:55 No hay comentarios:\nAbans de començar les vacances de Nadal vam fer dues activitats relacionades amb la Primera Guerra Mundial. La primera activitat era un joc online que anava fent preguntes tipus test, on eres el Kàiser alemany i et contava el percentatge de cada pregunta que feies contrari del Kàiser el percentatge podia restar i sumar. La diversió d'aquest test era si acabaries provocant la primera guerra mundial i si restava el percentatge, no provocaries res.\nLa segona activitat, tractava d'un còmic en anglès entre països que van pertànyer i que havien lluitat a la Primera Guerra Mundial, havíem d'anar numerant les vinyetes i explicar-les una per una, sobre que enteníem de cada vinyeta. A les vinyetes explicava com començava, com es desenvolupava i com acabava. Hi havia 53 vinyetes contant l'ultima, que hi deia: Continuarà. Que llavors ja passàvem a la 2a guerra mundial.\nPer mi, les dues activitats em van resultar útils per saber més de la guerra mundial, ja que les dues eren treballant amb l'ordinador i així la classe és més divertida.\nPublicado por Mar Fornells en 12:00 No hay comentarios:


El nou repte pel 2015 d’en Jesús Morales | GenTMB\nEl nou repte pel 2015 d’en Jesús Morales\nAquest any el vuit mil del Jesús s'anomena “malalties venoses” i té el repte d'aconseguir que l'Associació Cuida les Teves Venes faci el cim recaptant diners suficients per a la investigació biomèdica d'aquestes malalties.\nRedacció / 19.03.15 - 11:24h\nEl Jesús, que és mecànic de revisió de la L4 de Metro al taller de Roquetes, president de la Unió Excursionista de Catalunya d'Horta i alpinista d'elit, s'ha adherit a la campanya “La vida corre por tus venas: ¡Cuídalas!” de l'Associació Cuida les Teves Venes (ACTV) i l'Institut de Recerca Biomèdica de Sant Pau.\nLes malalties venoses: les varius, la insuficiència venosa crònica i la trombosi, són malalties que no tenen causa coneguda i de les quals els metges solament poden tractar-ne els símptomes, però no guarir-les. La recerca sobre les causes genètiques d'aquestes malalties és fonamental.\nL'any vinent en Jesús tornarà a l'Himàlaia amb el propòsit solidari de portar al cim del Makalu, la cinquena muntanya més alta del món, l'ACTV. Serà el cinquè vuit mil del Jesús, però el primer per una causa solidària.


Els Trossets de na Mary Moro que ens ajuden a entendre la vida – El Iris.cat – Digital d'informació i cultura\nEls Trossets de na Mary Moro que ens ajuden a entendre la vida Per Itziar Lecea\nEscriure com a teràpia. O escriure per descobrir el sentit secret de la vida. Així és com na Mary Moro, col·laboradora habitual de El Iris, es mostra davant d’un públic lector que cada vegada la cerca més amb Trossets, el nou llibre que ha editat Revistes i Setmanaris S.L. Trossets és el recull del què na Mary veu, contempla, sent i expressa a través d’històries en les quals treu l’emoció continguda d’un lloc comú per a tots els lectors.\nCom va néixer Trossets, la secció que cada setmana trobes els lectors a El Iris?\nTrossets neix perquè tenia ganes de tornar a fer premsa. Jo feia molts anys que no escrivia, però vaig estar una bona temporada a un diari independent del Prat, a Catalunya, com a responsable de la secció de Cultura. I en Bep Al·lès em va dir que em donava un full en blanc per explicar el que em vingués de gust.\nHi expliques històries molt diverses. Algunes dures. D’altres tendres. Però totes fan una reflexió de situacions quotidianes des d’un punt de vista molt humà. Per què?\nCrec que fer reflexió humana és el més senzill d’escriure. Fa poc, un amic que va estudiar amb jo em va dir “no sabia que escrivies”, perquè realment no ho explic a molta gent. I em va dir que era molt “jo”, que reflectia molt el que jo era. Sé que som bastant diàfana, transparent, i no em fa res parlar de mi. Quan em vaig veure amb el full davant, vaig veure que podia escriure de música, de llibres, del que volgués. I el que més em va venir de gust era contar coses que em passaven a jo mateixa o a gent que m’envolta. Crec que si ho compartim entre tots, és més fàcil posar veu al què sentim.\nEls sentiments i les emocions són el nexe que uneix tots aquests trossets.\nSí, és que, de fet, tots som emocions. El problema és quan no les treim, que és quan emmalaltim. Jo venc també de passar una temporada dolenta, i poder seure, explicar, escriure el que sento, és terapèutic. I sí que parlo molt d’emocions, però també de temes que són encara bastant tabú. Ens costa a tots expressar les nostres emocions. Les negatives i, a vegades, també les positives.\nÉs una manera de treure les emocions pròpies?\nDefinitivament és una teràpia. Durant el confinament ho ha estat especialment. A més, em permet poder escriure en català, perquè encara que xerri en català sense problemes, l’educació no la vaig rebre en aquest idioma.\nD’on va sorgir el títol de Trossets?\nVaig pensar que potser no tindria continuïtat i que serien com a retalls, petites pinzellades. Entre totes juntes sí que podrien arribar a fer un conjunt, donar una idea de qui som i què sent. Tampoc em pensava que arribés tan lluny quan vaig començar, ara farà gairebé un any. Per això vaig pensar que Trossets definia molt bé la secció. I, ara, també el llibre.\nÉs la primera vegada que publiques un recull dels teus escrits. Com el defineixes?\nMés que llibre, m’agrada la idea de “Cuaderno de verano”, com els deures que ens posaven de petits a l’estiu. És un recull breu, que es pot llegir amb calma durant les tardes de calor. Aquesta setmana ja començaré a enviar a persones de Barcelona el recull de Trossets, que ja me l’han demanat. I també a gent d’aquí, amb la qual ens coneixem de fa temps. Suposo que aquesta acollida càlida és de les persones més properes, les que més em coneixen o m’han conegut a la revista, cada setmana.\nT’han fet algunes crítiques constructives o que t’ajudin a seguir endavant amb aquesta secció convertida en llibre?\nCrítica sí! En Quelio, que és un senyor d’aquí de Ciutadella, cada setmana em fa la crítica fins i tot abans que jo pugui veure l’escrit publicat a la revista en paper, que m’arriba a final de setmana. I tenc altres amics de Barcelona que també em comenten què els hi ha semblat. Intent penjar-ho per xarxes per poder-lis donar més difusió. I tenc un parell de persones, una d’elles en Manuel Bonmatí, que té un programa de literatura a IB3 que també me l’ha demanat perquè els veus borrosos a l’Instagram. Però em fa il·lusió que persones així els interessi el que jo escric!\nEscrivint sobre emocions, que mai és fàcil, quin ha estat el trosset que més difícil ha sortit?\nEl de la separació per exemple he vist que era una mica delicat. Però crec que no hi ha cap tema que m’hagi costat escriure. El de Últimes vegades, per exemple, em vaig inspirar en la mort d’una filleta de dos anys, que es va ofegar fa unes setmanes a Ciutadella. És un fet dur d’explicar, encara que sigui de forma vetllada, perquè en cap moment vaig citar quina era la idea que hi havia al darrere.\nArticle anterior Tornen els tallers de marès a Líthica, més familiars que mai\nSegüent article González Laya defensa que el “llegat” de Joan Carles I “no pot ser obstacle” per a l’acció de la justícia


Antiga Casa Figueras - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1840, aprox.; 1902\nRambla, 83 - c. Petxina, 1. Barcelona (Barcelona)\n41° 22′ 54″ N, 2° 10′ 22″ E / 41.381550°N,2.172685°E / 41.381550; 2.172685\nAntiga Casa Figueras és un edifici del municipi de Barcelona (Barcelona) protegit com a bé cultural d'interès local.\nLa composició és a base d'eixos verticals d'obertures establint un contrapunt d'horitzontalitat a la façana de la Rambla mitjançant el balcó corregut a la planta principal i la imposta que diferencia el nivell del forjat de la darrera planta. El parament de façana és d'estuc llis llevat dels emmarcaments de les obertures i la cantonera. La façana està coronada per una senzilla cornisa sota la qual hi ha els respiradors, rectangulars, de la solera del terrat. A la façana hi ha múltiples mosaics policromats realitzats amb la tècnica del trencadís obra de Mario Maragliano.\nEn la cantonada de la planta baixa es conserva la decoració de l'antiga casa Figueres, una fàbrica de pasta, de llenguatge modernista. Destaca del conjunt el relleu escultòric de la cantonada, en què es representa una segadora, i la profusa decoració dels portals d'arc de mig punt i els aparadors, amb policromats realitzats amb la tècnica del mosaic, vitralls i ferro forjat.\nEn els vitralls, realitzades al taller Rigalt i Granell, abunden les figures simbòliques femenines. Al cantó de l'edifici pot veure's un relleu realitzat per l'escultor Lambert Escaler que representa a una dona collint blat, homenatge a l'activitat que es realitzava a la vella fàbrica.\nEs tracta d'una antiga fàbrica de pasta que va ser decorada l'any 1902 pel pintor i escenògraf Antoni Ros i Güell. Per a realitzar el treball, Ros va reunir un equip d'artistes especialitzats a la realització de vitralls, el treball de la fusta o l'escultura.\nL'any 1986 la família Escribà, família de pastissers de gran tradició, va establir una pastisseria a l'antiga botiga de pastes alimentoses de l'immoble.\n↑ 1,0 1,1 1,2 «Antiga Casa Figueras». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 novembre 2015].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Antiga Casa Figueras\n«Antiga Casa Figueras». Cercador Patrimoni Arquitectònic. Ajuntament de Barcelona.\nAntiga Casa Figueras a poblesdecatalunya.cat\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Antiga_Casa_Figueras&oldid=18067365»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 gen 2017 a les 16:19.


EBM Trinitat Nova | Mamuts\nEBM Trinitat Nova\nC. Fosca, 12 (dins el mercat)\n933 595 271\nL’EBM Trinitat Nova s’inaugura a l’any 1977 com a un espai dins del mercat municipal i al cap d’uns anys s’integra a la xarxa municipal d’escoles bressol.\nÉs una escola petita i acollidora, amb un espai central dividit en dues estances, uns lavabos amb canviador i una terrassa exterior que ofereix als infants la possibilitat de moure’s, explorar, relacionar-se i experimentar en un entorn segur.\nPartim de l’idea de l’infant com un ésser capaç, amb interessos, sentiments i desitjos propis, l’escola té com objectiu acompanyar i facilitar el desenvolupament integral i la autonomia dels nens i nenes, i fer-lo de manera compartida amb les famílies.


JAUME SARRAMONA: ´L´EDUCACIO DINS I FORA DE L´ESCOLA´ | Col·legi Oficial de Pedagogia de Catalunya\nL'EDUCACIO DINS I FORA DE L'ESCOLA\nQuaderns per a l'anàlisi 54\nAquest és un llibre nascut durant el llarg període que la COVID-19 ens ha sotmès a tots en els darrers temps. En tot cas, ens ha proporcionat l’ocasió per poder llegir, rellegir, revisar escrits i reflexionar sobre qüestions d’actualitat i d’interès permanent. Una recopilació d’aquestes reflexions sobre aspectes vinculats a l’educació, alguns d’ells ja comentats de manera més informal en altres indrets, es presenta en aquesta publicació.\nMalgrat l’arbitrarietat amb què s’han dividit les dues parts del llibre, en la primera s’ha volgut posar l’èmfasi en l’educació escolar i familiar. En la segona part, ja dins de l’escola, es plantegen temes més interns de l’activitat escolar. Però no hi ha una separació rotunda entre ambdues perspectives, i alguna de les temàtiques tractades podrien situar-se tant en una banda com en l’altra. El lector, si vol, pot llegir els diferents temes tractats en l’ordre que desitgi, car no tenen una seqüència temporal, si bé s’ha procurat una certa seqüència lògica entre alguns d’ells.\nData de publicació: 22/1/2021


EL REGNE EN MENSAGERS DE LA PAU | Falla del Regne\nby Regne · 30/03/2021\nMensagers de la Pau és una ONG fundada en 1962 pel Pare Àngel, dedicant-se des d’eixe moment a l’ajuda als més desfavorits.\nLes seues campanyes solidàries són amplament conegudes a nivell nacional, ya que inclús dona acovil en la Parròquia de ‘San Antón’ (Madrid) a gent sense recursos.\nRecentment s’inaugurà un Centre d’Integració Social de Mensagers de la Pau en Valéncia, en el carrer Godofret Ros 5 (Montolivet). En este centre s’oferix assistència a famílies necessitades, contant ademés en un chicotet banc d’aliments. Per açò tota ajuda és ben rebuda.\nVàries comissions falleres estan organisant campanyes de recollida d’aliments no peridors, lo qual demostra, una vegada més, l’importància de les falles i els seus integrants com a part fonamental de nostra societat.\nLa Falla del Regne se suma a l’ajuda per a Mensagers de la Pau, i organisarà periòdicament recollidas d’aliments no peridors, centralisant en el Casal, en dates i horaris concrets, la seua recollida. La primera recollida ya fon el dia 24 de març.\nPer la seua part Mensagers de la Pau de la Comunitat Valenciana agraïx ‘a la gran falla Regne de Valéncia – Duc de Calàbria que han tingut la sensibilitat i solidaritat d’organisar una gran recollida d’aliments per a nostres famílies més necessitades, en moments a on la pandèmia està complicant en el temps la seua precària situació, esta llabor ha segut possible gràcies a l’ajuda dels fallers de la comissió, amics i veïns. Gràcies en nom de Mensagers de la Pau’.\nNext story ‘MIKI’ REELEGIT PRESIDENT DE LA FALLA DEL REGNE 2021-2022\nPrevious story #TORNAREM


‘Temps de coronavirus, lo doctor Ferran (descobridor de la vacuna anticolèrica) i Tortosa’, per Núria Menasanch – Marfanta\n‘Temps de coronavirus, lo doctor Ferran (descobridor de la vacuna anticolèrica) i Tortosa’, per Núria Menasanch\n'Vull fer una comparació amb el moment actual amb el coronavirus i ho vull fer retraient la incompetència i ignorància dels dirigents espanyols'\nBenvolguts/des lectors. Passem temps difícils. El confinament i sobretot les injustes morts que ens han esquinçat l’ànima estos dies funestos no es podran ja esborrar mai més de la nostra memòria. Els ebrencs, però, hem de saber que abans de la nostra pandèmia n’hi van haver d’altres que també van haver de patir els nostres avantpassats.\nAvui vull fer una mica d’història d’uns dels nostres personatges més il·lustres, el doctor JAUME FERRAN I CLUA (Corbera 02/02/1852-Barcelona 23/11/1929), fill adoptiu de Tortosa. Vull sols dedicar un record a l’home de ciència, tan injustament tractat i perseguit arran lo seu descobriment de la vacuna anticolèrica.\nEste savi bacteriòleg va nàixer a Corbera on el seu pare era metge titular del poble. A Móra d’Ebre va aprendre les primeres lletres i el Batxillerat lo va cursar entre els instituts de Tarragona i Tortosa. Més tard, va estudiar la carrera de metge a Barcelona, on va llicenciar-se el 9 de desembre de 1873. Tot seguit va establir-se al Pla del Penedès, d’on passà a la Ràpita i més tard a Tortosa, per exercir la seua professió, i amb preferència, l’especialitat oftalmològica.\nA Tortosa, la casa on hi va viure lo savi bacteriòleg és la que fa cantonera entre els carrers antigament anomenats de Canvis i de Presó. Hi tenia el seu laboratori-consultori al costat del pont de barques, en l’edifici de la Generalitat. Este modest laboratori era per ell instal·lat a força de sacrificis i valent-se d’útils de fabricació casolana. Actualment el carrer porta el seu nom. Un jove Francesc Mestre i Noè, que compartia tertúlia amb el doctor Ferran ens fotografia el seu record:\n“Cada vegada que passaré pel cap pont interior de la Cinta me semblarà veure’l a la vora del balconet cantoner més baix de l’edifici anomenat l’Aduana, rodejat de tubs de cultius i provetes i consagrant tota la seua vida i atenció davant de les preparacions i del microscopi.”\nHome d’estudi i artista apassionat, de seguida va contraure amistat íntima amb l’eminent geòleg Sr. Josep J. Landerer, amb Innocent Paulí qui, amb col·laboració amb Ferran van inventar un nou procediment més ràpid per als clixés fotogràfics, i amb el pintor Josep Mª Marqués, amb el qual va pintar quadres a quatre mans, entre altres hòmens de ciència i art, que residien en aquells moments a Tortosa.\nPerò, sí, el rovell de l’ou de totes les investigacions, eren els tres amics: Landerer, Paulí i el mateix Ferran. Los tres eren incansables per als treballs que portaven entre mans. Fins i tot van establir entre ells un sistema de telefonia per a comunicar-se per dins de Tortosa sense haver de sortir de casa, quan el telèfon encara no estava instaurat a la ciutat. Com la taula de Landerer estava sempre reblerta de revistes científiques nacionals i estrangeres, allí va apassionar-se Ferran pels descobriments de Pasteur.\nDes d’allavons lo doctor Ferran va dedicar-se més de ple als treballs de Laboratori que a les visites i consultes. Això el va perjudicar de moment i la clientela li va minvar d’una manera considerable.\nComissionat per l’Ajuntament de Barcelona, gràcies al tortosí Pau Despax –allavons Regidor de Barcelona- qui, coneixedor dels mèrits ignorats del doctor Ferran, va influir per a que se li fes justícia, se’l protegís i se’l nomenés membre de la Comissió Científica que aquell municipi va subvencionar, en la primavera de l’any 1884, posant en risc la seua vida, va traslladar-se Ferran a Marsella i Tolon, on lo còlera produïa diàriament infinitat de víctimes, (va causar almenys 3.500 morts), amb el propòsit d’obtenir unes mostres per aconseguir una vacuna. Aconseguides les mostres les va posar en cinc flascons per portar-les al seu laboratori de Tortosa i aconseguir la desitjada vacuna. Quan el doctor Ferran va arribar a la duana de la Jonquera, va ser retingut i els flascons que contenien les mostres del bacil Vibrio choleare van ser confiscats, amb tots los riscos que això representava. Espanya no suportava que un republicà confés i esquerrà català pogués aconseguir una vacuna, encara que pogués salvar milers de vides, la incultura en què es sumia l’Estat, va fer la resta. Més d’una setmana van estar les cinc mostres del doctor Ferran retingudes al “Puesto de carabineros del Reino de España” mentre s’intercanviaven telegrames amb les autoritats civils i militars del moment. Finalment, seria el monàrquic i conservador Francisco Romero Robledo —ministre de Governació del gabinet de Cánovas del Castillo— qui ordenaria la destrucció de totes les mostres.\nArribat a este punt vull fer una comparació amb el moment actual amb el coronavirus i ho vull fer retraient la incompetència i ignorància dels dirigents espanyols, que degut com a mínim a la seua mala gestió ens han portat a patir milers i milers de morts posant en risc a tota la població en general i aprofitant per desproveir a les nacions com Catalunya de les eines necessàries per lluitar amb totes les forces contra la pandèmia. Que els dirigents catalans també han fet coses malament? Sens dubte. Però s’ha de reconèixer que han estat lligats de mans i peus i que portaven anteriorment anys i panys de retallades degut al robatori sistemàtic dels nostres recursos i a l’atac a la nostra sanitat, de la qual, els dirigents espanyols, no fa tant, es vantaven d’haver desmantellat sense cap classe de pudor.\nContinuem però amb la vacuna anticolèrica del doctor Ferran:\nFerran, no se sap com, va ocultar un dels flascons en un calcetí (dins d’un canyut, com se deia per Tortosa) i el va passar de contraban. Amb aquesta mostra “salvada” de França va retornar convençut de què coneixia els gèrmens de la malaltia i una vegada a Tortosa va començar per inocular-se ell, als seus familiars i amics. Amb gran convicció i fins i tot heroisme, el doctor Ferran va injectar-se la vacuna ell mateix i la va injectar a la seua muller, fills i demés familiars, los microbis vius que tantes víctimes estaven produint arreu del món. Com qualsevol altre descobriment, primer va haver de picar pedra i lluitar contra la ignorància i contra la dita aquella que diu “ningú és profeta a la seua pròpia terra”. Era tant reduït lo número de persones afectes al descobriment del doctor Ferran, que fora d’ell i dels seus familiars, no arribaren, a Tortosa, a una vintena los amics que, a precs de l’inventor, es decidiren a “perdre la vida” deixant-se vacunar, entre ells Innocent Paulí, els metges dJosep Sabaté i Josep Climent i els ciutadans Leopold Vergez, Josep Bladé, Bonaventura Masdeu i alguns pocs més.\nFinalment i salvant totes les dificultats, tres o quatre mesos d’estudi van ser los suficients per a sortir triomfant dels seus experiments.\nEl 16 de juliol de 1884 exposava a l’Ajuntament de Barcelona el seu descobriment,\nA les darreries del mes de desembre de 1884 lo Dr. Ferrán llançava al carrer la seua vacuna anticolèrica i ara fa just 135 anys, lo 31 de març de 1885, el doctor Ferran comunicava a l’Acadèmia de Ciències de París lo seu descobriment i l’Acadèmia parisenca s’inclinava davant del nostre savi, reconeixent lo seu encert. Esta és la data oficial del descobriment de la vacuna anticolèrica del doctor Ferran.\nEn la primavera del mateix any, concretament la primera setmana de maig de 1885, les autoritats sanitàries locals de València i concretament a la ciutat de Xàtiva detectaven un focus important de còlera que estava afectant centenars de persones. A València, en el decurs de les setmanes immediatament posteriors, es van diagnosticar quasi 8.000 casos en una ciutat de 160.000 habitants (el 5% de la població de la ciutat).\nA través del catedràtic de medicina de la Universitat de València Amali Gimeno, la Junta Municipal de Sanitat, alarmada, va contactar amb el metge bacteriòleg Jaume Ferran i Clua, que com hem explicat, l’any anterior (1884) havia provat amb èxit la primera vacuna contra el còlera de la història. Ferran, ajudat del doctor Amali Gimeno, va anar a Xàtiva i a altres llocs infestats. Gimeno donava conferències per a demostrar l’eficàcia de la vacuna de Ferran. Ràpidament va començar una vacunació massiva a València i a Alzira, principals focus infecciosos. Efectivament, a mitjans de maig de 1885, l’equip del doctor Ferran iniciava la inoculació de 30.000 dosis de vacuna anticolèrica amb un èxit rotund: tan sols 53 casos reactius.\nLa premsa internacional es va rendir a la determinació i a l’eficiència del doctor Ferran i es va començar a córrer la veu per tot arreu.\nI aquí és on va entrar en escena un antic amic del doctor Ferran però d’idees absolutament unionistes i espanyolistes com era el científic espanyol, i en aquells moments catedràtic de Medicina de la Universitat de València, Santiago Ramón i Cajal, i també va entrar en joc un dels pecats capitals més destructors de la humanitat, l’enveja!\nCom sabem, el doctor Ferran, tot i aconseguir entrar d’estranquis dins d’un canyut les mostres des de França, no havia aconseguit que Espanya declarés la seua vacuna com a “oficial”, tot i el reconeixement internacional de la mateixa. El ser antimonàrquic, de tendències esquerranes, i a més a més català!, van jugar un paper important amb la negativa espanyola d’este reconeixement. A més, l’elit política espanyola, es va sentir ofesa per la manera com el doctor Ferran havia aconseguit burlar la seua ineficàcia i burocràcia inoperant i maquiavèl·lica.\nCom diu Marc Pons en el seu article a El Nacional.cat:\n“Ramon y Cajal, que ja era una figura mèdica reconeguda, va tenir un colossal atac de banyes que per la seva monumentalitat passaria a la història. Convé aclarir, però, que aquell episodi ha estat oportunament marginat i només figura en la seva “història negra”. Ramón y Cajal es va fer inocular la vacuna de Ferran. Però, poc després, va redactar un informe dirigit al ministre Romero Robledo (el que un any abans havia ordenat la destrucció dels flascons de Marsella), posant a Ferran de volta i mitja. No cal dir que Romero Robledo, atacat en el seu més profund ego polític, cultural i personal, va ordenar aturar les vacunacions.”\nAixò va provocar més de 66.000 morts en diversos llocs i regions d’Espanya.\nDegut als nombrosos articles a la premsa vilipendiant i ridiculitzant la tasca del doctor Ferran, amb la monarquia d’Alfons XII en contra, Ramón i Cajal fent de les seues, i tota la pesca, s’alçà una corrent d’opinió contrària tan formidable, que els dos doctors, ara ja amics, (Ferran i Gimeno) van resoldre tornar a Tortosa i seguir aquí treballant.\nDurant los mesos de juliol, agost i part de setembre d’aquell any (1885) Tortosa va veure’s, també, envaïda pel còlera.\nAixí ho compta el Cronista de Tortosa, Francesc Mestre i Noè, que llavors comptava 19 anys:\n“los que allavons teníem ja us de raó, recordem encara les brigades de fumigaires, amb jac i gorra blanca, capitanejats per Pla, lo dentiste, les foguerades de sofre pels carrers, l’heroisme de l’Alcalde Pepe González i del Bisbe Aznar i Pueyo i a l’hora… la indignació popular contra el doctor Ferrán, a qui la gent carregava el mort d’haver-mos portat de França, dins d’un canyut, los microbis del còlera. Jo crec que una de les coses que més va contribuir a la campanya insolent que es va fer contra el doctor Ferrán – a part de l’enveja dels seus rivals- tenia el seu origen en los sectors polítics. Ferrán era esquerrà en política. Se’l va perseguir injustament i fora de comptats diaris, dels demés no rebia més que insults[….]Aquella fermesa, aquell convenciment i abnegada decisió no la poden apreciar ni comprendre més que els que hem viscut aquelles hores d’inquietud, d’esglai, d’espant, d’indecisió: de si el Dr. Ferran era lo culpable d’haver portat el còlera a Espanya –creença arraïlada durant l’epidèmia- o si la vacuna del doctor Ferran era un nou germen d’invasió a les cases dels vacunats.”\nA la Tortosa de finals del segle XIX, es va fer famosa l’obra de teatre “Tortosa desde la Luna” perquè un dels seus personatges, en l’escena 1ª, descriu l’ambient de l’època respecte a la qüestió Ferran, com se veu en lo fragment que transcrivim a continuació:\nVengo por probar al mundo\nLa grandeza de un invento\n¡La inoculación Ferrán\ncontra el microbio colérico!\n¡Cá si ese no está probado\naún! ¡Grácias al Gobierno!\nHombre el Gobierno no puede\nhacer dos cosas a un tiempo,\nmientras denuncia periódicos…\n¡Cómo ha de ocuparse de eso!\nMerece acaso la pena\nun remedio más o menos?\nEse es un preservativo\nSí tal, pero anticolérico;\nY quien sabe cuando ya\nVolverá el cólera a vernos!\nSon mejor y más seguros\nCordones y lazaretos.\nNo hay un genio sin calvario\ny Ferrán paga el ser genio.\nLos versos transcrits són fidel traspunt d’aquell estat d’opinió i de lo injusta que va ser per al nostre fill adoptiu esta situació, tot i el reconeixement internacional. Los tortosins i tortosines, a poc a poc, van anar reconeixement la vàlua del descobriment del doctor Ferran i Barcelona el va nomenar a l’any següent cap del Laboratori de Microbiologia. Tot i així, l’Estat espanyol, amb Ramón i Cajal al seu capdavant, no va oficialitzar la vacuna fins passats 25 anys, el 1909, donant un bon exemple d’incultura i caciquisme polític.\nHonorem a l’il·lustre doctor Jaume Ferran i Clua, que va inventar la primera vacuna de la història que immunitzava els humans contra una malaltia, la vacuna anticolèrica, i preguem per a que els dirigents actuals espanyols no cometen els mateixos errors imperdonables del passat que van causant tantes víctimes innocents fruits de la seua arrogància i prepotència espanyolista.\nCuide-vos! Quede-vos a casa!\nPera fer este article s’han utilitzat les següents fonts:\nMENASANCH I MARTÍ, NÚRIA. “Biografia de Francesc Mestre i Noè. Cronista de Tortosa”, Onada Edicions, Tortosa (octubre de 2016) i\nMENASANCH I MARTÍ, NÚRIA. “Francesc Mestre i Noè: l’estímul associatiu ebrenc (1886-1936)”, Onada Edicions (juny de 2016).\nMESTRE I NOÈ, FRANCESC. “Lo Doctor Ferran i Tortosa. Records personals” Heraldo deTortosa. Tortosa,( 23/11/1929).\nMESTRE I NOÈ, FRANCESC. “Cinquantè aniversari del descobriment anti-colèric del Dr. Ferrán”, Heraldo de Tortosa Núm.3.256. Pàg.1. Tortosa, (30/03/1935).\nPONS, MARC.”La Vacuna del doctor Ferran i la reacció colèrica del poder espanyol” El Nacional.cat. 05/04/2020.\nNÚRIA MENASANCH I MARTÍ és biògrafa de Francesc Mestre i Noè, psicòloga i escriptora.\nTags: Baix EbreCoronavirusDiumengeMRFHistòriaJaume FerranNúria MenasanchSalutTortosa\nLa comunicació de crisi del coronavirus a Deltebre i Igualada\nCinc nous casos de coronavirus eleven a 153 el nombre de positius a l'Ebre, amb 32 persones hospitalitzades


SorroBloc: Calomarde i la cascada batida, per terres turolenses... (02)\nCalomarde i la cascada batida, per terres turolenses... (02)\nDesprés de la visita a Albarracin, a la tarda ens vam traslladar fins al poble de Calomarde on només cal destacar la seva església de Sant Pere d'estil gòtic, encara que molt reformada, que conserva en el seu àbsis una curiosa làpida romana amb aquesta inscripció,\nDe fet el motiu d'arribar a aquest indret era a més també per visitar un fenòmen natural proper anomenat: la cascada batida, un indret de natura força sorprenent, ya que el riu de la fuente del Berro, que circula per la zona es precipita en petites cascades per uns espadats i pren formes força espectaculars...\na més la natura estava esplendorosa de floració...\nAquest riu és un afluent del riu Guadalaviar a la Serra d'Albarracin, i antigament alimentava les rodes del Molino Viejo que era emplaçat en aquest indret i del qual no queden gairebé vestigis...\nAquesta petita filmació us donarà una imatge encara més viva de l'indret.\nEn definitiva una agradable descoberta per una sortida de tarda a prop de la nostra residència d'Orihuela.\nLa història continua aquí...(03)\nEtiquetes: Calomarde, la cascada batida\n06 de juny, 2011 17:13


MAPA PARC DEL FOIX I PARC D´OLERDOLA. ESCALA 1:20.000. VARIS. Libro en papel. 9788495945471 Papereria Llibreria Núria\n10,36 € 10,77 €