Lev Trockij: Guerrilla i exèrcit regular (1919)\nGUERRILLA I EXÈRCIT REGULAR\n24 de juliol de 1919\nversió catalana feta per Alejo Martínez – alejomp@lycos.es - des de; “Guerrilla y ejército regular”, en, http://www.marxists.org/espanol/trotsky/em/24.htm\nDins de la lluita contra el moviment insurreccional, avui en disgregació, ha aparegut certa confusió de nocions que amenaça de crear-nos a la llarga seriosos inconvenients pràctics. Es tracta, primer que res, de la mateixa noció de guerrilla. En els nostres articles i els nostres discursos aquesta noció s’ha convertit avui en sinònim d’indisciplina, bandidatge, bandolerisme. Definida en gran part per la noció d’“escaramusses”, la guerrilla participa no obstant de la doctrina militar oficial, si no com a fill legal, almenys com a bastard legalitzat. Si la guerra té com a finalitat, parlant d’una manera general, desfer l’adversari, la guerrilla per la seua banda s’aplica a provocar dificultats i danys a l’enemic. Des del punt de vista de l’organització i les operacions, les escaramusses es caracteritzen per l’enorme independència dels destacaments.\nMoviments insurreccionals espontanis a mitges, com els que hem observat a Ucraïna, sempre contenen cert element de guerrilla. No obstant, açò no vol dir que “guerrilla” signifique sempre acció espontània de destacaments desproveïts de formació militar i mal armats. La guerrilla també pot ser una forma d’acció de destacaments de maniobres acuradament constituïts que, a despit de la seua total independència, estan rigorosament subjectes a l’Estat Major operacional. Combatent avui el bandidatge en totes les seues formes, inclusivament les seudocomunistes, clar està que no recusem la necessitat ni la utilitat dels moviments de guerrillers. Al contrari, podem declarar amb absoluta seguretat que en el futur desenvolupament de la guerra la guerrilla tindrà una importància cada vegada major.\nHi ha hagut crítics que en repetides oportunitats li han retret al nostre mètode de guerra el fet d’estar gràvid de pesadesa, oposant-li la necessitat d’una estratègia de maniobres més lleugera i ràpida que done al mateix temps una major independència a diversos destacaments mòbils. Partint, entre altres principis, d’aquest, Tarasov-Rodionov hi ha provat la inutilitat i fins i tot el perill de reclutar especialistes militars, el pensament dels quals es troba suposadament anquilosat pels hàbits i les nocions de la guerra de posicions. L’estratègia “proletària” de Tarasov-Rodionov, incompatible amb la passivitat i la contemporització de la guerra de posicions, exigeix mobilitat, iniciativa local i combativitat, amb l’esperança de trobar sempre en la reraguarda de l’enemic nous recursos d’abastament.\nFent a banda, de moment, el problema de l’ulterior desenvolupament de la nostra estratègia, no podem, malgrat tot, deixar de destacar que les característiques de la guerra “proletària” (que segons Tarasov-Rodionov fan inútil la integració dels antics oficials “de posicions) són en realitat els mètodes operacionals característics de Dutov, Kaledin, Kornilov, Krasnov i Denikin. No mantenen, justament, un front únic; precisament en les seues tropes és on els destacaments de maniobres, en els que domina la cavalleria, tenen summa importància. Shkura, Pokrovski i alguns altres utilitzen les escaramusses guerrilleres per a rodejar el punt central de l’enemic i atacar-lo en el seu punt dèbil, llençar-se sobre la seua reraguarda i trobar-hi nous recursos d’abastament entre els elements burgesos de la població i entre els kulaks. De tal manera que l’estratègia que els molt eloqüents “comunistes” intenten legalitzar a títol de nova estratègia “proletària” (incompatible a la seua manera de veure, amb la mentalitat dels generals tsaristes) ha estat en rigor emprada fins ara per aquests darrers amb tot èxit, perseverança i amplitud. L’experiència prova que, sota la concepció amb què hem mencionat la guerrilla, pot ser en determinades circumstàncies una arma summament eficaç en mans de cadascuna de les classes combatents en el curs de la guerra civil. No obstant, quan hi ha el propòsit d’ensenyar l’essencial dels mètodes dels franctiradors entre la tropa de Koltxak (els esquiadors!) o de Denikin (la cavalleria!), resulta absurd mencionar respecte d’això l’estretor d’esperit “posicional” dels generals tsaristes.\nCom a tipus predominant, la guerrilla és l’arma del bel·ligerant més dèbil contra el més fort. Aquest intenta destrossar i esclafar el més dèbil; al seu torn aquest altre, conscient de la seua debilitat, però sense defugir el combat (davant la perspectiva certa d’alguna futura modificació), s’esforça en debilitar i desorganitzar el seu poderós adversari.\nLa “gran guerra” (masses imponents, unitats del front, direcció centralitzada, etc.) procura vèncer l’enemic. La “petita guerra” o guerrilla (petits destacaments de maniobres independents uns dels altres) procura debilitar i extenuar l’adversari. Dutov, Krasnov i Denikin comptaven amb una ajuda de l’exterior. El seu objectiu consistia, per tant, en frenar el poder soviètic, en no donar-li respir, en aïllar-lo de les regions importants, en destruir la xarxa ferroviària i separar-la de les províncies perifèriques, en no permetre-li començar un ampli treball econòmic planificat. Llavors el mètode natural dels més dèbils era la guerrilla.\nEn tot moment el poder soviètic ha estat i continua sent el camp més fort. El seu objectiu (vèncer l’enemic a fi de tenir les mans lliures per tal de començar l’edificació socialista) no ha canviat des del seu adveniment al poder. Durant el primer període, quan les esperances dels guàrdies blancs d’obtenir ajuda d’Alemanya i, després, de França i Anglaterra tenien fonament i els blancs es conformaven amb debilitar el poder soviètic assestant-li colps perifèrics, el poder soviètic procurava per tots els mitjans desarmar aqueixos enemics marginals a fi de no donar-los la possibilitat de sobreviure fins a la intervenció exterior. Per això inclús en l’època de la seua inicial debilitat militar el poder soviètic tendia a la centralització de l’exèrcit i a la constitució d’un front únic per a oposar-se a les incursions de l’enemic, de caràcter desorganitzador.\nI precisament la posició política del proletariat, convertit en classe dirigent, l’ha impulsat cap a formes més estructurades de l’organització militar, oposadament als “generals tsaristes”, que en la seua condició de rebels consagraren la seua experiència i el seu esperit d’invenció al desenvolupament i utilització de la guerrilla. Fent un ullada retrospectiva a la presa de Sibèria i Arcàngel pels blancs, a l’ocupació circumstancial de les ciutats del Volga, als èxits de l’adversari en el front occidental i també en gran part a les victòries de Denikin en el sud, és impossible no adonar-se que la seua carta de triomf són les incursions, les emboscades, els profunds moviments envoltants completats amb insurreccions o complots en la reraguarda i fins i tot amb complots en el si mateix de l’Exèrcit Roig; en una paraula, els mètodes qualificats d’específicament proletaris per Tarasov-Rodionov, per oposició als mètodes de posicions dels generals.\nCal afegir immediatament que com més es debilitava l’esperança d’una intervenció directa d’Europa occidental i com més augmentaven els èxits personals de Denikin, com abans els de Koltxak, més evident es feia que ambdós tractaven de crear un front més o menys únic i centralitzar la direcció de les grans formacions de combat; amb altres paraules, s’esforçaven en passar de la “petita guerra” o guerrilla com a arma-tipus a la “gran guerra”, que en aquest cas hauria estat senzillament completada amb les incursions i els colps de mà de la guerrilla. Aqueix canvi en l’estratègia de Koltxak i Denikin queda subratllat pel fet que, en no comptar ja amb una ajuda militar exterior, es veieren obligats a preveure com a finalitat essencial no sols el debilitament del poder soviètic per les seues pròpies forces, sinó també el seu aixafament. Aquesta forçada transició de la guerrilla a la gran guerra porta el germen essencial de l’ineluctable derrota de Koltxak i Denikin, doncs tot exèrcit blanc de massa està condemnat a la disgregació.\nBen entesa, la guerrilla no imposa a cadascun dels participants menys exigències que la gran guerra; imposa, per contra, més. Repetim: no cal confondre un aixecament militar inexperimentat amb la guerrilla en la seua condició de tal. L’aixecament dels camperols ucraïnesos contra l’ocupació alemanya i les bandes de Skoropadski i la revolta dels kulaks contra el poder soviètic difereixen de manera essencial, pels mètodes d’acció, dels cossos guerrillers del general Shkura i Pokrovski. D’una banda hem de veure’ns-les amb petits grups sorgits a mitges espontàniament, molt caòtics, organitzats i armats a la disparada i llançant els seus colps a les palpentes i, per altra banda, hem d’enfrontar-nos a tropes plenament organitzades, pensades fins als menors detalls, posseïdores d’un elevat percentatge d’especialistes militars qualificats (oficials) i proveïdes d’armes i municions ben adaptades; són destacaments que porten a terme operacions militars curosament calculades i que exclouen tot aventurerisme. Està absolutament clar que tenim davant de nosaltres manifestacions de dues categories profundament distintes, a les que no es pot definir senzillament amb l’etiqueta d’estratègia “del proletariat” o “dels generals”, com voldria fer-ho Tarasov-Radionov. Són manifestacions característiques de circumstàncies diverses, de fases diferenciades de la guerra civil i de moments diferents. Són armes en mans d’una o altra de les classes enfrontades i en alguns moments d’ambdues alhora.\nEl nostre Exèrcit Roig ha nascut dels destacaments obrers de la Guàrdia Roja i dels destacaments rebels de camperols, als que s’afegiren després formacions més o menys reglamentàries arribades de la reraguarda. Els destacaments rebels i els dels Guàrdies Rojos només podien obtenir èxits militars en el curs del primer període, arran de la primera i irresistible escalada revolucionària de les classes treballadores i del general desordre de les classes posseïdores, pràcticament desarmades. La direcció operacional unificada dels Guàrdies Rojos i dels destacaments rebels podia utilitzar-se únicament dins de límits molt precisos. Les línies operacionals eren, en rigor, les del desenvolupament de la revolució en si mateixa. Els destacaments es desplaçaven per les línies de menor resistència, és a dir, allí on trobaven més comprensió i una col·laboració major, allí on més fàcil resultava aixecar les masses treballadores. En aqueixa època el comandament a penes podia fixar-se tasques operacionals independents i es trobava en la impossibilitat de triar la direcció dels seus colps: en certa manera tan sols podia coordinar la pressió dels destacaments que avançaven com les aigües del desgel a la primavera, quan avancen impetuoses pels flancs de la muntanya.\nSi per guerrilla s’entén un mètode de maniobres ràpides i lleugeres, d’incursions sobtades, queda patent que els destacaments rebels eren (vistos el seu primitivisme i la inexperiència dels seus efectius de combat i comandament) els menys indicats per a vertaderes operacions de guerrillers. En canvi, Denikin, que tenia a la seua disposició un gran nombre d’oficials suposadament sempre sota la influència de la “incomprensió posicional”, tenia notablement més possibilitats de crear destacaments de maniobres sòlidament constituïts, capaços de portar a terme tasques definides i d’alta responsabilitat en el seu caràcter de guerrilla.\nÉs una vertadera absurditat afirmar que el nostre comandament central, hipnotitzat pels exemples de la guerra de posicions, no haja intentat des d’un primer moment donar a les operacions major flexibilitat i iniciativa, així com concedir a la cavalleria un lloc més important; no obstant, durant el primer període, tots els esforços en aquest sentit ensopegaren amb la insuficient preparació dels propis homes. Els destacaments de guerrillers exigeixen qualitats excepcionals per part dels quadres de comandament, des del cap de destacament fins al brigadier, així com una elevada preparació militar dels soldats rasos. Precisament allò que ens mancava. No teníem, a més, ni prou genets, ni prou cavalls. En considerar la guerra de moviments com un privilegi de la classe obrera (el que és unilateral) i la cavalleria com un factor indispensable per a la guerra de moviments (el que totalment és just), hem de fer-nos a l’evidència, no sense estupefacció, que la cavalleria assoleix els seus majors èxits, precisament, en les regions més endarrerides del país: en el Do, en l’Ural, en les estepes de Sibèria, etc. Observem també que bona part dels nostres enemics, com Kornilov, Dutov, Kaledin i Krasnov, pertanyen a la cavalleria...\nFa més de mig segle hom pogué observar el mateix fenomen en el curs de la guerra civil a Amèrica del Nord, on els estats del sud, reaccionaris, esclavistes, disposaven d’una immensa superioritat en cavalleria i, a més a més, es beneficiaven de manera proporcional amb una preparació superior dels efectius de comandament; així, en les possibilitats de maniobres i iniciatives, els sudistes tenien un notable avantatge sobre els nordistes, que eren, no obstant, més progressistes i revolucionaris.\nPer ser de més fàcil constitució en la seua mateixa condició d’arma, la cavalleria no es feia present, la qual cosa obligà el nostre comandament a esforçar-se per crear una infanteria capaç de participar plenament en una guerra de moviments; però el nivell poc elevat de les unitats d’infanteria i la falta de cavalls feren impossible la realització de tal tasca en el curs de la primera època de la guerra civil.\nLes noves promocions de marxistes intenten de cor deduir el seu sistema militar i la seua estratègia de classe de la psicologia ofensiva del proletariat. Obliden, ai!, un fet fonamental: no sempre al caràcter de classe ofensiu correspon una quantitat suficient de... cavalls de cavalleria.\nD’aquesta exposició sorgeix una conclusió oposada a la de Tarasov-Rodionov. El baix nivell de formació militar i educació dels Guàrdies Rojos, de les masses rebels i fins i tot dels mobilitzats, la notòria insuficiència d’efectius de comandament qualificats i totalment fidels, la quasi general absència de cavalleria: tot açò ha obligat naturalment el poder soviètic a fer ús d’una estratègia de masses i d’un front únic, amb característiques de guerra de posicions molt inestable en els seus començaments.\nEn canvi la desconfiança amb els obrers i els camperols i una abundància d’efectius de comandament experimentats en l’esperit de guàrdia blanca, així com una relativa abundància de cavalleria, impulsaren els caps militars contrarevolucionaris a organitzar petits destacaments mòbils de maniobres i algunes “aventures” de franctiradors curosament calculades.\nCom ja hem assenyalat, seria no obstant imprudent enganxar de manera teòrica aquesta etiqueta a les dues classes enfrontades, acontentant-se molt polidament de canviar el destinatari. En rigor assistim a una modificació d’ambdós tipus. Els generals blancs, quan han obtingut alguns èxits, han fet ús de la mobilització forçada dels camperols i fins i tot dels obrers; posen en peu, així, un exèrcit impressionant pels seus efectius però que, a causa d’això, es priva de mobilitat i possibilitats de maniobres. Junt amb els diversos exèrcits “posicionals”, els blancs creen destacaments de cossos especials que gaudeixen d’una independència operacional força gran.\nD’altra banda, en el curs d’una lluita tensa que comprèn durant mesos i mesos diferents fronts en condicions naturals molt variades i en circumstàncies operacionals força diverses, l’Exèrcit Roig ha educat en el seu si a una sèrie d’unitats selectes proveïdes d’un efectiu de comandament ben temperat i ple d’iniciatives. Els esforços del primer període per organitzar destacaments de guerrillers tingueren com únic resultat... l’elaboració de plans d’un batalló de maniobra, sense arribar, no obstant, a la creació de destacaments de maniobra realment capaços d’efectuar tasques de guerrilla. Avui, totes les premisses necessàries per a la fundació de semblants destacaments existeixen, tanmateix que encara calga superar molts obstacles en l’organització de la cavalleria. Són obstacles que disminuiran a mesura que avancem en les estepes d’Oremburg i com més aviat aconseguim el Do, millor.\nAvui és molt més fàcil que un any o sis mesos arrere integrar una mobilitat superior i més iniciativa en l’activitat de combat de l’Exèrcit Roig. No obstant, encara haurem d’aprendre molt en aquest camp dels “generals tsaristes”, precisament dels que combaten a l’altra banda de la barricada.\nFinalment, pot dir-se que com a conseqüència d’una llarga guerra civil els mètodes militars d’ambdós camps s’apropen. Si avui concedim major atenció a la creació de la cavalleria, els nostres adversaris, que des de fa temps segueixen el nostre exemple de mobilització massiva, munten les seues seccions polítiques, els seus centres i els seus trens de propaganda. Ja havíem pogut observar una aproximació com aquesta en allò tocant als mètodes i els mitjans d’ambdós camps durant la guerra imperialista. Quan hom combat durant molt de temps els enemics acaben per aprendre molt un de l’altre: rebutgen allò inútil i remeien les carències.\nSense subestimar per res del món la importància de la tècnica o de l’organització de la direcció operacional (en tots aquests terrenys hi ha, com ja s’ha assenyalat, certa millora) pot afirmar-se amb certesa que comptat i debatut la sort del combat es decidirà en funció de la força de convicció dels “centres de propaganda”, és a dir, en funció de la idea que resulte més apta per a convèncer les masses populars i per a mantenir la unió espiritual, sense la qual cap exèrcit és possible. És una sortida que no presenta cap dubte. El nostre front es veu íntegrament recorregut per trens que porten el nom de Lenin, el del camarada Kalinin; quant a ells, el seu tren s’anomena... Purishkiévitx!\nLa sort del combat ja està fixada. Només ens resta afanyar la victòria, però sense apartar-nos del camí triat, sense embarassar-nos amb doctrinarisme seudoproletari i tenint en compte les lliçons de la vida, encara que se’ns apareguen amb els trets de les “iniciatives” de generals tsaristes.\nKrementxug, Romodan, 24 de juliol de 1919


BarcelonaAls anys 20, biblioteques públiques de diferents municipis catalans van oferir per primera vegada prestatgeries amb centenars de llibres. Gairebé cent anys després, s’ha convertit en un servei públic que presumeix de tenir 3.655.160 usuaris (el 55% de la població) i 391 biblioteques amb prop de 14.818.084 de volums. La xarxa no deixa d’estendre’s: en els últims deu anys s’han inaugurat 78 biblioteques.


José de Espronceda – Ayuntamiento de Cuéllar\nLa reedición de la novela “Sancho Saldaña o el Castellano de Cuéllar” ha sido el colofón a los actos del II centenario del nacimiento de Espronceda realizados en Cuéllar a lo largo del año 2008.\nDe esta forma, la villa de Cuéllar cuenta con dos de las ediciones más importantes de dicha novela, la edición príncipe de 1834, adquirida en San Diego (California), y la más reciente y única editada en Cuéllar, ésta de 2008.\nLa edición es limitada, ya que solamente se han realizado 1.500 ejemplares que podrán adquirirse en el Ayuntamiento de Cuéllar o en la Oficina de Turismo situada en el Castillo de Cuéllar hasta agotar la edición, al precio de 20 euros.\nPuedes descargarte el texto de esta edición pinchando aquí


Convocatòries dels anys anteriors – Fundació Doctor Ferran\nBeques Dr. Ferran 2018 a projectes de recerca\nAnálisis del coste del tratamiento anticoagulante en la fibrilación auricular no valvular en Atención Primaria del Institut Català de la Salut.\nInvestigadora principal: Dra. Zojaina Hernández Rojas. Investigadores col·laboradores: Rosa Dalmau Llorca, Carina Aguilar Martín, Josep Pepió Vilaubí, Alessandra Queiroga Gonçalves, José Fernández Sáez, Dolores Rodríguez Cumplido, Emma Forcadell Drago, Marc Casajuana Closas.\nGrup de recerca GAVINA\nAnàlisi Comparatiu de Tres Mètodes de Bloqueig de Paret Toràcica en Cirurgia Oncològica de Mama.\nInvestigadora principal: Dra. Estefanía Romero Serrano. Investigadores col·laboradores: Celia Inés Calderón Coha, Sandra Ferré Almo, Mireia Armengol Gay, Antonio M Sánchez Herrero, Alba Arasa Balaguer, Jordi Castellnou Ferré.\nServei d’Anestesiologia de l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nPercepció dels pacients sobre la cura humanitzada i el clima organitzacional a l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta.\nInvestigadora principal: Sra. Cinta Marsà Fadurdo. Investigadores col·laboradores: Sandra Anento Nolla, Inka Cuesta Nogales, Silvia Domínguez Martínez, Mª Carmen Lluis Benaiges, Mª Luisa Paniagua Asensio.\nGrup d’investigació en cures d’Infermeria\nÚs de la Simulació en l’Adquisició de Competències Infermeres per millorar la seguritat dels pacients.\nInvestigadora principal: Sra. Elsa Pla Canalda. Investigdores col·laboradores: Estrella Martínez Segura, Cristina Martin Orue, Astrid Vidiella Pinol, Mireia Benedicto Galiana, Mar Lleixa Fortuño, Maria Francisca Jimenez Herrera.\nBeques Dr. Ferran 2017 a projectes de recerca\nAvaluació d’una intervenció multidisciplinària grupal en pacients amb fibromiàlgia de l’atenció primària\nInvestigadora principal: Dra. Rosa Caballol Angelats. Investigadores col·laboradores: Susana Chavarria Jordana, Gemma González Serra, Cinta Sancho Sol, Carina Aguilar Martín i Alessandra Queiroga Gonçalves.\nServeis ABS Tortosa Est, ABS Tortosa Oest i Pere Mata\nEfectivitat del model d’atenció integrada a persones amb problemes crònics de salut: Salut+Social a la Ribera d’Ebre\nInvestigadora principal: Sra. Ester Gavaldà Espelta. Investigadors col·laboradors: Jordi Baucells Lluis, Maria Ferré Ferraté, Jorgina Lucas Noll, Míriam Boira Costa, Montse Escribà Aguilà, Laia Sabaté Arnau i Armand Pi Coll.\nServeis de Direcció AP TE, GTTE, EAP Ràpita-Alcanar, EAP Flix, EAP Mora\nPaper de la inflamació en la progressió cap a estenosi aòrtica a la valvulopatia aòrtica bicúspide\nInvestigadora principal: Dra. Marta Faiges Borràs. Investigadors col·laboradors: Neus Martínez Micaelo i Josep Maria Alegret Colomé.\nServei de Cardiologia de l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta i IISPV\nPot la denervació quirúrgica de l’articulació interfalàngica distal de les mans interferir en la progressió de l’osteoartritis?\nInvestigadora principal: Dra. Ester Comellas Miralles. Investigadors col·laboradors: Joan M. Arenas Prat, Miguel Tena Roig, Peio Beristain de la Rica, Josep Capdevila Baulenas, Samantha Rodríguez Muguruza i José Escribano Escribano.\nServeis de Traumatologia i de rehabilitació de l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta HTVC i Royal Derby Hospital Reumatologia\nBeques Dr. Ferran 2016 a projectes de recerca\nAvaluació de l’adequació del tractament amb anticoagulants orals en pacients amb fibril·lació auricular no valvular en l’àmbit de l’Atenció Primària de l’Institut Català de la Salut\nInvestigador principal: Dra. M. Rosa Dalmau Llorca. Investigadors col·laboradors: Emma Forcadell Drago, Carina Aguilar Martín, Josep Maria Pepió Vilaubí, Dolores Rodríguez Cumplido, Iñigo Lechuga Duran, Moisés Garcés Redondo i Carmen Olmos Domínguez.\nGrup d’investigació PreCarTe.\nEfectos de la prehidratación con Hidroxietil Almidón 6% versus Ringer Lactato en la incidencia de hipotensión materna y deceleraciones fetales prolongadas asociadas a la analgesia epidural aplicada en trabajo de parto\nInvestigadora principal: Sra. Cristina M. Martín Orúe. Investigadors col·laboradors: Patricia Alegría Álvaro, Núria Colomé Ochoa del Servei d’Obstetrícia i Ginecologia de l’HTVC.\nGrup d’investigació: Pediatria de l’HTVC.\nColonización intestinal por Enterobacterias productoras de b-lactamasas de espectro extendido y Enterobacterias o Pseudomonas aeruginosa productoras de carbapenemasas plasmídicas en la comunidad: prevalencia en la Región Sanitaria Terres de l’Ebre\nInvestigador principal: Dra. Mar Olga Pérez Moreno. Investigadors col·laboradors: M. José Centelles Serrano, M. France Domenech Spanedda, Pedro Moral Parras, Isabel Bas García, Cristòfol Pons Ripollés i Juan Manuel Pons Gràcia\nGrup d’investigació: Microbiologia de l’HTVC.\nAvaluació del beneficis obtinguts en la implementació d’un tractament de teràpia vibracional en pacients oncològics que estan sent tractats amb quimioteràpia a l’Hospital de Dia de l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nInvestigador principal: Dr. Xavier Ortín Font. Investigadors col·laboradors: Vanessa Redó Sabater, Montserrat Llobera Serentill, Carmen Granell Doñate, Concepció Rodríguez Reverté, Carmen Aragonés Gisbert, Rosa Sendra Esteve, M. Pilar Montesó Curto.\nBeques Dr. Ferran 2015 a projectes de recerca\nEstudio ICTO: Efecto en la calidad de vida, el afrontamiento y las conductas en salud en los pacientes con ictus isquémico tratados con neurointervencionismo\nInvestigadora principal: Sra. Silvia Reverté Vilarroya.\nGrup de recerca: Neurociències de l’HTVC en col·laboració amb HU Vall d’Hebron, HU Germans Trías i Pujol i Universitat de Girona\nJUGUEMOS – Estimulación cognitiva mediante juegos de mesa: un nuevo enfoque del envejecimiento activo para mejorar retos cotidianos de usuarios con Esclerosis Múltiple\nInvestigadora principal: Eva Forcadell Ferreres.\nGrup de recerca: Neurociències de l’HTVC en col·laboració amb l’Hospital de Sant Pau i Sta. Tecla de Tarragona, l’Hospital Santa Creu i Sant Pau de Barcelona, Hospital Moisès Broggi de Sant Joan Despí i la Universitat Rovira i Virgili.\nBeques Dr. Ferran 2014 a projectes de recerca\nAvaluació dels nivells d’estrès oxidatiu en càncer de mama: relació amb els patrons de resposta immune i la supervivència\nInvestigador principal: Carlos López Pablo.\nGrup de recerca: Patologia Oncològica i Bioinformàtica de l’HTVC.\nLa valoració i la planificació de cures d’infermeria com a prevenció i maneig del pacient amb risc de confusió aguda\nInvestigadora principal: Elena Solà Miravete\nGrup de recerca: Infermeria de l’HTVC i URV Terres de l’Ebre.\nNivell competencial dels professionals d’infermeria que realitzen el triatge/RAC als serveis d’urgències de les Terres de l’Ebre\nInvestigadora principal: Estrella Martínez Segura\nGrup de recerca: Urgències de l’HTVC i URV Terres de l’Ebre.\nCuidador familiar de pacients amb demència a Terres de l’Ebre\nInvestigadora principal: Bàrbara Monteagudo Fombuena\nGrup de recerca: Neurociències HTVC i URV Terres de l’Ebre.\nBeques Dr. Ferran 2013 a projectes de recerca\nResistència transferible a quinolones en aïllats clínics d’Enterobacteris d’origen humà de la Regió Sanitària Terres de l’Ebre\nInvestigadora principal: Dra. M. del Mar Olga Pérez Moreno\nGrup de recerca en Microbiologia de l’HTVC.\nEstudio LIDEAL. Estudio de la relación entre biomarcadores neuropsicológicos y proteicos en líquido cefaloraquídeo y el riesgo de evolución a demencia tipo Alzheimer en una cohorte de pacientes con depresión y quejas cognitivas\nInvestigador principal: Dr. Josep Zaragoza Brunet\nGrup de recerca en Neurociències de l’HTVC.\nEbresalutmental. Un programa 2.0 a les escoles\nInvestigadors principal: Sra. Lídia Sarrió Colas\nGrup de recerca en Infermeria de la URV Terres de l’Ebre.\nEficàcia del protocol de tractament de l’obesitat infantojuvenil desenvolupat a l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nInvestigadora principal: Benilde Domingo Arasa\nGrup de Recerca en Pediatria Territorial ICS Terres de l’Ebre.\nBeques Dr. Ferran 2012 a projectes de recerca\nPatrons de resposta immune en els carcinomes ductals infiltrants de mama Luminal A i triple negatius\nInvestigadora principal: Sra. Cristina Callau Casanova. Investigadors col·laboradors: Carlos López, Maria Teresa Salvadó, Marylène Lejeune, Montserrat Llobera, Tomás Álvaro i Joaquín Jaén.\nEstudi de factors de la resposta immune enfront la vacunació contra l’hepatitis B en el personal de l’ICS TE i Tarragona\nInvestigador principal: Dr. Josep Sol Vidiella. Investigadors col·laboradors: Cristina Callau, Vanessa Redo, Teresa Catalàn, Maria Teresa Mestre, Pilar Carbajo, Alexandra Tarragó i Josep Ma. Roigé.\nUnitats Bàsiques de Prevenció de Terres de l’Ebre i de l’Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona.\nSèpsia i resposta inflamatòria: efecte combinat de l’oxidació i expressió de les citocines en l’estat funcional de les lipoproteïnes\nInvestigadora principal: Dra. Teresa Sans Mateu. Investigadors col·laboradors: Ramon Claramonte, José Luna, Gaspar Masdeu, Manuel Chanovas, Marta Rodríguez, Llorenç Font, Xavier Ortín. Marcos Ibañez, Federico Esteban.\nGrup d’estudi de la Sèpsia de l’HTVC i de l’H. Joan XXIII de Tarragona.\nAdaptació transcultural i validació d’una escala: l’actitud infermera vers la família\nInvestigadora principal: Sra. Marta Berenguer Poblet. Investigadores col·laboradores: Mar Lleixà, Carme Ferré, Pilar Montesó, Montse García i Maria Teresa Salvadó\nGrup de recerca en Infermeria URV Terres de l’Ebre i HTVC.\nBeques Dr. Ferran 2011 a projectes de recerca\nUtilitat de la detecció de l’estreptococ del grup B en orina de gestants a la setmana 16 com a mètode predictiu de la colonització vaginal en el moment del part\nInvestigadora principal: Dra. M. del Mar Pérez Moreno.\nGrup de recerca en Microbiologia HTVC\nRelació entre la dieta mediterrània i la insuficiència renal crònica en pacients diabètics tipus 2 de l’àmbit del grup IR-DIABEV\nInvestigadora principal: Dra. Miriam Boira Costa.\nGrup de recerca PreCarTE\nInfluencia del índice de masa corporal en el autoconcepto de los adolescentes españoles\nInvestigador principal: Pere Genaró Jornet\nGrup de recerca en Pediatria Territorial\nLa imatge corporal, un problema per als adolescents?\nInvestigadora principal: Isabel Cortés Moskowich\nBeques Dr. Ferran dels anys anteriors\nEpidemiología de las infecciones producidas por aislados de Salmonella entérica serotipo Typhimurium multirresistentes y portadores de integrones en la Región Sanitaria de Tortosa\nAutors: M.O. Pérez Moreno, M.I.Llovet, X.Tejedor, M.P. Cid\nServei d’Análisis Clíniques. Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nAlliberament i comportament inhibidor de la gentamicina en biomateriales sulfat de calci+hidroxiapatita\nAutors: Alejandro Puertas Viñes, J.L. Grasa, J. Capdevila.\nServei de Traumatologia i Cirurgia Ortopèdica. Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nEstudi descriptiu del grau d’assertivitat dels diplomats d’infermeria de l’ICS de la Regió sanitària Terres de l’Ebre\nAutors: M. Mar Lleixà, Núria Albacar, Sabina Artero.\nEscola Universitària d’Infermeria i Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nAportació a l’estudi etiològic, clínic i epidemiològic de les febres produïdes per Arbovirus a la zona del delta de l’Ebre\nAutors: D. Bofill Montoro, E. Rodado Alabau, C. Domingo Carrasco, F. De Ory Manchón, R. Escosas Serrano.\nServei de Medicina Interna. Hospital de Tortosa, Verge de la Cinta.\nConsorci serveis agroambientals del Baix Ebre i Montsià\nEpidemiologia molecular y caracterización de los mecanismos de resistencia implicados en la elevada prevalencia de aislados de Klebsiella Pneumoniae con sensibilidad disminuida a Amoxicicina-Clavulánico en un centro socio-sanitario\nAutors: Mª del Mar Olga Pérez Moreno, Mª Isabel Llovet Lombarte; Mª José Centelles Serrano; María Cortell Ortolá y Mª Pilar Cid Ventura.\nServei Anàlisis Clíniques HTVC\nEstudi de seroprevalença d’anticossos enfront xarampió en dones gestants\nAutors: Adelaida Cardona, Alejandro Suwezda, Neus Rodríguez, Janer Susana, Fernando Pla Montserrat Gasparín, Ma. José Centelles\nSeveis de Pediatria, Servei de Ginecologia, Servei d’Anàlisis Clíniques de l’HTVC.\nNecessitat de descans i son dels nostres pacients. Una proposta de millora. Estudi comparatiu\nAutors: M. Elena Sola Miravete, Caridad López Arce, Milagros Martínez Nicolás, Teresa Escoda Pellisa, Elena Martín Martín, Nuria Garcia Vilarroya\nDUI de l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nEs viable heparinitzar el catèter venós central amb dispositiu d’accés subcutani cada vuit setmanes?\nAutors: Concepción Rodríguez, Carlota Anguera, M. France Domenech, Cristina Mendoza, Silvia Piñol, Cinta Vidal\nDiplomades Universitàries en infermeria de l’hospital de Dia de l’ HTVC\nQuin menjar anuncia la televisió?\nAutors: Pere Genaró Jornet\nServei de Pediatria de Hospital de Tortosa Verge\nPrograma d’educació per a la salut a pacients urostomitzats per a la millora del procés assistèncial Hospital-Primaria\nAutors: Lluïsa Brull, M. Teresa Escoda, Ma. Teresa Peig, Sancha Anento, Immaculada Menasanch, Raquel Franch, Susana Lletí, Immaculada Ferré,Anna Isabel Martín\nServei d’Urologia HTVC i ABS de Tortosa Oest\nMés premis Dr. Ferran\nMechanisms of reduced susceptibility to amoxycillin-clavulanic acid in Echerichia coli strains from the health region of Tortosa (Catalonia, Spain)\nClinical Microbiology and Infection 2004;10:234-241\nAutors: Dra. M.O, Pérez Moreno, M.Pérez Moreno, M. Carulla, C.Rubio, A.M. Jardí, J. Zaragoza.\nServei d’Anàlisis Clíniques. Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nClinical Cancer Res 2005 feb 15; 11(4):1467-73\nAutors: Álvaro T, Lejeune M, Salvado MT, Bosch R, Garcia JF, Jaen J, Banham Alison H, Roncador G, Montalban C, Piris MA.\nServei d’Anatomia Patològica. Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nDepartament de Medicina Interna. Hospital Ramón y Cajal de Madrid\nCentre Nacional de Investigaciones Oncológicas\nPrograma de Patología Molecular y Unidad de Anticuerpos monoclonales\nPatrons inmunohistoquímics del entorn reactiu, estan associats amb la conducta clinicobiologica dels pacients en limfoma fol·licular\nJournal of Clinical Oncology. J. Clin. Oncol. 2006 Dec 1; 24(34): 5350-7.\nAutors: Tomás Alvaro, Marylène Lejeune, M.Teresa Salvado, Carlos López, Joaquín Jaen, Ramón Bosch, LLuis E.Pons\nServei d’Anatomia Patològica HTVC\nHIV-1 Infected Long-Term Non-Progressors have Milder Mitochondrial Impairment and Lower Mitochondially-Driven Apoptosis in Peripheral Blood Mononuclear Cells than Typical Progressors\nCurrent HIV Research, 2007,5:467-473. Impact F. 3,796\nAutors: Joaquim Peraire, Oscar Miró, Maria Saumoy, Pere Domingo, Enric Pedrol, Frances Villarroya, Esteban Martínez, Miguel López –Dupla, Gloria Garrabou, Ma. Antònia Sambeat, Elisabet Deig, Joan Villarroya, Matilde R. Chacón, Sònia López, Àngels Fontanet, Maija Homstrom, Marta Giralt, Josep Ma Gatell and Frances Vidal.\nHospital Universitari de Tarragona Joan XXIII. Universitat Rovira i Virgili de Tarragona, Hospital Clínic IDIBAP, Universitat de Barcelona. Hospital de la Santa Creu i Sant Pau, Universitat Autònoma de Barcelona. Hospital Gral. de Granollers, Observatori de Salut Carles Vallbona, Granollers. Departament de Bioquímica i Biologia molecular, Universitat de Barcelona. CIBER Fisiopatologia Obesidad y Nutrición.\nSpanish HIV- 1- infected Long-Term Nonprogressors of More Than 15 Years Have an Increased Frequency of the CX3CR1 2491 Variant Allele\nJ. Acquir Immune Defic Syndr 2005 dec; 40(5): 527-531\nFrancesc Vidal, MD. PhD*, Consuelo Viladés,MD* et all.\nServei de Medicina Interna de l’hospital Joan XXIII de Tarragona\nLas TIC com eina de gestió del coneixement. Sessions clíniques AP/AE\nAutor: Domingo Bofill Montoro, Fernando Franquet Sanz, Jordi Baucells\nABS Sant. Carles de la Ràpita – Alcanar\nEficacia de un inhibidor específico del COX-2 (Celecoxib) en pacientes con osteoartrosis de rodilla\nAutor: Javier Santillana Ruiz\nServei de Traumatologia i Cirurgia Ortopèdica- Hospital de Tortosa Verge de la Cinta.


Exhibitions | Page 3 | La Escocesa Fàbrica oberta de creació analògica a Barcelona\nEsdeveniments Exposicions Artistes residents\nLlegeix més sobre 'Circo Familiar -extrañamientos de lo propio-' de Andrea Lería\nExposició co·lectiva i presentació del llibre 'Ancient Relics' a l'Espai M - 22/09\nEspai M Esdeveniments Exposicions Artistes residents Art urbà\nL'editorial Popper Publishing (Letònia) i l'artista Zosen són els encarregats de la publicació d'aquest llibre amb més de 40 artistes internacionals interpretant el tema 'Ancient Relics' (Antigues relíquies)\nLlegeix més sobre Exposició co·lectiva i presentació del llibre 'Ancient Relics' a l'Espai M - 22/09\nEspai M Esdeveniments Exposicions Esdeveniments externs\nLlegeix més sobre La Escocesa acoge la exposición ‘El sentido de la vida’ de La Casa Amarilla\nEsdeveniments Exposicions Esdeveniments externs La Escocesa Altres centres d'art\nLlegeix més sobre La Nit dels Museus. Jo no hi vaig ser. La Escocesa a l'Arxiu Fotogràfic de Barcelona 21/05\nCursos i tallers Espai M Esdeveniments Exposicions La Escocesa Artistes residents\nLlegeix més sobre Poblenou Open Day a La Escocesa - 'Cimentart': mostra d'escultura en ciment a l'Espai M de La Escocesa\nActivitat subterrània de Llapispanc 5/04 ->Volem que sigui una festa caduca (2a part).\nCursos i tallers Esdeveniments Exposicions Artistes residents\nVolem que sigui una festa caduca (2a part). Però ben real en els propòsits i en l’objectiu de reparació.\nSi vols gaudir de la festa de reparació, vine i participa de la cosa, sense més ànim que el de fer-hi cap sense cap altra cosa que la de venir-hi i passar, entra i passa i posa’t còmode que anirem apropant-nos cap a l’objectiu caduc i no menys fecund de deixar-nos seduir per les caducitats. Tota la resta serà una festa caduca amb l’adveniment del principi i final d’aquella altra activitat que ens pren la saba i ens abandona com un tros de defecació. Això fa pudor de socarrim.\nGran duel a descobrir absolutament entre quins són els cons caducats i quins no ho són.\nDia: Dimarts 5 d'abril del 2016\nHora: 3/4 de nou del vespre (20'45h). A la porta d'entrada.\nLLoc: L'Escocesa. c/Pere IV, 345\nLes Activitats subterrànies (Actvtt SubtRRns) formen un conjunt d'activitats que s'aniran desenvolupant des d'ara i fins que acabi el cicle, en aquest període determinat on s'aniran succeint tot de sessions obertes i participatives al públic en els horaris diversos que s'aniran confegint a mesura que es vagin succeint els esdeveniments. Si vols rebre directament els correus electrònics concrets, a part de visualitzar les propostes a l'apartat Notícies de L'Escocesa, escriu a wundrawtundra@yahoo(.)co(.)uk i així rebràs puntualment les propostes d'en Prudenci.\nEnllaç bloc LLapispanc: llapispanc.blogspot.com\nLlegeix més sobre Activitat subterrània de Llapispanc 5/04 ->Volem que sigui una festa caduca (2a part).\nExposicions Esdeveniments externs La Escocesa Artistes residents\nLlegeix més sobre How to play life: piezas & pedazos de Luis Guerra\nActivitat subterrània de Llapispanc-> La bicicleta i d’altres productes caducats. (Best before end 2nd April this yeaRR) -> 2/04\nCursos i tallers Espai M Exposicions\nLa bicicleta i d’altres productes caducats. (Best before end 2nd April this yeaRR)/Volem que sigui una festa caduca. Però ben real en els propòsits i en l’objectiu de reparació.\nLlegeix més sobre Activitat subterrània de Llapispanc-> La bicicleta i d’altres productes caducats. (Best before end 2nd April this yeaRR) -> 2/04\nEsdeveniments Exposicions La Escocesa Altres centres d'art Artistes residents\nLlegeix més sobre likerART: EL FESTIVAL D'ART DEL TEU BARRI a Poblenou amb els artistes de La Escocesa


Avaluació inicial 03 - Marcus va a la quadrigaescola | Recurso educativo 598758 - Tiching\nCorregeix les paraules destacades d’aquestes frases, si fa falta: En Pau i en Pere interpreten aquesta obra musical a l’hora, tots dos junts. Aleshores, va sonar el timbre i tots els alumnes varen sortir de classe. M’agrada molt l’a plom que té n’Aina. No s’altera per res i sempre té el mateix caràcter. Enlloc de carn, no t’estimaries més un poc de peix? Han pintat totes les parets però ja hi torna a haver humitat. Tot l’esforç ha estat en va.


"Un viatge a través de la poesia improvisada, del silenci i de l'art despollat". Així és definida la cinta. Una pel·lícula documental que recorda a l'època de la Novelle Vague francesa. Els 'bertsolari' són aquelles persones que es dediquen a composar, cantar i improvisar versos en euskera, anomenats 'bertsoak'. Els 'bertsolaris' improvisen els seus versos seguint unes regles i rima i mètrica concretes.


L'oposició al Parador i a l'Estatut protagonitzen la Diada a Lleida - Indymedia Barcelona\nL'oposició al Parador i a l'Estatut protagonitzen la Diada a Lleida\nL'oposició al Parador "Nacional" i a la reforma estatutària marquen la celebració de la Diada a Lleida davant d'una desproporcionada presència policial\nDurant tot el matí nombroses entitats de la ciutat féren l'ofrena floral pels caiguts en defensa de la nostra terra a l'edifici històric del Roser, amenaçat darrerament amb la construcció d'un Parador Nacional.\nL'oposició a la decisió del Tripartit municipal de reconvertir el Roser de símbol nacional a expressió del capitalisme espanyol feu sentir el seu rebuig a les comitives 'oficials' davant d'un desproporcionat desplegament policial que arraconà a espentes els ciutadants crítics al pas dels polítics locals.\nTot seguit, l'actual Regidor de Cultura, Xavier Sàez (ERC) i la resta de membres del tripartit ofrenaven als caiguts lleidatans dins el recinte on tenen previst ubicar el Parador espanyol.\nPosteriorment, tingué lloc la tradicional manifestació convocada per l'esquerra independentista amb el lema: Ni reformes ni estatuts: Independència i Socialisme.\nAmb la memòria d'un poble no s'hi especula, Salvem el Roser!\nRe: L'oposició al Parador i a l'Estatut protagonitzen la Diada a Lleida\nVolia destacar que em sembla de puta mare que no hi haja hagut avalots, al menys durant la protesta del matí. La diada es nostra, i les nostres protestes queden més serioses si la societat no ens veu com a bàrbars.


Rock Mesa - Oregon | peakery\n#413 in Oregon\n#20,147 in United States\noverland from wickiup plains\n"Started at Devils Lake TH and headed towards wickiup plains then cross country along the edge of a massive lava flow towards the closest point into the summit at Rock Mesa. Ended up finding an unmarked, unmapped trail up into the lava that has been abandoned for unknown reasons. Used that trail to get up onto the lava flow and then just went straight for the summit. Lots of up and downs over the flows, but the summit was cool and the environment interesting. " — oregon-mt-goat • Aug 3, 2018\n"Quite an adventure negotiating jumbles of lava rock in the snow, but I stubbornly made it all the way to the "summit" on the map. I stumbled across the remnants of an old road built into the lava, and upon researching further learned that there was commercial interest in mining rock for cat litter (?!) from the lava flow." — beaucheminjess • Nov 8, 2016\nadd a Rock Mesa photo\nSee more Rock Mesa photos\nAdd photo for Rock Mesa


Ja estan disponibles en CompsaOnline: Detroit Become Huma, Tennis World Tour, Dark Souls: Remastered.\nDetroit Become Huma: Els androides amb aspecte humà han reemplaçat als obrers humans. Mai es cansen, ni desobeeixen ni diuen “no”… fins que alguna cosa canvia. Alguns han començat a comportar-se de manera irracional, com si estiguessin desenvolupant sentiments propis.\nTennis World Tour: Crea el teu jugador i experimenta una carrera digna d’un professional: entrenaments, tornejos, gestió de l’equip, compra de material, etc. Decideix què estratègia adoptar en cada partit i usa les teves cartes d’habilitat per derrotar als teus rivals o fica’t en la pell d’un de 30 professionals.\nDark Souls: Remastered: Bellament remasterizado, torna a Lordran increïblement detallat en alta definició a 60fps. Dark Souls Remastered inclou el joc principal a més del DLC Artorias of the Abyss. Cada partida et sorprèn amb nous desafiaments i inesperades facetes del joc. No aspiris a completes el joc una única vegada.\n[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width=»1/3″][product id=»25003″][/vc_column][vc_column width=»1/3″][product id=»25011″][/vc_column][vc_column width=»1/3″][product id=»25018″][/vc_column][/vc_row]


Proveïdors i fabricants de taula plegables a preus baixos de Xina - Taula plegable d'alta qualitat a l'engròs de la fàbrica - EVENTFUR\nCasa > > Taula > Taula plegable\nPlegable de taula rodona\nplegable de taula plegable de taula rodona EF-WFT023 Material: contraplacat + acer cama embalatge: caixes 2pcs certificat: 2017 EN12520 prova Color: natural/blanc/negre plegable de taula rodona es pot ser per Mitjalluna taules, també pot ser la forma oval de temps basada en l'espai i l'ús....Més\nTaula plegable rodona de 6 peus\nTaula plegable rodona de 6 pits taula plegable rodona de 6 pcs EF-WFT022 Material: fusta contraxapada + paleta d'acer Embalatge: 2pcs / paleta Certificat: 2017 EN12520 TEST Color: taula plegable rodona natural / blanca / negra de 6 pies pot asseure 10-12 pobles. La mida més...Més\nTaula plegable rodona de Woode\ntaula de plegat rodona de fusta taula de plegat rodona de fusta EF-WFT021 Material: fusta contraxapada + mànega d'acer Embalatge: 2pcs / palet Certificat: 2017 EN12520 TEST Color: natural / blanc / negre Taula plegable rodona de fusta amb 11layers de fusta contraxapada Capacitat de gruix...Més\nTaula plegable i cadira per a esdeveniments\ntaula plegable i cadira per a taula i cadira plegables d'esdeveniments per a l'esdeveniment EF-WFT020 Material: fusta contraxapada + pales d'acer Embalatge: 2pcs / palet Certificat: 2017 EN12520 TEST Color: natural / blanc / negre La taula i cadira tendencial de taula i cadira taula de...Més\nTaula plegable de banquet de 6 peus\ntaula de plegat de banquets taula de plegat de banqueta de 6 peus de 6 pies EF-WFT019 Material: fusta contraxapada + paleta d'acer Embalatge: 2 pcs / paleta Certificat: 2017 EN12520 TEST Color: natural / blanc / negre L'ús del banquet més durador, taula plegable, Taula de 6 peus diferents...Més\nSom un dels principals fabricants i proveïdors de taula plegables a la Xina, principalment dedicats al servei a l'engròs. Siéntase lliure de comprar taula de plegat d'alta qualitat a baix preu aquí. Per obtenir més informació, podeu contactar amb la nostra fàbrica.


Felip VI d'Espanya - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Príncep Felip)\n(es) Felipe VI\n(es) Felipe Juan Pablo Alfonso de Todos los Santos de Borbón y Grecia\n30 gener 1968 (52 anys)\n17 juny 2014 –\n← Joan Carles I d'Espanya\n22 gener 1977 – 17 juny 2014 – Elionor de Borbó i Ortiz →\nEdmund A. Walsh School of Foreign Service . relacions internacionals (1993–1995)\nUniversitat Autònoma de Madrid . dret (1988–1993)\nAcadèmia General de l'Aire (1987–1988)\nEscola Naval Militar (1986–1987)\nAcadèmia General Militar (1985–1986)\nExèrcit de l'Aire Espanyol, Armada Espanyola i Exèrcit de Terra Espanyol\ncapità general (2014–)\nRei de Castella (2014–)\nRei de Mallorca (2014–)\nRei de València (2014–)\nRei de Navarra (2014–)\nRei d'Aragó (2014–)\nRei d'Espanya (2014–)\nPríncep d'Astúries (1977–2014)\nSenyor de Balaguer (1977–2014)\nPríncep de Girona (1977–2014)\nPríncep de Viana (1977–2014)\nComte de Cervera (1977–2014)\nDuc de Montblanc (1977–2014)\nDuc de Neopàtria\nRei de Jaen\nLetícia Ortiz Rocasolano (2004–)\nJoan Carles I d'Espanya , Sofia de Grècia\nHelena de Borbó i Grècia i Cristina de Borbó i Grècia\nJoan de Borbó i Battenberg (avi patern)\nAlfons XIII d'Espanya (besavis paterns)\nAlfons XII d'Espanya (rebesavi patern)\nMaria de la Mercè de Borbó-Dues Sicílies (àvia paterna)\nPau I de Grècia (avi matern)\nFrederica de Hannover (àvia materna)\n(28 novembre 2016) Gran Collar de l'Orde de la Torre i Espasa\n(2015) Collar de l'Orde de l'Àguila Asteca\n(1995) Gran Creu de l'Orde Noruec de Sant Olaf\n(3 maig 1981) cavaller de l'orde del Toisó d'Or\nKnight Collar in the Order of the Holy Sepulchre (en)\nFelip VI d'Espanya, de naixement Felip de Borbó i Grècia (Madrid, 30 de gener de 1968), és l'actual rei d'Espanya, títol pel qual ostenta els càrrecs de cap d'Estat i capità general de les Forces Armades. Fou proclamat davant de les Corts Generals el 19 de juny del 2014 després de fer-se efectiva l'abdicació del seu pare. Seguint la numeració dels reis d'Aragó li correspondria el nom de Felip V d'Aragó.\nÉs el tercer fill del matrimoni format per Joan Carles I de Borbó i Sofia de Grècia. Està casat amb Letícia Ortiz, reina consort, amb qui té dues filles, Elionor de Borbó –princesa d'Astúries– i Sofia de Borbó.\n1.1 Ús dels títols d'hereu\nFou batejat amb els noms de Felip Joan Pau Alfons de Tots els Sants de Borbó i Grècia. Va iniciar els seus estudis el setembre de 1973 al Col·legi de Santa María de los Rosales de Madrid, allà cursaria tot la seva educació obligatòria i el batxillerat.\nEl 22 de novembre de 1975 esdevenia oficialment hereu a la Corona amb la proclamació del seu pare com a rei, fet totalment oficialitzat amb l'obtenció del títol de Príncep d'Astúries i els altres lligats a l'hereu espanyol el 22 de gener de 1977.\nEl 3 de maig de 1981 és condecorat amb el collar de l'Orde del Toisó d'Or i el 3 d'octubre del mateix anys fa el seu primer discurs oficial durant el lliurament dels Premis Príncep d'Astúries a Oviedo, que havien estat creats l'any anterior. De setembre de 1984 a juny de 1985 va realitzar un curs preuniversitari en el Lakefield College School, a Canadà. El 30 de gener de 1986 compleix la majoria d'edat i jura la Constitució davant els membres de les Corts. L'11 d'octubre de 1985 va jurar bandera com a cadet de l'Acadèmia General Militar de Saragossa, on va rebre formació militar fins al juliol de 1988, per després continuar-los a l'Escola Naval Militar de Marín i l'Acadèmia General de l'Aire de San Javier.\nInicia els seus estudis de Dret a la Universidad Autónoma de Madrid el 1988 i es llicencia el 1993. Aquell any inicia un màster en Relacions Internacionals per l'Edmund Whool of Foreign Service de la Universitat de Georgetown, el qual finalitza el 1995.\nVa ser membre de l'equip olímpic de vela espanyol als Jocs Olímpics de Barcelona 1992, en la inauguració dels quals desfilà com a banderer de la selecció espanyola.\nEl 22 de maig de 2004 es va casar amb la periodista asturiana Letizia Ortiz Rocasolano, amb la qual ha tingut dues filles: el 31 d'octubre de 2005 la princesa Elionor i el 29 d'abril de 2007 la Infanta Sofia.\nEn néixer ostentava la dignitat d'Infant d'Espanya i des del 22 de gener de 1977 els títols de Príncep de Girona, Príncep d'Astúries, Príncep de Viana i els altres títols històrics dels primogènits dels diferents regnes hispànics (duc de Montblanc, comte de Cervera i senyor de Balaguer), amb el tractament d'Altesa Reial. El 30 de gener de 1986, en fer divuit anys, va jurar fidelitat a la Constitució i al Rei, davant les Corts Generals.\nEl 2 de juny de 2014, el seu pare anuncià la seva intenció d'abdicar la corona en Felip, qui va ser proclamat.[n. 1] rei com Felip VI (segons la numeració de la Corona d'Aragó seria Felip V), el 19 de juny després que el Consell de Ministres va regular d'urgència la llei orgànica d'abdicació.\nÚs dels títols d'hereu[modifica]\nEl Príncep Felip i Vicente Álvarez Areces\nEl príncep Felip ostentà des del 21 de gener de 1977 els títols tradicionals vinculats a l'hereu de la corona, com afirma el Reial Decret de nomenament (RD 54/1977, BOE del 22 de gener de 1977), on només consta el de Príncep d'Astúries i la fórmula «y otros títulos vinculados tradicionalmente al sucesor de la Corona de España». Altrament, durant el seu període com a príncep, va utilitzar els altres títols, alguns dels quals no es feien servir oficialment des de feia segles. Pel que fa al títol de Príncep de Viana, vinculat a l'antic regne de Navarra, el va ostentar normalment durant les seves visites a la comunitat foral, on presidia els Premis Príncep de Viana.\nPel que fa als títols de l'antiga Corona d'Aragó, en resposta a una invitació del president de la Generalitat de Catalunya, Jordi Pujol el 21 d'abril de 1990, Felip va realitzar una vista oficial a Catalunya, on va visitar les ciutats de Girona, Cervera i Balaguer, i on utilitzà els títols vinculats a cada localitat.\nEl Príncep de Girona va visitar l'Ajuntament de Girona, i davant del ple, presidit per l'alcalde, Joaquim Nadal, i el president de la Generalitat, va elogiar la tradició pactista de Catalunya perquè «és la llibertat amb responsabilitat» i «una de les nostres fonts jurídiques, socials i humanes més exemplars per establir un clima de convivència». També va visitar la Universitat de Girona, el Monestir de Montserrat i el Parlament de Catalunya, on va afirmar que «Catalunya és el que els catalans volen que sigui».\nEl 22 d'abril visità Cervera, on va ser rebut amb les salves d'honor dels trabucaires de Solsona a la plaça de la universitat, i on visità l'ajuntament, en presència de l'alcalde de Cervera, Joan Salat, va dirigir-se als catalans dient que «no només no heu de renunciar a les vostres peculiaritats, a aquesta nacionalitat catalana que tant estimeu i estimem tots, sinó que també entre tots l'hem d'enfortir». El mateix dia visità també Balaguer, i en el seu ajuntament també va pronunciar un discurs en presència de l'alcalde, Miquel Aguilà, en el qual va elogiar la tradició catalana que «combina l'arrelament amb l'universalisme», en referència a l'expansió mediterrània medieval.\nNo visità aleshores la ciutat de Montblanc, a causa d'una polèmica local, que la va impossibilitar. Realitzaria la visita de rigor el 1996, acompanyat per l'alcalde, Andreu Mayayo, va assistir a una missa oficiada per l'arquebisbe de Tarragona, Ramon Torrella, i també va visitar el Reial Monestir de Santa Maria de Poblet, on va contemplar les tombes reials.\nArticle principal: Regnat de Felip VI d'Espanya\nEl 19 de juny de 2014 va ser proclamat rei davant de les Corts Generals, amb el nom de Felipe VI, en una cerimònia laica celebrada al Congrés dels Diputats de Madrid, on va jurar la Constitució amb presència de les màximes autoritats polítiques i institucionals del país. Després va anar en comitiva pels carrers de la capital espanyola fins al Palau Reial de Madrid, on va celebrar una recepció oficial. En el discurs d'inauguració del seu regnat va abordar diferents temes sensibles que en el moment de la proclamació estaven a l'ordre del dia. El principal fou respondre al procés independentista català. Així, tot adreçant-se als diputats, va expressar que "la unitat no vol dir uniformitat", deixant clar doncs que a Espanya hi ha diferents "pobles" als quals "s'ha de respectar" i que tenen llengües pròpies que, a més, "s'han de promoure". En aquest sentit, va remarcar que Espanya és un país que històricament ha estat i segueix estant divers i que això és el que fa la força i unitat. Tanmateix, parlava d'Espanya com si fos una nació, passant per alt l'article 2 del títol preliminar que "reconeix i garanteix el dret a l'autonomia de les nacionalitats i de les regions" que integren Espanya. El President de la Generalitat de Catalunya va qualificar el discurs de "res de nou", a més de no haver aplaudit, juntament amb el lendakari Urkullu, en la clausura final. El President Mas, de fet, va argumentar que s'hagués esperat que el rei hagués parlat de les nacions que componen l'estat espanyol i no de "la nació" tal com ho va fer. En aquest sentit, la premsa mateixa es feia ressò de les dues paraules en gallec, castellà, català i basc que va pronunciar Felip VI al final del discurs "muchas gracias, moltes gràcies, Eskerrik asko, moitas grazas", que va qualificar de minses i pobres davant l'expectativa d'un discurs proporcionalment pronunciat en les diverses llengües de l'estat espanyol. Felip VI també va fer referència a l'escàndol de corrupció que envolta la seva família, com el cas Nóos, responent que assumia el paper d'una "monarquia renovada" i adaptada als nous temps, que ha d'escoltar la ciutadania. Durant la cerimònia es varen detenir manifestants que en paral·lel es manifestaven al carrer per la celebració d'un referèndum sobre la continuïtat de la monarquia i, per consegüent, la substitució d'aquesta per una república. De fet, el dia abans es va anunciar que tot tipus de manifestació d'aquesta mena, així com l'exhibició de la bandera republicana espanyola, quedaven prohibides al·legant temes de "seguretat". En l'àmbit internacional, la premsa es feia ressò de la coronació posant, precisament, èmfasi en aquests temes, d'una part la corrupció que assetja la família del rei i, per tant, aquesta voluntat de "renovació"; i la voluntat de Catalunya i el País Basc d'esdevenir estats.\nLa data de la seva accessió al tron va ser controvertida i considerada per alguns com un insult a la població de Xàtiva: exactament el 19 de juny del 1707 el seu predecessor Felip V d'Espanya va ordenar a les seves tropes incendiar la ciutat i deportar la població a La Manxa.\nEl 3 d'octubre de 2017 va fer emetre un missatge en directe per diversos mitjans de comunicació a l’hora on recolzava l’acció del govern espanyol durant el dia del referèndum sobre la independència de Catalunya. Aquestes declaracions van fer que dies després fou declarat “persona non grata” a la ciutat de Girona. Va tornar a Catalunya el febrer de 2018 amb motiu de la celebració del Mobile World Congress, davant de diverses concentracions de rebuig. Ni l'alcaldessa Ada Colau ni el president del Parlament Roger Torrent van participar del besamans de la recepció que va tenir lloc al Palau de la Música, tot i que sí que van assistir al posterior sopar. L'11 d'octubre de 2018 el Parlament de Catalunya va reprovar la seva figura pel paper desenvolupat durant el procés independentista. Dies després també ho faria el ple de l'Ajuntament de Barcelona.\nEl rei Felip VI és descendent directe d'importants governants de diversos països europeus. És descendent de Victòria Eugènia; de Lluís XIV de França a través de la Casa de Borbó; de l'emperador Carles V del Sacre Imperi Romanogermànic, membre de la dinastia dels Habsburg del Sacre Imperi Romanogermànic; del rei Pau I de Grècia i de la Casa de Savoia d'Itàlia.\n1. Felip VI d'Espanya\nFruit del matrimoni amb Letizia Ortiz Rocasolano van néixer dues filles:\nElionor de Borbó i Ortiz, princesa d'Astúries, nascuda a Madrid el 31 d'octubre de 2005.\nSofia de Borbó i Ortiz, infanta d'Espanya, nascuda a Madrid el 29 d'abril de 2007.\nJoan Carles I Rei d'Espanya\n↑ Segons l'article 61.1 de la Constitució espanyola de 1978, les Corts Generals s'encarreguen de proclamar el rei, en comptes de coronar-lo, com es podria arribar a pensar equivocadament.\n↑ 1,0 1,1 1,2 Pérez de Lama, Ernesto (dir.). Manual del Estado Español 1999. Madrid: LAMA, 1998, p. 65. ISBN 84-930048-0-4.\n↑ 2,0 2,1 «Felipe VI, la nueva era de la monarquía en España». EITB, 02-06-2014 [Consulta: 4 abril 2019].\n↑ «Archivo fotográfico de la Proclamación de S.M. el Rey D. Felipe VI - 19 de junio de 2014».\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 4,5 4,6 Redacció «Felipe VI, las fechas clave del futuro rey» (en castellà). La Vanguardia, 02-06-2014 [Consulta: 3 juny 2014].\n↑ 5,0 5,1 Juan Ruiz Sierra. «El Rei: "A l'Espanya unida i diversa hi cabem tots"». El Periódico. [Consulta: 19 juny 2014].\n↑ Ramírez de Ganzua, Carmen «El Rey en Navarra: 'He llevado con orgullo el título de Príncipe de Viana'». El Mundo, 10-06-2015.\n↑ Bustos, Clara Isabel de «Los habitantes de Montblanc se echaron a la calle para saludar la visita oficial del Príncipe de Asturias». ABC, 09-09-1996.\n↑ «Biografía Sa Majestat el Rey (sic)». Dasa de Su Majestat el Rey. [Consulta: 26 abril 2018].\n↑ «El Rei: "A l'Espanya unida i diversa hi cabem tots"». El Periódico, 19-06-2014.\n↑ «Constitució espanyola. Text consolidat». Parlament de Catalunya.\n↑ «Artur Mas afirma que continua en el "wait and see" després del discurs de Felip VI». CCMA, 19-06-2014.\n↑ ACN «"Una Espanya unida i diversa en què cabem tots"». Cadena SER. ACN, 19-06-2014.\n↑ González Góngora, Mariana «Así fue la proclamación de Felipe VI» (en castellà). [Ciudad de México], 19-06-2014.\n↑ «Unes 500 persones es manifesten al centre de Madrid a favor de la República». El Periódico, 19-06-2014.\n↑ «La policía impedirá exhibir banderas republicanas durante el desfile» (en castellà). El País, 18-06-2014.\n↑ «La premsa europea se fa ressò de la "renovació" de la Monarquia espanyola». El Periódico, 19-06-2014.\n↑ «La premsa internacional destaca els "reptes independentistes" del regnat de Felip VI i "l'austeritat" de la proclamació». 3/24, 19-06-2014.\n↑ Partal, Vicent «Avui parle de Xàtiva». El Punt Avui, 19 juny 2014 (2014-06-19) [Consulta: 19 juny 2014].\n↑ «Girona declara Felip VI persona ’non grata’ a la ciutat i s’oposa a l’aplicació del 155». El Punt Avui, 25-10-2017.\n↑ «Protests greet King Felipe in Catalonia» (en anglès). BBC News, 26-02-2018.\n↑ «L'Ajuntament de Barcelona reprova Felip VI». [Consulta: 28 octubre 2018].\nBiografia oficial de Felip de Borbó (castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Felip_VI_d%27Espanya&oldid=22427258»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 nov 2019 a les 00:42.


Investigadors de la URV fan un escaneig tridimensional amb làser de les catedrals de Girona i de Mallorca – URV Activ@\nTots dos projectes permetran tenir una planimetria i geometria molt precises, una documentació de gran valor per a la conservació d’aquests edificis emblemàtics\nImatge tridimensional de la Catedral de Girona un cop finalitzats els treballs.\nUn equip d’investigadors de l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de la URV (ETSA) va finalitzar el 2020 els treballs d’escaneig de la catedral de Santa Maria de Girona, un edifici que té una especial rellevància ja que la seva nau gòtica és la segona més gran del món, per darrere de la de la Basílica de Sant Pere del Vaticà. Aquest escaneig ha permès obtenir un mapa digital molt detallat de la seu en tres dimensions, una documentació de gran valor en la conservació d’edificis històrics. Arran dels bons resultats d’aquest treball, els investigadors, del grup de recerca Patriarq de la Universitat, van rebre l’encàrrec d’escanejar la Catedral de Mallorca, una feina que han començat aquest mes de febrer i que s’allargarà durant els propers mesos. L’equip investigador que han portat a terme els projectes està format per Albert Samper, Agustí Costa i Sergio Coll i el doctorand David Moreno ja acumulava experiència en aquest tipus de tasques, ja que havien treballat prèviament en l’escaneig tridimensional de l’església de Sant Fèlix de Girona o les esglésies romàniques de la Vall d’Aran, entre molts altres edificis d’interès patrimonial.\n“Arran de l’incendi de de Notre Dame hi ha moltes catedrals que s’estan posant al dia per tenir una bona base documental sobre la planimetria i la geometria de l’edifici, perquè si es destrueixen i no es té constància de com eren abans la reconstrucció es fa molt difícil”, explica Albert Samper, investigador de l’ETSA que ha realitzat l’escaneig juntament amb la resta de l’equip. La tècnica que han utilitzat tant a Girona com a Mallorca és la mateixa, i ofereix una alta precisió a l’hora de redibuixar l’estructura i fer uns aixecaments acurats.\nUna part del grup investigador i responsables de l’edifici davant de la rosassa de la Catedral de Mallorca, la més gran del món en estil gòtic.\nTots dos projectes també han comptat amb la participació d’alguns dels alumnes del Taller de Recerca en Patrimoni de l’ETSA, els quals s’han format en l’ús d’aquestes tècniques. Per realitzar l’operació, expliquen els investigadors, cal col·locar un escàner làser terrestre a diferents llocs de l’edifici. “El dispositiu dispara un raig de llum làser que, en topar amb una superfície, permet registrar les coordenades X, Y i Z i en combinació amb càmeres fotogràfiques integrades capta també el seu color RGB. Així s’obté el que es coneix com a núvol de punts”, explica Sergio Coll. “El làser s’ha d’anar canviant de posicionament per obtenir la topografia complerta de l’edifici. En el cas de la Catedral de Girona van ser necessaris uns 800 posicionaments diferents per l’edifici. A Mallorca n’hem hagut de fer aproximadament 1.300”. Cal tenir en compte que el complex catedralici de la capital balear té unes dimensions molt més grans: és la tercera catedral gòtica més alta del món -amb 45 metres d’alçada de volta central-, l’edifici abarca en planta 6.655 metres quadrats i té un volum interior de 160.000 metres cúbics.\nPer escanejar la Catedral de Mallorca van ser necessaris 1.300 posicionaments.\nEl resultat d’aquests treballs és un núvol format per milions de punts amb el seu color i amb un marge d’error molt baix, d’uns 7 mil·límetres, a partir del qual s’obtenen els plànols de l’estructura. Les bases topogràfiques en tres dimensions són ara un material molt valuós no només com a material d’arxiu per tenir registrada la geometria de l’edifici un rigor i precisió sense precedents. També serà imprescindible, per exemple, en cas d’haver de fer una reconstrucció de la catedral o d’alguna de les seves parts. “També és molt útil en cas de detectar algun moviment d’assentament, perquè es pot fer un escaneig cada any, solapar-lo amb el de l’any anterior i comprovar quina part de l’estructura s’ha mogut”, apunta Agustí Costa. Aquest tipus d’escanejos també es fan servir per fer tasques de rehabilitació, ja que una bona base topogràfica és imprescindible.\nAmbdós projectes, tant el de la Catedral de Santa Maria de Girona com el de la Catedral de Palma de Mallorca, s’estan gestionant des del Centre de Transferència de Tecnologia i Innovació de la Fundació URV.\nSílvia | 24/02/2021 13:47\nEnhorabona! Sou uns grandíssims investigadors tots tres!\nArxivat a: Centre de Transferència de Tecnologia i Innovació, ComCiència, Escola Tècnica Superior d'Arquitectura, Grups de recerca, Recerca, Societat i cultura


El Govern de Bèlgica, de nou en la corda fluixa\nEl primer ministre, Charles Michel, diu que no es deixarà intimidar per les exigències dels nacionalistes flamencs\nBruselas - Dilluns, 17/12/2018 - 19:38\nEl futur de l’Executiu federal belga, que governa en minoria, continua en l’aire. La crisi política desencadenada per la sortida del Govern dels nacionalistes flamencs de la N-VA, a causa del rebuig del pacte migratori de l’ONU, no s’ha tancat i el liberal francòfon Charles Michel podria enfrontar-se aquest dimarts a una moció de confiança al Parlament. Si es confirma el vot i no supera la prova, haurà d’avançar les eleccions federals, previstes per al 26 de maig.\nEl ministre d’Exteriors, Didier Reynders, ha deixat clar que no acudiran a la cambra a demanar el vot de confiança, tal com reclama l’oposició. El Partit Popular, una formació francòfona d’extrema dreta molt minoritària que no té relació amb el PPE, ha anunciat la seva intenció de presentar una moció per acabar amb el que qualifiquen de petits jocs polítics. “Hem recolzat el Govern anterior en múltiples ocasions, quan la N-VA era a bord i actuava com un salvaguarda. Ara que han sortit, l’equilibri s’ha trencat. No hi ha ningú per representar la dreta i defensar la seguretat i la identitat dels ciutadans”, han justificat.\nA expesos de l’oposició\nTot dependrà, per tant, de com respongui l’oposició, inclosa la N-VA, que segons la premsa belga ha posat quatre condicions per no forçar l’avançament electoral: un compromís a revisar la Constitució en la pròxima legislatura per obrir la via cap al confederalisme, aprovació del pressupost del 2019 tal com s’ha negociat, respectar el pacte laboral que inclou una regressivitat en el subsidi de l’atur i l’abstenció en el vot del pacte migratori a Nova York aquesta setmana. Michel ja ha dit alt i clar que no es deixarà “intimidar pel xantatge de la N-VA”, en relació amb el pressupost, que ha de votar-se abans de dijous, i ha avisat que les condicions “són inacceptables”.\nL’anunci es produeix hores després de la manifestació convocada a Brussel·les pels joves de l’ultradretà Vlaams Belang contra el pacte migratori de què han renegat governs com Hongria o Àustria. L’acte, al qual van acudir entre 5.000 i 6.000 manifestants flamencs d’extrema dreta que van demanar la dimissió del primer ministre, va acabar amb durs enfrontaments amb la policia i destrosses al barri europeu.\nBrussel·les critica la violència\n“El dret a exposar les opinions polítiques és sacrosant, però no a costa de la dignitat o propietat d’altres. La violència i el vandalisme no tenen lloc en la nostra societat”, ha avisat aquest dilluns el portaveu de l’Executiu comunitari, Margaritis Schinas, una de les institucions atacades diumenge pels manifestants, que s’ha congratulat que no poguessin arrencar de soca-rel el pal amb la bandera europea del lloc on oneja.\nSegons el parer de la Comissió Europea, el que toca fer davant d’atacs com aquest és lluitar contra la desinformació amb informació. “No és legalment vinculant. No crea un dret a la immigració ni anima a la immigració il·legal”, ha conclòs, i ha negat els eslògans que airegen els qui s’hi oposen com la N-VA, que coneix bé la debilitat de l’Executiu minoritari belga i sembla disposada a aprofitar-la.


PESSICS DE CIÈNCIA: Festival Ciència a Escena! 2020\nFestival Ciència a Escena! 2020\nTots els espectacles són d’entrada lliure, però cal reservar les invitacions a través de la web www.ccsantjosep.cat a partir del dijous 1 d'octubre.\nDimecres, 14 d'octubre, a les, 19.30 h\nIdea i interpretació: Crisal Rodriguez i Ramón Roig (Cia.Con.Ciencia)\n2a part: Auditori Barrades\nDijous, 15 d'octubre, a les 19.30 h\nTítol: Dron 2.0 - El somni de volar\nSinopsi: Des d’en Leonardo Da Vinci fins als nostres dies, la història de l’aviació és plena de científics, enginyers, visionaris i aventurers que han aconseguit conquerir el cel. En els darrers anys aquesta conquesta ha iniciat una nova era, l'era dels DRONS. Però com funcionen? Quins són els seus secrets? Com poden canviar el futur? Descobreix la història de l’aviació a través de demostracions i experiments com mai hauràs viscut.\nDivendres, 16 d'octubre, a les, 19.30 h\nTítol: We Make The Music\nSinopsi: Saps com podem crear sons electrònics? I el teu primer instrument electrònic? Creus que ens podem convertir en instruments? En aquest espectacle descobrirem com podem utilitzar la tecnologia per aprendre música, farem l'instrument més gran del món i demostrarem que tothom pot ser un artista musical dalt d'un escenari, gràcies a les matemàtiques!! . Ah!! i farem sonar persones, fruites i plantes!!\nDissabte, 17 d'octubre, a les 11.30 h\nTítol: Jo i la ciutat sostenible\nTítol: Objectiu: La Lluna


Apagada 15 novembre entre les 20:00 i les 20:05 hores • Ecologistas en Acción\nInicio > Territorios (Federaciones) > País Valencià > Apagada 15 novembre entre les 20:00 i les 20:05 hores\nArran de la presentació de l'informe científic de l'ONU sobre canvi climàtic,\ndurant la setmana del 12 al 17 de novembre a València, organitzacions ecologistes, sindicals i socials de l'Estat espanyol convoquen una apagada.\n9/11/2007 | Catalunya (territorio), País Valencià, País Valencià (territorio) | Otras versiones:\nArran de la presentació de l'informe científic de les Nacions Unides sobre canvi climàtic pel Panell Intergovernamental del Canvi Climàtic (IPCC), durant la setmana del 12 al 17 de novembre a València, nombroses organitzacions ecologistes, sindicals, socials i ciutadanes de l'Estat espanyoll  convoquen una apagada amb el lema:\nEcologistes en Acció invita a afegir-s'hi a totes les persones i les entitats que desitgen cridar l'atenció de la societat i de les institucions sobre la necessitat de prendre mesures urgents davant d'aquesta greu amenaça.\n Ecologistes en Acció, Greenpeace, WWF/Adena, Amigos de la Tierra, SEO/BirdLife, Movimiento Clima, CCOO, UGT, Confederación de STES, Fundación Nueva Cultura del Agua, Paz Ahora, Coordinadora de ONG de Desarrollo, Entrepueblos, Fundación IPADE, Fundación Natura, Fundación Tierra, ACSUR, Asociación Permacultura, Mountain Wilderness, CECU, Justicia y Paz, Intermón-Oxfam, Fundación Ecología y Desarrollo, ADEGA, ADENEX, Acció Ecologista-AGRO, Coordinadora Ecologista d'Asturies, Organització Ecologista L´Escurçó (Tarragona), Fundació Terra, Verdegaia, Asociación Medioambiental La Cirigüeña de Morcín, Colectivo Ecologista de Aviles, Agrupacion Colectivos Asturianos, Avall de Llanes, Green de Carreño, Grupu d'Ornitoloxia Mavea, Ereba, Ecologia y Patrimonio, Jóvenes Verdes, Liberación-Amauta, Pedalibre, Plataforma 2015 y más, Federación Regional de Asociaciones de Vecinos de Madrid, CGT de Madrid, Campaña ¿Quién Debe a Quién?, Globalízate, Plataforma Jarama Vivo, Plataforma Ciudadana Contra la Refinería, Térmicas No-Aire Limpio, Plataforma Antitérmica de la Pereda (Mieres-Asturias), Intersindical Valenciana…\nPreviousZaragoza: Asamblea informativa sobre la ordenanza “civica”


Heu cercat disfagia - Nutresalut\n20\tSetembre\t2017\nAnna Paré Salut, Salut mental\talzheimer, deshidratació, desnutrició, disfàgia, empassar, parkinson\t0\n21\tJuny\t2018\nAnna Paré Salut mental\tansietat, colitis ulcerosa, Crohn, depressió, intestí, prebiòtic, probiòtic, psicobiòtic, salut intestinal, salut mental\t0\nEntrevista a Anna Paré, gerent de Nutresalut, perquè ens parli d’alimentació i salut mental\nUna adequada alimentació contribueix a un millor estat de salut general i també de salut mental i ho fa per diversos mecanismes.\nEn primer lloc, el cervell utilitza una elevada proporció de nutrients i d’energia pel seu bon desenvolupament i funcionament. Hi ha certs nutrients que es consideren essencials pel cervell. En segon lloc, els hàbits alimentaris modulen el sistema immunològic i la inflamació que a la vegada influeixen en el risc de trastorns mentals. S’ha vist que les persones que segueixen el patró de dieta mediterrània tenen menys risc de tenir depressió, Alzheimer i inclús un menor deteriorament cognitiu.\nPodries explicar-nos algun d’aquests nutrients que es consideren essencials pel cervell?\nEls greixos omega-3 per exemple i més concretament l’àcid docosahexaenoic, també conegut com a DHA, que és el més abundant en el cervell. És transferit de la mare gestant al fetus per a la correcte maduració i desenvolupament del teixit cerebral i contribueix a un millor aprenentatge. S’ha demostrat que un adequat aport de greixos omega-3 i especialment de DHA és important a totes les edats, perquè afavoreix la fluïdesa de les membranes cel·lulars i això influeix en una correcte transmissió neuronal i nerviosa. Un elevat consum d’omega-3 i especialment DHA està relacionat amb menor risc de depressió, menys deteriorament cognitiu i menor risc de demencia i malaltia d’Alzheimer.\nUn altre exemple és la curcumina, un polifenol de la cúrcuma que té activitat antiinflamatòria i antioxidant. És actualment un dels principis vegetals més estudiats i s’ha vist que té acció neuroprotectora, inhibeix la formació de plaques d’amiloide i redueix la inflamació cerebral. També hi ha estudis fets amb persones sanes que mostren com la curcumina millora l’estat d’alerta, la memòria de treball i la concentració. El problema de la curcumina és que té molt baixa absorció intestinal i ràpidament és metabolitzada al fetge i els seus metabolits no són actius. Per això cal prendre-la en forma de complement alimentós i buscar un producte de qualitat, amb estudis d’absorció i biodisponibilitat, que demostrin que pot arribar als teixits i on ens interessa, al cervell. I això significa travessar la barrera intestinal, romandre suficient temps en plasma i travessar la barrera hematoencefàlica.\nPersones grans que pateixen algun tipus de malaltia neurodegenerativa és molt freqüent que presentin dificultats per empassar. És el què es coneix com a disfàgia i es calcula que en cas d’Alzheimer i Parkinson pot arribar a afectar 8 de cada 10 malalts. El problema de la disfàgia és que té una important repercussió en la qualitat de vida dels pacients, que al no poder alimentar-se correctament comencen a perdre pes amb risc de desnutrició i deshidratació, o fan infeccions respiratòries per broncoaspiració que poden comportar la mort.\nEstan conectats l’intestí i el cervell?\nEfectivament, de fet s’anomena l’intestí com el segon cervell. Hi ha tota una xarxa de neurones que envolten l’intestí de manera idèntica a les neurones cerebrals i que utilitzen els mateixos neurotransmissors, hormones i senyals químiques, conectant aquests dos sistemes nerviosos principalment pel nervi vague.\nTots hem experimentat alguna vegada aquesta conexió. Per exemple quan estàs nerviós tens retortillons i diarrea, o quan estàs enamorat sents com papallones a la panxa. D’altra banda, quan hi ha disbiosis intestinal i l’intestí està inflamat, l’estat d’ànim es veu alterat.\nAquesta conexió entre intestí i cervell ha estat molt estudiada en persones amb síndrome d’intestí irritable o amb malalties inflamatòries intestinals com el Crohn i la colitits ulcerosa. En tots aquests pacients s’han detectat més prevalença de depressió i ansietat. I de fet són pacients que quan tractes la seva salut intestinal, milloren el seu estat d’ànim.\nQuè és la psicobiòtica? En què es basa?\nEl terme psicobiòtic va ser descrit per primera vegada l’any 2013 com al conjunt de microorganismes vius que al ser ingerits en quantitats adequades poden resultar beneficiosos per a la salut de les persones amb malalties psiquiàtriques. Feien referència a un grup de probiòtics capaços de produir substàncies neuroactives com la serotonina o l’àcid gamma-aminobutíric, dos neurotransmissors relacionats amb transtorns d’ansietat, tristesa i depressió. Era la primera vegada que es relacionava la microbiota amb la salut mental.\nPosteriorment, en una revisió de diversos estudis amb probiòtics per a la depressió es van relacionar algunes espècies de microorganismes amb una reducció dels síntomes de depressió i ansietat.\nOn trobem aquests psicobiòtics i quins beneficis suposen per a la salut?\nA vegades cal consumir-los en forma de complements alimentosos. Hi ha meta-analisis publicats que mostren la relació entre determinats probiòtics i la millora de trastorns mentals com la depressió. Per això ja fa uns anys que es recomanen com a tractament coadjuvant per a promoure la salut mental.\nPodeu llegir l’entrevista sencera a la web del Clúster:\nAnna Paré Esdeveniments, Salut mental\talimentació, cervell, curs, nutrició, salut mental\t0\n25\tJuliol\t2017\nJornada d’Alimentació, Nutrició, Gastronomia i Salut Mental 2017\n2a Jornada Alimentació, Nutrició, Gastronomia i Salut mental\nCampus de l’Alimentació (UB) / 20 d’octubre 2017\nDirigida a farmacèutics, dietistes-nutricionistes, metges, logopedes, infermers i altres professionals sanitaris, estudiants, associacions de malalts i a totes aquelles persones interessades en l’alimentació i la salut mental.\n9:00 – 9:30 Benvinguda i presentació de la jornada\nJosep Boatella, director Departament de Nutrició, Ciències de l’Alimentació i Gastronomia. Facultat de Farmàcia i ciències de l’Alimentació.\nAnna Paré, gerent de Nutresalut.\n9:30 – 10:00 Efectes de l’estrès en la salut\nAntonia Lizárraga, llicenciada en Medicina i Cirurgia per la Universitat de Navarra i professora del Departament de Nutrició i Ciències de l’Alimentació i Gastronomia, Facultat de Farmàcia i Ciències de l’Alimentació, UB.\n10:00 – 10:30 Microbioma intestinal i salut mental\nAndreu Prados, llicenciat en Farmàcia, graduat en Nutrició Humana i Dietètica i consultor especialitzat en comunicació cientificomèdica i corporativa del sector salut.\n10:30 – 11:00 Aliments fermentats, més enllà dels probiòtics\n11:00 – 11:15 Torn de preguntes\n11:45 – 12:15 Noves evidències sobre el TDAH\nDr Jose Ángel Alda, doctor en Medicina i Cirurgia, coordinador Unitat de TDAH, cap de Secció de Psiquiatría Hospital Sant Joan de Déu.\n12:15 – 12:45 DHA en el desenvolupament neuronal i el TDAH\n12:45 – 13:00 Torn de preguntes\n13:00 – 14:00 Taller show-cooking de disfagia, signes d’alerta i utilització d’espessants\nMarta Castellà, diplomada en nutrició humana i dietètica.\nTaller patrocinat per Lactalis Nutrición Iberia.\n14:00 – 15:15 Dinar\n15:15 – 15:45 Regeneració de l’organisme via la millora de la comunicació cel·lular\nJoan Cunill, llicenciat en veterinària i expert en embriologia\n15:45 – 16:15 Cúrcuma, del curry a la protecció del deteriorament cognitiu\n16:15 – 16:45 Alimentació i gastronomia, eina d’estimulació cognitiva\n16:45 – 17:00 Torn de preguntes\n17:00 – 18:00 Projecte Con Gusto per a pacients d’ELA amb problemes de deglució, Fundació Luzón.\nHospital Universitari de Bellvitge – Campus de l’Alimentació de Torribera (UB) – Fundació Alicia\n“Tenemos que empezar a perder nuestra memoria, aunque sólo sea en pequeños fragmentos, para darnos cuenta de que la memoria es lo que hace nuestras vidas. La vida sin memoria no es vida. “\n26\tMaig\t2017\nAnna Paré Esdeveniments, Salut\tbucal, conferència, disfàgia, esdeveniments, oral, salut, xerrada\t0\n11\tAbril\t2017\nAnna Paré Salut, Salut mental\tinteraccions, levodopa, parkinson, restrenyiment, salut mental\t0\n26\tSetembre\t2016\nAnna Paré Esdeveniments, Salut mental\talimentació, gastronomia, nutrició, salut mental, sistema nerviós, xerrada\t0\nPodeu consultar el programa complert i accedir al formulari d’inscripció en el següent enllaç: https://nutresalut.cat/jornada-dalimentacio-nutricio/\n22\tJuliol\t2016\nJornada d’Alimentació Nutrició\nActe acadèmic de Santa Coloma Ciutat Universitària\nLloc: Sala Les Voltes. Edifici La Masia. Campus de l’Alimentació de Torribera.\nMàrius Rubiralta, director del Campus de l’Alimentació de Torribera (UB).\nNúria Parlón, alcaldessa de Santa Coloma de Gramenet.\n9:30 – 10:00 Menjar: gustos i disgustos, rebutjos i addiccions\nJesús Contreras, catedràtic d’Antropologia Social (UB) i membre de l’Observatori de l’Alimentació (ODELA).\n10:00 – 10:30 Perspectives terapèutiques actuals dels trastorns d’angoixa i trastorns de depressió\nAntoni Bulbena, catedràtic i director del Departament de Psiquiatria i Medicina Legal (UAB), Institut de Neuropsiquiatria i Addiccions (INAD), Parc de Salut Mar.\n10:30 – 11:00 Plantes actives en angoixa i depressió: fitoteràpia\nJosep Allué, llicenciat i doctor en Farmàcia (UB), professor titular de Fisiología Vegetal de la facultat de Biociències (UAB).\n11:00 – 11:15Torn de preguntes\n11:45 – 12:15 Estil de vida saludable i trastorn mental greu\nVíctor Frías, director del Centre Dr. Emili Mira, Institut Neuropsiquiatria i Addiccions (INAD), Parc de Salut Mar.\n12:15 – 12:45 Nutricèutics en la millora del rendiment cognitiu en discapacitats intel·lectuals\nRafael de la Torre, llicenciat i doctor en Farmàcia (UB), director del Institut Hospital del Mar d’Investigacions Mèdiques (IMIM), director del Programa de Recerca en Neurociències.\n13:00 – 13:15Cuina Justa, una pràctica de recuperació del malalt mental sever\nFrancesc Vilà, director sociosanitari de la Fundació Cassià Just.\n13:15 – 14:00 Taller d’adaptació de la dieta a símptomes derivats de la malaltia\nXavier Torrado i Montse Illán, professors del departament de Nutrició, Ciències de l’Alimentació i Gastronomia de la Facultat de Farmàcia i Ciències de l’Alimentació (UB).\n15:30 – 16:00 El paper de la dieta en la malaltia de Parkinson\nAnna Paré, llicenciada en Farmàcia i grau en Nutrició Humana i Dietètica, gerent de Nutresalut.\n16:00 – 16:30 Nutrients neurosaludables\nMar Blanco, llicenciada en Farmàcia i Ciència i Tecnologia dels Aliments, responsable del Departament Tècnic de l’Asociación Española de Fitoterapia y Nutrición (AFINUR).\n16:30 – 16:45 Torn de preguntes\n16:45 – 17:45 Cas clínic: Del diagnòstic al tractament en el pacient amb disfàgia. Patrocinat per Nestlé\nViridiana Arreola, logopeda especialista en disfàgia i llicenciada en Comunicació Humana, responsable de la Unitat de Disfàgia de l’Hospital de Mataró.\n17:45 – 18:00 Cloenda de la jornada\nAmb l’Aval de la Societat Catalana de Psiquiatria i Salut Mental


Barcelona acollirà BIOSPAIN el 2023 | Biocat\nHome > Actualitat > Notícies > Barcelona acollirà BIOSPAIN el 2023\nLa conferència internacional de biotecnologia se celebrarà a Fira de Barcelona del 26 al 28 de setembre del 2023. La col·laboració coordinada entre Biocat, la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Barcelona ha estat clau per aconseguir que la capital catalana sigui la propera seu de l’esdeveniment.\nBIOSPAIN, un dels esdeveniments internacionals més grans de la biotecnologia del sud d'Europa organitzat per l’Associació Espanyola de Bioempreses (AseBio), tindrà lloc del 26 al 28 de setembre de 2023 a Barcelona. Biocat, la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Barcelona són les entitats col·laborades que han fet possible que la capital catalana aculli la propera edició de BIOSPAIN.\nRobert Fabregat, director general de Biocat, ha assegurat que BIOSPAIN arriba a Barcelona en un moment en què la capital catalana i Catalunya “lideren els rànquings internacionals en nombre de startups, publicacions científiques o assaigs clínics, entre d'altres, a més de comptar amb reconeguts centres de recerca i hospitals, que, juntament amb el talent emprenedor i empresarial, configuren un ecosistema molt competitiu tant a nivell nacional com internacional”.\nRoger Torrent, conseller d’Empresa i Treball del Govern, també ha celebrat la notícia que, segons assegura, “aquest esdeveniment a Barcelona és un pas estratègic i és coherent amb el pes de la indústria, la facturació, les exportacions o la capacitat d’atracció d'inversió estrangera de casa nostra”.\nEn efecte, Catalunya destaca per exportar més del 50% dels productes de ciències de la vida i la salut estatals o concentrar el 50% de la indústria farmacèutica. En altres subsectors sorgits més recentment, com el de digital health, Catalunya ha experimentat un creixement exponencial, multiplicant per deu el nombre de companyies des del 2010 (superant les 200 actualment) i multiplicant per dos la inversió des del 2017.\n“Barcelona està fent una aposta per l’economia orientada al coneixement i la ciència, per generar activitats amb més valor afegit i també per facilitar l’atracció de talent i la captació de noves inversions, posicionant la ciutat com un hub científic i tecnològic reconegut internacionalment”, ha reconegut Jaume Collboni, primer tinent d’alcaldia d’Economia, Treball, Competitivitat i Hisenda de l’Ajuntament de Barcelona, qui també ha aplaudit l’arribada de BIOSPAIN a la capital catalana.\nDe la mateixa manera, Ana Polanco, presidenta d'AseBio, ha assegurat que “la col·laboració amb Catalunya marcarà abans i després per a la biotecnologia al sud d'Europa” i ha pronosticat un èxit d’assistència i participació per aquesta propera edició.\nPer a més informació llegeix la nota de premsa.


Vídeo - CENT\n15 maig 2020 (Actualització 23 març 2021)\nAquests dies ens han arribat algunes consultes referents al punt primer de la resolució de 30 d’abril de la rectora sobre proves d’avaluació en línia de naturalesa excepcional. En els primers paràgrafs d’aqueix primer punt s’estableix el següent: En les proves d’avaluació final diferents a les orals que es facen de forma no presencial i síncrona, el professorat podrà utilitzar la càmera per a monitoritzar la realització de la prova, però no es gravarà la realització de l’examen.\nAplicacions de pissarra digital\n23 abril 2020 (Actualització 1 juny 2021)\nTant en la docència presencial a l’aula com durant la realització de videoconferències, o quan graveu materials en vídeo, poden resultar convenients les funcionalitats que aporta una aplicació de pissarra digital: escriure a mà, traçar esquemes, anotar una imatge o PDF, etc. Aquestes aplicacions resulten més còmodes i efectives quan s’utilitzen amb una pantalla tàctil o una tauleta gràfica. Us proposem tres opcions diferents: Pissarra en l'ordinador i a l'aula: OpenBoard Pissarra en línia compartida: Google Jamboard Utilitzar una tauleta tàctil com a dispositiu auxiliar en una videoconferència\nAplicacions d'edició de vídeo\n3 abril 2020 (Actualització 16 desembre 2021)\nAmb les aplicacions de gravació bàsiques es pot retallar fàcilment les parts del vídeo que sobren (el principi o el final, per exemple), i també fer alguns altres ajustos. Si necessiteu realitzar tasques d’edició una mica més avançades, com ara combinar diverses gravacions en un sol vídeo, afegir-hi àudio o imatges, etc., podeu utilitzar les aplicacions d’edició de vídeo més habituals en cada sistema operatiu. Totes aquestes aplicacions permeten també exportar el vídeo en fitxers d’una mida limitada, aptes per a la càrrega en l’Aula Virtual o en Google Drive, o per a compartir per xarxa per altres vies.\nRecomanació: compartir vídeos i fitxers grans mitjançant Google Drive\n31 març 2020 (Actualització 7 setembre 2020)\nPer tal de garantir el bon funcionament de l’Aula Virtual en aquesta fase de docència en línia, us recomanem que pengeu en Google Drive tots els vídeos i altres tipus de fitxers grans (de més de 50 MB), i que els compartiu en l’Aula Virtual utilitzant l’enllaç que us proporciona Google Drive. Per a fer això, haureu d’activar en Google Drive l’opció de compartir el fitxer mitjançant un enllaç, tal com es mostra en la gravació de pantalla adjunta.\nCom gravar la pantalla en ordinadors Windows o Mac i en altres dispositius i sistemes\n20 març 2020 (Actualització 3 setembre 2021)\nGravar la pantalla de l’ordinador o d’un telèfon mòbil pot resultar molt útil, per exemple, per a mostrar a l’estudiantat el funcionament d’una aplicació. Es pot fer prou fàcilment amb els diferents tipus de dispositius, generalment sense necessitat d’instal·lar programari addicional. El resultat és un fitxer de vídeo que podeu penjar en l’Aula Virtual, compartir mitjançant Google Drive o publicar en YouTube. En un Mac podeu utilitzar l’aplicació QuickTime Player, inclosa en el sistema operatiu.\nConsells per a l'autogravació de vídeos i realització de videoconferències amb webcam o telèfon mòbil\n10 març 2020 (Actualització 2 febrer 2022)\nUs oferim unes recomanacions bàsiques per a la realització de vídeos o videoconferències amb equipament informàtic i audiovisual personal, sense necessitat d’assistència tècnica. Índex Planificació Equipament Imatge So Planificació Abans d’iniciar una videoconferència, una emissió en directe o un enregistrament, és molt important tenir una idea clara del que s’ha de dir per tal d’evitar vacil·lacions o errors. Recomanem preparar i memoritzar un guió detallat o, com a mínim, un petit esquema.\nProjecte pilot de projecció sense fils en les aules de l'UJI\n10 octubre 2018 (Actualització 28 juliol 2020)\nL’objectiu d’aquest projecte és integrar en la infraestructura de les aules de l’UJI un mecanisme per a la projecció sense fils des de dispositius mòbils d’ús corrent. S’espera que la projecció des dels dispositius de l’estudiantat facilite metodologies d’aprenentatge actiu i participatiu. Llista d'aules Instruccions per a projectar en les aules Més informació sobre Reflector Teacher Resolució de dubtes i problemes Llista d’aules Durant el curs 2018-2019 s’habilitat la projecció sense fils en les aules següents, seleccionades segons les sol·licituds del professorat interessat a participar en el projecte.\n5 juny 2018 (Actualització 21 juny 2018)\nData i horari: dijous 21 de juny de 2018, 12:00–13:30. Lloc: Sala Multimèdia del CENT (CD1025AA). Professor: Toni Bellver Torlà (CENT). Inscripció: tancada. Objectius Aprendre a utilitzar l’aplicació Hangouts de Google com a eina de videoconferència per a tutories en línia. Justificació Els estudis a distància o semipresencials requereixen habitualment la realització de tutories en línia. L’aplicació Hangouts resulta especialment convenient per a realitzar aquesta funció, ja que forma part de les eines de Google i per tant està a disposició de tota la comunitat universitària de l’UJI.\nTaller d’autogravació en vídeo\n5 juny 2018 (Actualització 19 juny 2018)\nData i horari: dimarts 19 de juny de 2018, 12:00–13:30. Lloc: Sala Multimèdia del CENT (CD1025AA). Professor: Toni Bellver Torlà (CENT). Inscripció: tancada. Objectius Aprendre a gravar-se en vídeo de manera senzilla amb dispositius personals al nostre abast: telèfon mòbil, tauleta tàctil o ordinador personal. N.B. Aquest taller se centra exclusivament en la gravació de vídeos en què una persona parla davant de la càmera. Altres tipus de vídeos docents, com ara gravacions d’accions en pantalla (screencasting), o amb la presentació simultània de continguts, tenen requeriments molt diferents i podran tractar-se en el futur en nous tallers del CENT.\nVideoconferència, streaming i gravació de classes: eines per a estudis semipresencials i a distància en l’UJI [2a edició]\n19 desembre 2016 (Actualització 26 gener 2017)\nLloc: ESTCE TD1201AA. Data: dimarts 24 de gener de 2017, de 12 a 13:30 h. Taller del CENT sobre un conjunt de tecnologies multimèdia que podem utilitzar en l’UJI per a donar suport a estudis a distància i semipresencials: videoconferència, emissió en directe (streaming) i gravació de classes. Els casos d’ús més habituals d’aquest tipus de tecnologies en l’educació superior podrien ser els següents: Emissió en directe de classes, conferències, etc.


La economía de los cazadores-recolectores de la costa mediterránea entre el Pleistoceno y el Holoceno también incluía la explotación del medio marino - Classicult\n27 junio 2020 No hay comentarios By ClassiCult\nEntre ellos deben destacarse las colecciones depositadas en el Museo de Arqueología Salvador Vilaseca, de Reus, que alberga materiales procedentes de yacimientos clave para el presente estudio, como los de Camping Salou (Salou) o la cueva del Solà d’en Pep (L’Hospitalet de l’Infant), excavados por Salvador Vilaseca en el siglo pasado. Asimismo, y aunque no se mencionan en el artículo publicado, el SERP está excavando otras estaciones arqueológicas sincrónicas a las del estudio en todo el ámbito catalán. Más allá de evaluar la importancia de la subsistencia de origen marino en las zonas estrictamente costeras, el objetivo de esas prospecciones es intentar valorar también el impacto que este tipo de recursos tuvo entre las últimas poblaciones cazadoras-recolectoras de la región. Así, se han encontrado conchas utilizadas como elementos ornamentales o instrumentales en El Priorat (El Filador y L’Hort de la Boquera), El Moianès (Balma del Gai), La Noguera (cueva de El Parco) o incluso La Cerdanya (Montlleó).\nrío EbroMiguel Martínez-Andreucueva de El ParcoLa Higueramamíferos marinosEl CaballoGustau AguilellaL’Hospitalet de l’InfantEl ColladoM. AeglefinusEl AlgarroboJosep Maria FullolaSalouNerjaP. PollachiusLa CativeraJordi NadalSalvador VilasecaSolà d’en PepL. ObtusataL’AssutThe Journal of Island and Coastal ArchaeologyHolocenoMalagacueva de NerjaEl PrioratTarragonaMuseo de Arqueología Salvador VilasecaMurciaDiputación de CastellónEl FiladorCastellónReusUniversitat Jaume ILa Vall de’UixòL'Hort de la BoqueraValenciaDelphinusMonachusUniversidad de BarcelonaAlmassoraEl MoianèsMesoliticomoluscosMuseo Arqueológico Municipal de CartagenaPleistocenoAsociación RUVIDBalma del GaiCàmping SaloucrustáceospaleoliticoDídac RomanLa NogueraLa Covacefalópodos