Carta als polítics catalans a l'exili: "I us deien covards" (Albert Om)\nAmb tants ulls a sobre, la justícia espanyola ja no podrà fer i desfer tan fàcilment\n3 min. Periodista 06/04/2018 19:10\n260x366 Carta als polítics catalans a l'exili: "I us deien covards" Carta als polítics catalans a l'exili: "I us deien covards"\nBenvolguts polítics catalans a l’exili, avui és un bon dia per recordar els que, quan vau marxar, us van titllar de covards, els que us van dir que fèieu el ridícul, que banalitzàveu l’exili antifranquista i que, amb la vostra decisió insolidària, perjudicàveu la defensa dels polítics que són a la presó.\nNo parlo només de l’Espanya que us acusa de ser uns colpistes que han fugit de la justícia, sinó també de la Catalunya que ha observat amb conyeta els vostres moviments. Que els ha atribuït a una excentricitat impròpia d’uns governants, que ha relatat el vostre periple a l’exili com una simple fugida personal, un numeret més o menys vistós per rentar-vos les mans de qualsevol responsabilitat col·lectiva derivada dels vostres actes i dedicar-vos, a partir d’aquell moment, a treballar exclusivament per salvar els vostres glutis.\nAvui, deia, és un bon dia per recordar tot el que us heu hagut de sentir. No perquè s'hagi acabat res, sinó per l’alleujament que significa veure que algú que es mira les coses amb una certa distància et digui que no estàs boig i que tot el relat que s’han inventat per convertir les víctimes de l’odi i de la violència en culpables dels mateixos delictes no s’aguanta per enlloc quan s’ho mira un tribunal alemany. Avui, deia, és un bon dia per recordar-ho, no només perquè el president Puigdemont ja sigui en llibertat sinó també per l’alegria amb què ho deuen haver viscut els nou presos polítics que hi ha a Espanya, des de les seves cel·les d’Estremera, Soto del Real i Alcalá-Meco. A tots ells —que, privats de llibertat, són els que ho estan passant pitjor— se’ls obre ara una escletxa d’esperança, gràcies a la comparació entre les decisions que pren la justícia espanyola i les que vosaltres, amb el vostre pas de marxar a l’exili, heu forçat a prendre a la justícia alemanya, la belga, l’escocesa i veurem si properament també la suïssa.\nLa batalla judicial serà llarga, però el que ha passat les últimes hores ataca frontalment dues de les característiques amb què l’Estat s’ha comportat en tot aquest conflicte: la impunitat i l’altivesa. Amb tants ulls a sobre, la justícia espanyola ja no podrà fer i desfer tan fàcilment. I els altres poders de l’Estat, instigadors i 'palmeros' d’aquesta justícia, sembla que avui no passegin amb el mateix posat de vencedors. L’exili, la presó, el carrer és un estat d’ànim. Aquests dies hem agafat una mica d’aire, que bona falta ens feia. I ens farà.\nP.D. Després d’aquesta decepció judicial, un dels riscos per a Espanya és caure pel pendent de l’aïllacionisme que tant li agrada, de l’'Spain is different' i la conspiració judicial-maçònica. Caure pel pendent de què han de venir a dir-nos aquests alemanys, ara, a nosaltres. 'Que somos España, coño'.


Suport d'acer per dispensar gel desinfectant, safata per a guants, amb suport VESA per a monitor o cartell publicitari. Peana de 1000 mm d'alçada. Ranura interior per protecció del cablejat. Base quadrada per a instal·lació a terra.\nColumna amb dispensador de gel hidroalcohólic de color negre per ambients de treball, el color negre encaixa amb la gamma de colors clàssica d'una oficina i aporta un imatge de professionalitat a part de prevenir el COVID-19.\nA Countermatic disposem d'una nova peana per prevenir el COVID-19, la peana de 1000 mm d'alçada disposa d'una safata regularitzable per guants o el que desitja el client. La peana també disposa de ranures als extrems per protegir el cablejat en cas que sigui necessari\nColumna suport per ampolla de gel hidroalcoholic.\nPeana amb doble safata, una per a col·locar l'ampolla amb gel hidroalcohólic i l'altra per a guants o qualsevol altra cosa que desitgi col·locar el client, el suport és de colocr negre, altres colors sota comanda.\nVeient del 1 al 9 (de 13 articles)


Ràdio Balaguer - Detecten contaminació per nitrats en la meitat de les aigües superficials i subterrànies analitzades a Catalunya. Greenpeace i ADDA alerten que les granges de porcs i vaques afecten la qualitat de l'aigua\nDetecten contaminació per nitrats en la meitat de les aigües superficials i subterrànies analitzades a Catalunya. Greenpeace i ADDA alerten que les granges de porcs i vaques afecten la qualitat de l'aigua\nLes entitats ecologistes Greenpeace i ADDA han detectat contaminació per nitrats en la meitat dels 31 mesuraments d'aigües subterrànies i superficials que han fet a Catalunya durant l'últim any. S'han fet 32 mesuraments: 16 a la demarcació de Barcelona, nou a Girona, tres a Lleida i quatre a Tarragona. Un va ser en aigua de consum, 26 en aigües superficials i cinc en aigües subterrànies. Els cinc mesuraments en aigües subterrànies indiquen contaminació per nitrats, per sobre de 37,5 mg/l, i fins i tot quatre donen valors iguals o superiors a 100 mg/l, és a dir mesuraments que indiquen que les aigües estan molt contaminades. Pel que fa a les aigües superficials, dels 26 mesuraments, 11 van superar el màxim legal de 50 mg/l.\nPer a les aigües subterrànies la concentració més elevada va ser de 200 mg/l i es va detectar en una font a Gironella (Berguedà), l'11 d'agost del 2021. La concentració més elevada dels mesuraments d'aigües superficials es va trobar a Veciana (Anoia), el 13 de desembre de 2021, en un petit rierol i tenia una concentració de nitrats de 89 mg/l.\nCatalunya destaca per ser la primera comunitat autònoma en producció de carn de porc, amb 1.888.710 tones anuals, i la segona amb més producció d'aliments d'origen animal, només darrere de Galícia, amb un total de 3.139.384 tones el 2019. Amb 8,1 milions de porcs i 650.000 vaques, Catalunya és la segona comunitat autònoma amb el cens de porcí més gran i la quarta pel que fa a cens boví. Tot i els problemes que se'n deriven, la cabanya ramadera ha augmentat un 10% i un 11% respectivament per a aquestes espècies des del 2015.\n"Catalunya ha estat la porta d'entrada i el laboratori de proves i de creixement de la indústria càrnia a la península ibèrica. El nombre d'explotacions és excessiu des de fa quatre dècades. L'alta concentració de porcs genera un gravíssim problema ambiental, de respecte pels animals i de salut pública, que ha estat amagat sistemàticament”, ha afirmat Jordi Gispert, coordinador d'ADDA per a Catalunya. "És urgent incrementar la pressió social per obligar els gestors a passar a l'acció i anar cap a un veritable i més que necessari canvi de model", ha afegit.\nPer a la realització d'aquest projecte, Greenpeace va distribuir mesuradors de la concentració de nitrats a l'aigua a col·lectius de totes les comunitats autònomes, va desenvolupar una guia metodològica, va donar formació específica i va fer un acompanyament constant a aquests col·lectius. A causa del seu èxit, s'ha decidit conjuntament seguir els treballs almenys un any més, oferint-ho a altres col·lectius, millorant-ho amb els aprenentatges del primer any d'activitat i incloent-hi alguna novetat, com l'aparell viatger amb el qual es pretén donar resposta a moltes sol·licituds que s'han rebut a Greenpeace per fer mesuraments puntuals a determinats llocs. Qualsevol persona o col·lectiu interessat a participar en aquesta versió del projecte només s'ha d'inscriure i des de Greenpeace se n'organitzarà el funcionament.\nDesprés d'un any de mesuraments, Greenpeace ha publicat aquest dimecres l'informe 'Amenaça invisible: la contaminació de l'aigua per nitrats', juntament amb un mapa interactiu, que recull els resultats de les anàlisis efectuades per la Xarxa Ciutadana de Vigilància de la Contaminació de l'Aigua per Nitrats. "Davant l'insuficient control per part de les administracions públiques sobre la qualitat de les aigües espanyoles, Greenpeace va decidir fa un any sumar el seu granet de sorra repartint mesuradors de nitrats per totes les comunitats autònomes de l'estat perquè fossin els mateixos veïns qui, de manera voluntària, poguessin controlar el nivell de nitrats de les aigües".


Turisme – Pàgina 10 – El portal de la Pobla de Lillet (Berguedà)\nVIU L’ESTIU 2016 A LA POBLA DE LILLET\nFestes / Noticies / Serveis / Turisme\nEl cinema a la fresca són diumenge 17 i diumenge 31.\nLa festa nocturna és el divendres 22.\nEl torneig de futbol serà el 22 i 23.\nEl cap de setmana 13-14 d’agost, Festa infantil a la piscina!\nPàgina 10 de 17« Primera«...9101112...»Última »


Alcoi treballa una “Enramà de Nadal Alcoiana” per al pròxim any\n• Una nova il·luminació de Nadal adaptada a la ciutat • Podria estar disponible per al pròxim any\nEnviat per Redacció Muntanyes en 20 de desembre de 2016.\nCiudadanos ha presentat una moció que proposa una nova il·luminació de Nadal adaptada a la ciutat per a l’any que ve, donant així un nou element significatiu a la marca “Alcoi, Ciutat del Nadal”.\nLa moció va ser aprovada per tots els grups polítics. El PP, per la seua banda, va realitzar una esmena.\nEl regidor de Festes, Raül Llopis, a més de coincidir en la necessitat d’aquesta il·luminació pròpia, va presentar al Plenari Municipal el disseny que la seua regidoria ha estat treballant als últims mesos i que podria estar disponible per al pròxim any.\nUna il·luminació específica per “Alcoi, Ciutat del Nadal”, a l’estil d’una espècie d’enramà com la de Festes: que a més d’il·luminar té una funció ornamental i adaptada a la tecnologia actual.


Ajuntament del Masnou/L'alcalde del Masnou inicia un cicle de converses amb la ciutadania\nData i hora oficials: 20/04/2019 19:01\nL'alcalde del Masnou inicia un cicle de converses amb la ciutadania\nÚltima revisió 07-05-2018 10:37\nAmb l'objectiu de fomentar una relació més propera entre la ciutadania i l'Ajuntament, es posa en marxa la iniciativa "Trobades amb l'alcalde", un cicle regular de converses informals i disteses amb l’alcalde del Masnou, Jaume Oliveras, per xerrar i debatre sobre temes candents del municipi tot prenent una beguda. L'objectiu d'aquesta nova proposta és conèixer de primerà mà les principals inquietuds dels veïns i veïnes del municipi, així com respondre, distesament, les qüestions que plantegen. Durant la trobada, s'oferirà una intercanvi de punts de vista amb una recollida d’inquietuds, preocupacions, crítiques i propostes de la ciutadania.\nTotes les trobades tindran lloc els dimecres i les quatre primeres seran sessions temàtiques adreçades a gent gran i jubilats (de més de 70 anys), comerciants, joves i apersones interessades en la cultura popular:\nEl 16 de maig a les 9.30 h: gent gran/jubilats (més de 70 anys).\nEl 20 de juny a les 20.30 h: comerciants.\nL'11 de juliol a les 20 h: joves (de 18 a 25 anys).\nL'1 d'agost a les 19 h: cultura popular.\nPer assistir a les trobades amb l'alcalde cal inscripció prèvia, que podeu fer:\nOmplint el formulari en línia\nEnviant un correu a alcaldia@elmasnou.cat\nTrucant al telèfon 93 557 17 00\nLes places son limitades, i es preveuen entre 6 i 12 persones per sessió.\nEl lloc es concretarà a les persones assistents un cop se’ls confirmi la inscripció.\nCadascú abonarà la seva consumició.


"En política hi ha molts interessos i els grans partits en volen treure profit" - Alcaldes\nInici ENTREVISTES “En política hi ha molts interessos i els grans partits en volen...\nBressol del Penedès\n“En política hi ha molts interessos i els grans partits en volen treure profit”\nLa proliferació d’ocupacions i delinqüència preocupen l’alcalde d’Olèrdola\nA Olèrdola, Alt Penedès, hi trobem un dels entorns amb més importància històrica del país. Avui, des del conjunt històric i monumental, entrevistem Lucas Ramírez, el seu alcalde.\n“Amb la pandèmia els cassos de persones ateses a serveis socials han crescut molt. De 30 a gairebé 80.\n“Estan sent uns anys amb bons i mals moments, però la política et fa créixer personal i laboralment. No em penedeixo d’haver decidit presentar-me”\n“Durant aquest temps s’han fet 15 ERTOS industrials, 8 d’agraris i 55 d’empreses de serveis. En total hi ha hagut 1.217 persones que han hagut d’anar-se’n cap a casa”\n“Durant moltes setmanes hem donat diners als ciutadans que ho necessitaven. El problema no és només de disposar de recursos, sinó de tenir el personal suficient per atendre totes aquestes demandes”\n“Aquí tenim cinc festes majors, i cadascú vol la seva piscina municipal, dues escoles, tres consultoris… Al final volen fer vida amb la seva parcel·leta. No compartir serveis fa que encara es distanciïn més”\n“En els darrers 10 anys hem perdut el 10% de la població entre els 18 i els 35 anys. Ho sabem per un estudi que ens va fer la Diputació”\nVostè va arribar a l’alcaldia d’una manera curiosa. Ens la vol explicar?\nJo vaig arribar-hi de rebot. No ho tenia pas al cap. Tampoc la política m’havia dit mai res. És cert que des de petit sempre m’havia bellugat molt per les entitats socials i culturals del poble. L’any 2013 jo estava treballant i estudiant Enginyeria Mecànica. Vaig decidir deixar la feina per concentrar-me en els estudis i acabar-los. Però el juliol de 2014 l’alcalde d’aleshores, en Josep Tort, em va citar i em va explicar que ho deixava i que no es tornaria a presentar a les eleccions de 2015. Em va dir que esperava que m’hi presentés jo. Va ser una mica sobtat, tot plegat. Jo hi vaig anar donant tombs durant els sis mesos següents. Vaig canviar els plans de vida (volia anar a l’estranger a cursar un Erasmus), i al mes de gener de 2015 vaig decidir presentar-me. Aquell va ser l’inici. I em vaig anar engrescant en la feina…\nEs penedeix de la decisió?\nEl cert és que no. Estan sent uns anys amb bons i mals moments, però la política et fa créixer personal i laboralment. Crec que tinc molt de recolzament de la gent, siguin del color que siguin. I això fa que puguis treballar per a tothom. Estic molt content amb els projectes que actualment tenim al cap i que volem finalitzar.\nMiro de tenir una visió general del municipi i cobrir totes les necessitats. M’agrada ser proper a la gent i atenc tothom. De vegades és bo i de vegades dolent, però la gent ho agraeix. Un alcalde ha d’estar a peu de carrer. I si un veí té un problema, li has d’anar a resoldre. Aquests són els detalls que fan que els alcaldes dels pobles petits tinguin ganes d’abocar-se a la feina.\nEns ha triat unes fotografies de vostè a diverses edats. Ens les pot explicar una mica?\nLa primera és de quan tenia 10 anys i fèiem una representació teatral. Jo vaig fer de Sant Nicolau aquell dia. I és d’aquelles coses que fan gràcia i que encara hi ha molta gent que em recorda. Ser petit, ser l’escollit per al paper, estar a l’escola… tot això són records molt agradables.\nLa segona ja és d’adolescent, amb els companys de futbol. Per a mi aquest esport ha estat molt important, fins que ho vaig haver de deixar per problemes de lesions. He jugat al club municipal molts anys. En aquesta fotografia estic acompanyat de dos amics meus. Més o menys, tots vam seguir jugant fins que vam poder.\nI la tercera fotografia ja és de quan vaig ser reelegit com a alcalde el passat 2019. És el dia de la presa de possessió. Vaig gaudir molt del moment, perquè aquell any havia estat complicat i la reelecció va representar una mena de pes que em treia del damunt. Dic complicat, perquè aquell any vaig acabar els estudis i vaig presentar el treball de final de grau coincidint amb la campanya electoral. Era un treball que tenia a mitges i que em va suposar un patiment acumulat a tot el demés.\nParlem ara del poble. Quines afectacions ha tingut Olèrdola per causa de la pandèmia?\nDoncs déu n’hi do. Els cassos de persones ateses a serveis socials han crescut molt. No és que estiguem en un gran risc, però vam haver d’atendre molta gent. De tenir 30 casos d’urgència social a tenir-ne gairebé 80.\nD’altra banda, aquí tenim la sort de tenir dos polígons industrials, però durant aquests temps s’han fet 15 ERTOS industrials, 8 d’agraris i 55 d’empreses de serveis. En total hi ha hagut 1.217 persones que han hagut d’anar-se’n cap a casa. Això afecta a gent del municipi i a gent de fora, però ens ha tocat molt a tots econòmicament. Hi ha molta gent que ara no pot pagar el lloguer, o el menjar, o les necessitats bàsiques. Durant moltes setmanes anàvem donant 4.000 euros al mes en targetes moneder per als ciutadans que ho necessitaven. I el problema no és només de disposar de recursos, sinó de tenir el personal suficient per atendre totes aquestes demandes.\nCom definiria la ciutadania d’Olèrdola? Comparteixen algun tret característic?\nEl municipi és peculiar i tenim diverses maneres de veure les coses. Nosaltres estem integrats per tres nuclis històrics que tenen una identitat pròpia: Moja, Sant Pere i Sant Miquel. La idiosincràsia de cadascun ve de lluny i això ha generat maneres de fer i de ser diferents. Entre Sant Pere i Moja hi ha alguns conflictes veïnals i discrepàncies ben sovint. També hi ha dues urbanitzacions des dels anys 60 (Daltmar i Can Trabal) que també tenen una dimensió important. Si fas una cosa en algun d’ells, et venen els de l’altre i et diuen que “sempre fas coses allà però no aquí”. I això complica una mica la gestió municipal.\nCadascú se sent del seu nucli i de cap altre.\nAixí és. No acostumen a anar als altres nuclis. Als anys 80 ja hi va haver un esforç per part de l’ajuntament d’organitzar una trobada d’Olèrdola. Va ser un acte per unir els nuclis del municipi, una mena de festa major comú de tots. Però finalment cada poble té la seva activitat. A Moja i a Sant Pere, especialment. Als altres els costa una mica més. Però aquí tenim cinc festes majors, i cadascú vol la seva piscina municipal, dues escoles, tres consultoris… Al final volen fer vida amb la seva parcel·leta. No compartir serveis fa que encara es distanciïn més.\nQuines són les principals línies de promoció econòmica del municipi?\nNosaltres estem treballant tant per a la indústria com per al petit comerç. També intentem integrar el comerç local amb el turisme, el coneixement del municipi i la producció d’artesania i de producció de proximitat.\nCom us deia abans, tenim dos polígons industrials molt grans. Un d’ells, el de Sant Pere, és especialment potent. A banda, hi ha una façana comercial que estem treballant per expandir. Tenim Vilafranca i Vilanova a la vora i volem que molta gent vingui a comprar aquí o, si més no, evitar que la gent del poble se’ns en vagin a comprar allà, perquè hi ha molts comerços que estan tancant. No és qüestió de dos dies, sinó d’anar fent feina.\nEns trobem fent aquesta entrevista al conjunt monumental d’Olèrdola, un dels indrets emblemàtics del poble. Què té d’especial?\nEl castell és emblemàtic perquè ens uneix. És el punt des del que sorgeix el municipi en temps dels ibers, al segle VIII aC, i on la gent viu fins pràcticament la baixa Edat Mitjana. Aquí va haver-hi vida fins al segle XI, pràcticament. El conjunt ha passat per moltes etapes i quan t’ho expliquen, i ho coneixes, i t’ho sents com a teu, ho trobes molt emblemàtic.\nPerò tenim molts altres llocs al municipi. Per exemple, la torre amb la capella de Sant Esteve de Moja, o la finca de Viladellops, que és una barriada molt bonica. O el barri de Vilafont, o el de Can Torra… Al barri del sant Sepulcre hi tenim una capella romànica circular molt bonica. Hi ha molts raconets.\nEn quina situació econòmica es troba en aquests moments l’ajuntament?\nVam tenir sort. L’anterior equip de govern va fer una molt bona feina i va eixugar tot el deute que teníem quan ells van agafar el consistori l’any 2003. Ara mateix no tenim deute i estem sanejats. El nostre pressupost ronda els 4.600.000 euros, que no és immens, però l’important és que no li devem res a ningú. També tenim un romanent que ens permet fer obres. I, com us deia abans, la sort de tenir dos polígons industrials que ens ajuda a reduir la pressió fiscal dels ciutadans. Diguem que la situació econòmica del municipi és bona i que hi ha hagut una bona gestió política i tècnica que han sabut enfocar molt bé les necessitats.\nVostè governa sota les sigles d’Alternativa per Olèrdola, una llista independent. Però en les eleccions de 2015 va presentar-se sota el paraigües del PSC. Com s’explica?\nAlternativa per Olèrdola ha guanyat cinc legislatures seguides: tres amb l’anterior alcalde i dues més amb mi. La nostra formació va néixer amb la filosofia de governar al municipi sense colors polítics. Sempre ha estat integrada per gent socialista, d’Esquerra, de Junts i, fins i tot del PP. Però el que ens importa a tots és el creixement d’Olèrdola i donar servei a la ciutadania.\nEn això hem vist que en política hi ha molts interessos i que els grans partits en volen treure profit. Tenir representació a un municipi els dona força en els consells comarcals i les diputacions. El cas és que la primera vegada que vam guanyar les eleccions vam ajuntar-nos amb Esquerra per constituir govern. Els dos mandats següents ho vam fer amb el PSC perquè obteníem avantatges si fèiem un grup polític, de cara a les diputacions. I jo mateix vaig estar-hi governant un any, però la situació política que viu el país no era la més adequada per anar amb un color polític. Així que vam decidir separar-nos. Al final vam guanyar en votants i vam tenir una gran alegria, perquè inicialment érem pessimistes.\nQuins són els reptes de la legislatura? Els podran acomplir?\nMantenim els mateixos objectius, malgrat els problemes d’aquest any passat. Especialment tot el que fa referència als serveis a la ciutadania: enllumenat, mobilitat, fibra òptica… tot això ho volem millorar. I més amb la pandèmia, en què veiem que és més necessari que mai. Hem d’aconseguir que ens arribin aquests serveis als diversos nuclis d’Olèrdola. També treballem per millorar la connectivitat. Fa un temps es va fer un camí de vianants entre Moja i Vilafranca. Abans havies d’anar-hi per la carretera, fins i tot a peu. Quan vam veure que era possible, vam pensar que també podríem connectar els nuclis de Moja, Sant Pere i Sant Miquel.\nUna altra problemàtica que tenim és la de les urbanitzacions, que encara no estan recepcionades i que no compten amb els serveis bàsics. En el seu dia van créixer, com tantes altres a Catalunya, sense procediments ni planificació. Ara els has de poder oferir els mateixos serveis que a la resta de la ciutadania.\nEl problema de l’habitatge assequible per al jovent, també el tenen?\nÉs un altre dels punts. Aquí tenim una densitat baixa de població i molt bones comunicacions, però hi ha molt poca oferta i això fa que els preus s’enfilin. En els darrers 10 anys hem perdut el 10% de la població entre els 18 i els 35 anys. Ho sabem per un estudi que ens va fer la Diputació. Aquestes persones han marxat a Vilafranca i als Monjos, dos municipis limítrofes. Ens preocupa aquesta tendència. És contraproduent. Porta a un trencament de la cadena poblacional que afecta a tot, també a les entitats.\nAra que els ajuntaments poden gastar-se el romanent, en què faran servir el seu?\nDes que vam eixugar el deute l’any 2016 nosaltres ja podíem invertir los en tots els capítols excepte en el 1. Ara, però, ens hem de mirar com està la normativa i veure on el podem gastar. Ho farem regits pel principi de destinar el romanent al manteniment, especialment dels edificis municipals. Hem anat arreglant-ne alguns que estaven molt envellits: l’ajuntament, la torre de Moja… També hi ha assumptes d’accessibilitat de carrers en els tres nuclis als que volem dedicar-nos.\nQuines diria que són, actualment, les principals reivindicacions preocupacions dels alcaldes i alcaldesses?\nAra mateix les ocupacions d’edificis i la seguretat ciutadana.\nPateixen gaire d’ambdues coses a Olèrdola?\nSí. Ocupacions i delinqüència. Al final tot s’ajunta. Hi ha un tant per cent petit de persones que ocupen per necessitat. Però hi ha molta gent que ocupa i que aprofita per fer plantacions il·legals, o rellogar les cases, o viure més bé que a casa seva… Hi ha moltes menes d’ocupacions, però sí que ens està venint molta delinqüència de les rodalies de Barcelona. No fa pas gaire, els Mossos van detenir cinc persones que anaven equipades amb bats de beisbol i eines per poder entrar en qualsevol casa.\nNosaltres estem habituats a viure tranquils. Tothom coneix tothom i tenim un estil de vida molt pacífic. Quan comences a sentir aquestes coses, la gent s’alarma, com és normal. Ens hi estem trobant, perquè després de la crisi, moltes cases van quedar buides i són propietat del banc. Així que es van ocupant.\nDiu que no tenia al cap ser alcalde i que la política no li havia interessat del tot. Però Lucas Ramírez havia tingut una implicació especial amb les entitats culturals, socials i esportives del seu poble des de petit. Durant 11 anys va compaginar el treball professional en el camp de la mecànica amb els estudis d’Enginyeria. Però el 2014, aprofitant un temps en què només estudiava, va rebre una proposta de l’alcalde anterior: “jo ho deixo, vull que tu em rellevis”, li va dir Josep tort. Poc després, Ramírez es presentava com a cap de llista a les eleccions municipals de 2015. Amant i practicant fins no fa massa del futbol, la seva gran preocupació és estar a la vora d’uns ciutadans que senten molt de prop les particularitats del seus respectius nuclis poblacionals.\nUn llibre: ‘L’ombra del vent’.\nUna pel·lícula: ‘Braveheart’.\nUna cançó: ‘Camins’ de Sopa de Cabra.\nUn plat de cuina: Cargols a la llauna.\nUn viatge que hagi fet: Mèxic.\nEl que més valora d’una persona: La confiança.\nOlèrdola, a l’Alt Penedès, és un poble que acumula capes d’història amb regust d’ibers, romans i de regnes medievals. Actualment està constituït per quate nuclis poblacionals amb identitat marcada i història pròpia: Moja, Sant Pere, Sant Miquel i Viladellops. També hi ha dues urbanitzacions iniciades els anys 60 sense gaire ordre ni concert, però que acullen molts ciutadans amb necessitats i expectatives que cal satisfer. Hom diu que el municipi és el bressol del Penedès i ben cert és que combina el contacte amb la natura, bons aliments, una vida pacífica i proximitat amb la capital. Actualment compta amb uns 3.700 habitants.\nPerfil d’Olèrdola a la Viquipèdia


when it comes to beats (fa 7 anys)\nCoach Factory Outlet (fa 7 anys)\nAmb m�s de 200 articles i coautor de 23 patents, director de l'ICIQ i amb la distinci� de la Generalitat de Catalunya per a la Promoci� de la Recerca Universit�ria de l'any 2000, el professor Miquel\t(més)\nAmb m�s de 200 articles i coautor de 23 patents, director de l'ICIQ i amb la distinci� de la Generalitat de Catalunya per a la Promoci� de la Recerca Universit�ria de l'any 2000, el professor Miquel A. Peric�s ens explica la cat�lisi de processos qu�mics, la qu�mica supramolecular i les energies renovables.\t(menys)\nMostrar les diapositives d'aquesta presentació (49)\nMiquel A. Peric�s 14 de desembre de 2011 Qu�mica al mNACTEC 2011 Qu�mica Org�nica Sint�tica: Una\t(més)\nMiquel A. Peric�s 14 de desembre de 2011 Qu�mica al mNACTEC 2011 Qu�mica Org�nica Sint�tica: Una Resposta a Reptes i Demandes Socials\t(menys)\nPercepci� Social de la Qu�mica La percepci� social de la qu�mica, sovint negativa, est� fortament\t(més)\nPercepci� Social de la Qu�mica La percepci� social de la qu�mica, sovint negativa, est� fortament lligada al rol del petroli com a font pr�cticament exclusiva d'energia i de primeres mat�ries.......\t(menys)\nPercepci� Social de la Qu�mica ...Al mateix temps, per�, la qu�mica juga un paper clau a l'hora de\t(més)\nPercepci� Social de la Qu�mica ...Al mateix temps, per�, la qu�mica juga un paper clau a l'hora de satisfer la major part de les necessitats humanes (salut, adobs per a l'agricultura, vestit, automoci�......)\t(menys)\nAmenaces per al Desenvolupament Sostenible Creixement demogr�fic Disponibilitat energ�tica Canvi\t(més)\nAmenaces per al Desenvolupament Sostenible Creixement demogr�fic Disponibilitat energ�tica Canvi Global Exhauriment dels recursos naturals Subministrament d�aliments Acumulaci� de residus t�xics al medi ambient Els reptes que la qu�mica t� plantejats es dirigeixen, en gran mesura, a fer front a aquestes amenaces Reptes de la Qu�mica i Sostenibilitat\t(menys)\nLa Qu�mica com a Llenguatge Associar un material amb les mol�cules que el constitueixen Associar\t(més)\nLa Qu�mica com a Llenguatge Associar un material amb les mol�cules que el constitueixen Associar un nom sistem�tic a cadascuna de les possibles estructures imaginables Obtenir una idea sobre la disposici� a l'espai dels �toms que constitueixen les mol�cules Tenir una indicaci� sobre com procedir per a sintetitzar el material a partir de mol�cules m�s senzilles Tenir una idea (sovint aproximada) de les propietats que presentar� el material que constitueixen L'estructura qu�mica permet:\t(menys)\nS�ntesi Qu�mica: Per a Que? Un cop establertes les metodologies que permeten la s�ntesi dels\t(més)\nS�ntesi Qu�mica: Per a Que? Un cop establertes les metodologies que permeten la s�ntesi dels compostos qu�mics, l'objectiu de la qu�mica �s m�s el d'aconseguir determinades propietats que sintetitzar noves mol�cules Estructura Molecular Propietats del Material Farm�cia Biologia Molecular Nanoci�ncia (bottom up) Electr�nica Fot�nica Materials Avan�ats\t(menys)\nEl Petroli: La Font Principal de Productes Qu�mics En general, existeix una gran difer�ncia de\t(més)\nEl Petroli: La Font Principal de Productes Qu�mics En general, existeix una gran difer�ncia de complexitat molecular entre els productes qu�mics assequibles a l'engr�s (a partir del petroli o de fonts naturals) i els que satisfan les nostres necessitats�..\t(menys)\nSom Competents? En sabem (o n�aprenem quan cal), per� encara som\t(més)\nSom Competents? En sabem (o n�aprenem quan cal), per� encara som poc eficients�.. > 40 etapes La s�ntesi total de productes naturals �s el principal motor de progr�s en el descobriment de noves reaccions Tal i com �s (encara ara) practicada, �s una activitat poc sostenible: Molt elevat consum de materials i dissolvents. (menys)\nUn Toc d�Atenci�: La Qu�mica Verda Principis per al disseny de productes i processos ambientalment\t(més)\nUn Toc d�Atenci�: La Qu�mica Verda Principis per al disseny de productes i processos ambientalment benignes Prevenci�: Evitar la producci� de residus (millor que tractar-los un cop formats) Economia at�mica: Dissenyar les s�ntesis de manera que incorporin al m�xim, en el producte final, els �toms dels productes de partida i reactius. Us de metodologies que emprin o generin productes amb toxicitat baixa i/o nul�la Buscar alternatives a reactius, solvents i productes que preservin l�efic�cia dels emprats tradicionalment i que no siguin t�xics Paul Anastas�and John Warner, Green Chemistry: Theory and Practice (Oxford University Press: New York, 1998)\t(menys)\nUn Toc d�Atenci�: La Qu�mica Verda Principis per al disseny de productes i processos ambientalment benignes Reduir l�us de subst�ncies auxiliars: Evitar o reduir l�us de subst�ncies no imprescindibles (solvents, medis per a separacions, etc.). Disminuir el consum energ�tic: Desenvolupar m�todes de s�ntesi que tinguin lloc a temperatura ambient i a pressi� atmosf�rica. Emprar primeres mat�rias renovables: Buscar alternatives t�cnica i econ�micament viables a les primeres mat�ries f�ssils Evitar la formaci� de derivats intermedis (tals com els associats a processos de protecci�/desprotecci� i d'activaci�/bloqueig) Paul Anastas�and John Warner, Green Chemistry: Theory and Practice (Oxford University Press: New York, 1998)\t(menys)\nUn Toc d�Atenci�: La Qu�mica Verda Principis per al disseny de productes i processos ambientalment benignes Potenciar l'�s de la cat�lisi (com a alternativa als reactius estequiom�trics). Dissenyar productes qu�mics per al consum que siguin biodegradabables (per tal d'evitar l'acumulaci� de residus al medi ambient) Desenvolupar metodologies anal�tiques per a la monitoritzaci� de processos en tiempo real (per tal de detectar des de l'inici riscos associats als mateixos) Minimitzar el risc potencial d'accidents qu�mics: Selecci� acurada de reactius i condicions de reacci� Paul Anastas�and John Warner, Green Chemistry: Theory and Practice (Oxford University Press: New York, 1998)\t(menys)\nUn Toc d�Atenci�: La Qu�mica Verda Molts dels principis de la qu�mica verda afecten la manera en\t(més)\nUn Toc d�Atenci�: La Qu�mica Verda Molts dels principis de la qu�mica verda afecten la manera en que les s�ntesis de mol�cules complexes s�n dissenyades i executades\t(menys)\nMetodologies que Emprin o Generin Productes de Baixa Toxicitat Supressi� dels oxidants basats en\t(més)\nMetodologies que Emprin o Generin Productes de Baixa Toxicitat Supressi� dels oxidants basats en Cr(VI)\t(menys)\nDesenvolupament de M�todes Directes de S�ntesi "Reaccions Perfectes" Soluci� Cl�ssica: �s\t(més)\nDesenvolupament de M�todes Directes de S�ntesi "Reaccions Perfectes" Soluci� Cl�ssica: �s d'elements de control per a dirigir la reactivitat en sistemes que contenen grups funcionals similars Etapes inicials en la s�ntesi de la Mitomicina A (Un antibi�tic antitumoral) (X = OMe)\t(menys)\nComplexitat en la S�ntesi de les Mitomicines �The complexity of the problem arises from the need\t(més)\nComplexitat en la S�ntesi de les Mitomicines �The complexity of the problem arises from the need to accommodate highly interactive functionality in a rather compact matrix and to orchestrate the chemical progression such as to expose and maintain vulnerable structural elements as the synthesis unfolds. The synthesis of a mitomycin is the chemical equivalent of walking on egg shells.� (X = OMe) Danishefsky, S. J.; Scheryantz, J. M. Synlett. 1995, 475 (menys)\nS�ntesi d'un Intermedi Arom�tic Clau en la S�ntesi de Kishi de les Mitomicines S'empren 10 etapes\t(més)\nS�ntesi d'un Intermedi Arom�tic Clau en la S�ntesi de Kishi de les Mitomicines S'empren 10 etapes de s�ntesi per a introduir les dues parts de mol�cula enmarcades\t(menys)\nUn Exemple Modern de Reacci� Perfecta Oxidaci� catal�tica molt selectiva de carbonis terciaris (més)\nUn Exemple Modern de Reacci� Perfecta Oxidaci� catal�tica molt selectiva de carbonis terciaris White, M. C. Science 2007, 318, 783 (menys)\nL�ICIQ fou creat com a fundaci� l�any 2000, i va iniciar les seves activitats de recerca l�any\t(més)\nL�ICIQ fou creat com a fundaci� l�any 2000, i va iniciar les seves activitats de recerca l�any 2004 Va ser fundat per l�actual Departament d�Economia i Coneixement de la Generalitat de Catalunya. Finan�at per la Generalitat de Catalunya mitjan�ant contracte programa i pel Fons de Desenvolupament Regional (FEDER) de la UE pel que fa a la construcci� de les seves instal�lacions. L�ICIQ est� esponsoritzat per un grup d�empreses qu�miques i farmac�utiques L�Institut Catal� d�Investigaci� Qu�mica\t(menys)\nTrets que Defineixen el Projecte Exig�ncia: Pensat per\t(més)\nTrets que Defineixen el Projecte Exig�ncia: Pensat per arribar a esdevenir de refer�ncia en les seves �rees d�activitat Interdisciplinarietat i massa cr�tica Foment de la creativitat: Organitzat per tal d�oferir un entorn altament creatiu als cient�fics que hi treballin Temes de treball rellevants: Resultants de l�an�lisi dels potencials de Catalunya i de les tend�ncies cient�fiques/tecnol�giques actuals\t(menys)\nMissi� de l'ICIQ Liderar una recerca qu�mica multidisciplinar i guiada per objectius, orientada a\t(més)\nMissi� de l'ICIQ Liderar una recerca qu�mica multidisciplinar i guiada per objectius, orientada a promoure el desenvolupament sostenible de la nostra Societat i a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans Potenciar el teixit industrial mitjan�ant la transfer�ncia de coneixement i tecnologia i la creaci� d'empreses (spin- offs i start-up�s) basades en invencions i tecnologies desenvolupades a l'ICIQ (menys)\nL�ICIQ: Tipologia dels Grups de Recerca 13 Grups liderats per investigadors consolidats 5 Grups\t(més)\nL�ICIQ: Tipologia dels Grups de Recerca 13 Grups liderats per investigadors consolidats 5 Grups liderats per investigadors en fase de consolidaci� (Tenure Track) 12 investigadors caps de grup espanyols/6 estrangers\t(menys)\nAll� pel que �s m�s conegut i reconegut l'ICIQ Inclou recerca en tots els aspectes de la\t(més)\nAll� pel que �s m�s conegut i reconegut l'ICIQ Inclou recerca en tots els aspectes de la cat�lisi qu�mica: homog�nia heterog�nia enantioselectiva desenvolupament de nous lligands i processos disseny i simulaci� de reactors catal�tics Recerca en Cat�lisi: El Punt Fort de l�ICIQ Cat�lisi: Conjunt de metodologies que faciliten els processos qu�mics, permetent que transcorrin de manera m�s selectiva, amb menys consum energ�tic i amb menor producci� de residus contaminants\t(menys)\nEchavarren : S�ntesi de l'Englerina, un agent antitumoral molt prometedor S�ntesi Org�nica\t(més)\nEchavarren : S�ntesi de l'Englerina, un agent antitumoral molt prometedor S�ntesi Org�nica Catal�tica: Clau per a la Sostenibilitat Molawi, K.; Delpont, N.; Echavarren, A. M. Angew. Chem. Int. Ed. 2010, 49, 3517-3519 Els catalitzadors desenvolupats a l�ICIQ per Echavarren i col�laboradors permeten grans augments de la complexitat molecular en una �nica etapa sint�tica\t(menys)\nMelchiorre: Reaccions organocatal�tiques en cascada per a la s�ntesi de subst�ncies complexes\t(més)\nMelchiorre: Reaccions organocatal�tiques en cascada per a la s�ntesi de subst�ncies complexes Seq��ncia Enamina - Imini - Enamina 4 estereocentres 1 estereois�mer S�ntesi Organocatal�tica i Orientada a Diversitat de Mol�cules Complexes Els productes inhibeixen la interacci� p53�MDM2, el que constitueix una important diana en ter�pia del c�ncer Cassani, C.; Tian, X.; Escudero-Adan, E. C.; Melchiorre, P. Chem. Commun. 2011, 47, 233.\t(menys)\nPeric�s: Cat�lisi suportada per al desenvolupament de processos enantioselectius amb\t(més)\nPeric�s: Cat�lisi suportada per al desenvolupament de processos enantioselectius amb caracter�stiques de sostenibilitat molt millorades Part�cula s�lida (suport) Connector Lloc catal�tic La reacci� transcorre en un entorn homogeni, permetent un control de la selectivitat semblant al dels processos homogenis El catalitzador pot separar-se dels productes per simple filtraci� i ser recuperat i reutilitzat Els catalitzadors suportats s�n adequats per al treball en continu, permentent suprimir les operacions de work-up i l�elevat consum de solvents associat a les mateixes Lligand homogeni qu�micament modificat Cat�lisi Suportada: Una altra via cap a la S�ntesi Org�nica Sostenible\t(menys)\nProcessos T�ndem (Michael+Knoevenagel) Catalitzats per �ters de Diarilprolinol Inmobilitzats sobre\t(més)\nProcessos T�ndem (Michael+Knoevenagel) Catalitzats per �ters de Diarilprolinol Inmobilitzats sobre Pol�mers E. Alza, X. C. Cambeiro Synlett 2011, 464 Fort increment de la complexitat molecular en una �nica etapa S�obt� un �nic estereois�mer entre setze de possibles (menys)\nExperiments de Reciclatge E. Alza, X. C. Cambeiro Synlett 2011, 464 Processos T�ndem\t(més)\nExperiments de Reciclatge E. Alza, X. C. Cambeiro Synlett 2011, 464 Processos T�ndem (Michael+Knoevenagel) Catalitzats per �ters de Diarilprolinol Inmobilitzats sobre Pol�mers\t(menys)\nReaccions de Michael Enantioselectives amb un Catalitzador de Jorgensen-Hayashi Suportat sobre\t(més)\nReaccions de Michael Enantioselectives amb un Catalitzador de Jorgensen-Hayashi Suportat sobre Nanopart�cules Magn�tiques P. Riente J. Mater. Chem. 2011, 21, 7350 5.6�1.1 nm\t(menys)\nP. Riente J. Mater. Chem. 2011, 21, 7350 Les nanopart�cules catal�tiques poden separar-se\t(més)\nP. Riente J. Mater. Chem. 2011, 21, 7350 Les nanopart�cules catal�tiques poden separar-se f�cilment (decantaci� magn�tica) i reutilitzar-se en 4 cicles consecutius Reaccions de Michael Enantioselectives amb un Catalitzador de Jorgensen-Hayashi Suportat sobre Nanopart�cules Magn�tiques\t(menys)\nP. Riente J. Mater. Chem. 2011, 21, 7350 Reaccions de Michael Enantioselectives amb un\t(més)\nP. Riente J. Mater. Chem. 2011, 21, 7350 Reaccions de Michael Enantioselectives amb un Catalitzador de Jorgensen-Hayashi Suportat sobre Nanopart�cules Magn�tiques Decantaci� Magn�tica\t(menys)\nDe Processos Batch a Processos de Flux Continu amb Catalitzadors Suportats sobre Pol�mers Alta\t(més)\nDe Processos Batch a Processos de Flux Continu amb Catalitzadors Suportats sobre Pol�mers Alta activitat catal�tica (per a permetre alta conversi� en una �nica passada a velocitat raonable) Alta estabilitat qu�mica i mec�nica en les condicions d�operaci� (per a permetre una vida �til llarga) Que cal?\t(menys)\nDe Processos Batch a Processos de Flux Continu amb Catalitzadors Suportats sobre Pol�mers (més)\nDe Processos Batch a Processos de Flux Continu amb Catalitzadors Suportats sobre Pol�mers Condicions de treball molt avantatjoses econ�micament i exemptes de perill Caracter�stiques altament sostenibles Escalat molt senzill Que ofereixen a canvi?\t(menys)\nReaccions de Mannich Organocatal�tiques, Asim�triques i Syn-Selectives en Condicions de Flux\t(més)\nReaccions de Mannich Organocatal�tiques, Asim�triques i Syn-Selectives en Condicions de Flux Continu E. Alza, S. Sayalero, C. Rodr�guez, A. Bastero Chem. Eur. J. 2009, 39, 10167\t(menys)\nE. Alza, S. Sayalero, C. Rodr�guez, A. Bastero Chem. Eur. J. 2009, 39, 10167 Reaccions de Mannich\t(més)\nE. Alza, S. Sayalero, C. Rodr�guez, A. Bastero Chem. Eur. J. 2009, 39, 10167 Reaccions de Mannich Organocatal�tiques, Asim�triques i Syn-Selectives en Condicions de Flux Continu (menys)\nR. Mart�n-Rap�n Reaccions de Mannich Organocatal�tiques, Asim�triques i Anti-Selectives en\t(més)\nR. Mart�n-Rap�n Reaccions de Mannich Organocatal�tiques, Asim�triques i Anti-Selectives en Condicions de Flux Continu (menys)\nE. Alza, X. C. Cambeiro Synlett 2011, 464 Processos T�ndem (Michael+Knoevenagel) en Continu\t(més)\nE. Alza, X. C. Cambeiro Synlett 2011, 464 Processos T�ndem (Michael+Knoevenagel) en Continu Catalitzats per �ters de Diarilprolinol Inmobilitzats\t(menys)\nE. Alza, X. C. Cambeiro Synlett 2011, 464 8.7 g isolated yield after 3 days 97% ee 900 mg\t(més)\nE. Alza, X. C. Cambeiro Synlett 2011, 464 8.7 g isolated yield after 3 days 97% ee 900 mg resin 0.12 mL/min 0.1 M on aldehyde 1 eq. BzOH Processos T�ndem (Michael+Knoevenagel) en Continu Catalitzats per �ters de Diarilprolinol Inmobilitzats\t(menys)\nReaccions Ald�liques Enantioselectives d�Aldehydes amb Ciclohexanona en Condicions de Flux Continu\t(més)\nReaccions Ald�liques Enantioselectives d�Aldehydes amb Ciclohexanona en Condicions de Flux Continu C. Ayats, A. Henseler ChemSusChem 2011, 4, 0000 Preparaci� d�una Resina Catal�tica Adient (8% DVB)\t(menys)\nC. Ayats, A. Henseler Muntatge Experimental Reaccions Ald�liques Enantioselectives d�Aldehydes amb\t(més)\nC. Ayats, A. Henseler Muntatge Experimental Reaccions Ald�liques Enantioselectives d�Aldehydes amb Ciclohexanona en Condicions de Flux Continu\t(menys)\nC. Ayats, A. Henseler Reaccions Ald�liques Enantioselectives d�Aldehydes amb Ciclohexanona en\t(més)\nC. Ayats, A. Henseler Reaccions Ald�liques Enantioselectives d�Aldehydes amb Ciclohexanona en Condicions de Flux Continu Muntatge Experimental (2)\t(menys)\nC. Ayats, A. Henseler ChemSusChem 2012, 5, 0000 Reaccions Ald�liques Enantioselectives\t(més)\nC. Ayats, A. Henseler ChemSusChem 2012, 5, 0000 Reaccions Ald�liques Enantioselectives d�Aldehydes amb Ciclohexanona en Condicions de Flux Continu\t(menys)\nC. Ayats, A. Henseler ChemSusChem 2011, 4, 0000 Reaccions Ald�liques Enantioselectives\t(més)\nC. Ayats, A. Henseler ChemSusChem 2011, 4, 0000 Reaccions Ald�liques Enantioselectives d�Aldehydes amb Ciclohexanona en Condicions de Flux Continu\t(menys)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 80 adolescents participant\t(més)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 80 adolescents participant en estudi qualitatiu (menys)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 35 adolescents participant\t(més)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 35 adolescents participant en an�lisi en profunditat per obtenir met�fores (menys)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 1.216 entrevistes personals\t(més)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 1.216 entrevistes personals en escoles a Espanya (menys)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 7.432 enquestes interactives\t(més)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 7.432 enquestes interactives a 8 pa�sos Brasil, Espanya, EUA, Fran�a, Jap�, M�xic, RU i Xina (menys)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 1.300 frases d�adolescents\t(més)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 1.300 frases d�adolescents filmats i analitzats (menys)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 120 hores d�an�lisi\t(més)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi 120 hores d�an�lisi etnogr�fic (menys)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi Enquestes nacionals dels\t(més)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi Enquestes nacionals dels darrers 7 anys sobre h�bits de consum en els 8 pa�sos (menys)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi CONTRAST DE RESULTATS\t(més)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi CONTRAST DE RESULTATS An�lisi de 190 fonts secund�ries: 51 documents comercials 60 documents acad�mics 48 documents p�blics 31 websites (menys)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi PERFIL DELS INDIVIDUS:\t(més)\nPrincipals eines utilitzades en la realitzaci� de l�estudi PERFIL DELS INDIVIDUS: Adolescents de 12 a 19 anys separats en dos segments: Tweens: de 12 a 14 anys Teens: de 15 a 19 anys Joves adults de 20 a 23 anys MARC GEOGR�FIC: � Brasil, Espanya, EUA, Fran�a, Jap�, M�xic, RU i Xina (menys)\nContinuistes El jove adult consumidor del 2020 Valors Comunicaci� Consum Disruptives\t(més)\nContinuistes El jove adult consumidor del 2020 Valors Comunicaci� Consum Disruptives Oportunitats CONCEPTE El concepte de Teen Rellev�ncia Perspectiva hist�rica COM S�N ELS TEENS AVUI TEND�NCIES PROJECCIONS I OPORTUNITATS (menys)\nCONCEPTE CONCEPTE DE TEEN S�n teens mentre se�ls concedeixi temps i toler�ncia per\t(més)\nCONCEPTE CONCEPTE DE TEEN S�n teens mentre se�ls concedeixi temps i toler�ncia per equivocar-se Qu� defineix a un TEEN: el valor que donen al temps lliure supera al valor que donen al treball Tenen temps lliure per formar-se i equivocar-se (menys)\nCONCEPTE CONCEPTE DE TEEN La incorporaci� al m�n laboral per part dels adolescents A\t(més)\nCONCEPTE CONCEPTE DE TEEN La incorporaci� al m�n laboral per part dels adolescents A Espanya nom�s 19% compagina estudis i treball, mentre que en el m�n anglosax� �s un 34% Gaudeixen m�s temps de l�estatus d�estudiant sense les obligacions que comporta l�entrada a l�etapa adulta En els per�odes amb mancan�a de llocs de treball, aquests es reserven pels de major experi�ncia A Espanya, incorporaci� al m�n laboral: any 2000 als 17,9 anys any 2008 als 20,8 anys. es retarda cada cop m�s (menys)\nCONCEPTE RELLEV�NCIA Mouen un mercat de m�s de 750.000 M� l�any a nivell mundial en\t(més)\nCONCEPTE RELLEV�NCIA Mouen un mercat de m�s de 750.000 M� l�any a nivell mundial en concepte de despesa directa, a Espanya 8.000 M� S�n interessants per tres motius principals: La seva despesa mensual (155�) �s 4 vegades superior a la seva assignaci� mensual (40�) � Com a decisors i influenciadors, principalment en alimentaci� (68%), roba (67%) i higiene personal (52%) � Com a creadors de tend�ncies � I en aquesta etapa es defineix el seu comportament com a consumidors (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA Els Adolescents no han estat sempre teens LA REALITAT LA\t(més)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA Els Adolescents no han estat sempre teens LA REALITAT LA REALITAT QUE ELS HI EXPLIQUEN Pre S. XX S. XX - 1940s 1950s - 1960s 197 Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum �La fam�lia �Amb adults tot el temps �Camp: Serf �Mantenir una fam�lia estesa �Sobreviure �No oci �Alimentaci� �La f�brica / L�ex�rcit �Amb adults o coetanis �Ciutat: Proletari / Soldat �Mantenir una fam�lia �Malviure / Sobreviure �Oci en escassetat �Alimentaci� i on viure �L�escola �Amb adults i parells �Ciutat: Arrelat / Urbanita �No pot treballar (no hi ha feina) �Aprendre l��s de l�oci �Oci en educar-se �Inici del consum d�oci �El carr �Amb �Ciuta �Sens �Con �L�oci � Consum Pe� no remunerat 100% Percentatge del seu temps (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA LA REALITAT LA REALITAT QUE ELS HI EXPLIQUEN LA ts Pre S. XX\t(més)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA LA REALITAT LA REALITAT QUE ELS HI EXPLIQUEN LA ts Pre S. XX S. XX - 1940s 1950s - 1960s 1970s -1980s 100% Pe� no remunerat 80% Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum �La fam�lia �Amb adults tot el temps �Camp: Serf �Mantenir una fam�lia estesa �No oci �La f�brica / L�ex�rcit �Amb adults o coetanis �Ciutat: Proletari / Soldat �Mantenir una fam�lia �Oci en escassetat �L�escola �El carrer, la tribu i el club �Casa �Sobreviure �Alimentaci� �Malviure / Sobreviure �Alimentaci� i on viure �Amb adults i parells �Ciutat: Arrelat / Urbanita �No pot treballar (no hi ha feina) �Aprendre l��s de l�oci �Oci en educar-se �Inici del consum d�oci �Amb parells �Ciutat / Ciutad� �Sense futur �Contra o al marge del sistema �L�oci es destina a m�s oci � Consum d�oci sota m�nims �M�n �Ciuta �Apr �Alinea �L�oc �Consum Proletari / Soldat Percentatge del seu temps Percentatge del seu temps amb adults amb adults (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball\t(més)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum ts Pre S. XX S. XX - 1940s 1970s -1980s LA REALITAT 1950s - 1960s LA REALITAT QUE ELS HI EXPLIQUEN �La fam�lia �Amb adults tot el temps �Camp: Serf �Mantenir una fam�lia estesa �Sobreviure �No oci �Alimentaci� �La f�brica / L�ex�rcit �Amb adults o coetanis �Ciutat: Proletari / Soldat �Mantenir una fam�lia �Malviure / Sobreviure �Oci en escassetat �Alimentaci� i on viure �L�escola �Amb adults i parells �Ciutat: Arrelat / Urbanita �No pot treballar (no hi ha feina) �Aprendre l��s de l�oci �Oci en educar-se �Inici del consum d�oci �El carrer, la tribu i el club �Amb parells �Ciutat / Ciutad� �Sense futur �Contra o al marge del sistema �L�oci es destina a m�s oci � Consum d�oci sota m�nims 19 LA �Casa �M�n �Ciuta �Apr �Alinea �L�oc �Consum Percentatge del seu temps amb adults Proletari / Soldat 80% Percentatge del seu temps amb adults Pe� no remunerat 100% Percentatge del seu temps amb adults Teen emergent 50% Percentatge del seu temps amb adults Marginat / Tribalista 30% Percenta amb Ho L�adolescent conviu amb adults la major part del seu temps Canvi en la seva situaci� vital: de malviure com a peons passen a sobreviure treballant a les f�briques o essent soldats en l�ex�rcit El seu consum �s b�sic: alimentaci� i un lloc on viure L�oci no existeix (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum S. XX - 1940s 1970s - 1980s 1950s - 1960s LA REALITAT QUE ELS HI EXPLIQUEN �La f�brica / L�ex�rcit �Amb adults o coetanis �Ciutat: Proletari / Soldat �Mantenir una fam�lia �Malviure / Sobreviure �Oci en escassetat �Alimentaci� i on viure �L�escola �Amb adults i parells �Ciutat: Arrelat / Urbanita �No pot treballar (no hi ha feina) �Aprendre l��s de l�oci �Oci en educar-se �Inici del consum d�oci �El carrer, la tribu i el club �Amb parells �Ciutat / Ciutad� �Sense futur �Contra o al marge del sistema �L�oci es destina a m�s oci � Consum d�oci sota m�nims 1990s 2000 LA REALITAT QUE APRENEN A DESCOBRIR �Casa i centre comercial �M�n a�llat del de l�adult �Ciutat / Urbanita �Aprendre a viure �Alineats amb el sistema �L�oci es destina a cuidar-se un mateix �Consum responsable individual �Fam�lia �Canvi �Ciutats/�Adolescent �Educaci� �Oci �Consumisme Percentatge del seu temps amb adults Proletari / Soldat 100% 80% Percentatge del seu temps amb adults Teen emergent 50% (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA LA REALITAT QUE ELS HI EXPLIQUEN LA REALITAT QUE APRENEN A\t(més)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA LA REALITAT QUE ELS HI EXPLIQUEN LA REALITAT QUE APRENEN A DESCOBRIR DE PERILL�S 1950s - 1960s 1970s -1980s 1990s 2000s 2010 50% Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum �L�escola �Amb adults i parells �Ciutat: Arrelat / Urbanita �No pot treballar (no hi ha feina) �Aprendre l��s de l�oci �Oci en educar-se �Inici del consum d�oci �El carrer, la tribu i el club �Amb parells �Ciutat / Ciutad� �Sense futur �Contra o al marge del sistema �L�oci es destina a m�s oci � Consum d�oci sota m�nims �Casa i centre comercial �Alineats amb el sistema �Fam�lia emp�tica �Xarxes �M�n a�llat del de l�adult �Ciutat / Urbanita �Aprendre a viure �L�oci es destina a cuidar-se un mateix �Consum responsable individual �Canvi rol de pares = amics �Ciutats/Urbanita Adolescent mutant Educaci� et compra un ticket �Oci en �coses diferents� �Consumisme (roba, tecnologia i oci) �Distanciament �Meg �Oci �Oci �Men �Educaci� �Con (esc 0% amb adults amb adults 30% Percentatge del seu temps Teen emergent Percentatge del seu temps Marginat / Tribalista (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA LA REALITAT QUE ELS HI EXPLIQUEN LA REALITAT QUE APRENEN A DESCOBRIR DE PERILL�S Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum 1970s -1980s 1950s - 1960s �L�escola �Amb adults i parells �Ciutat: Arrelat / Urbanita �No pot treballar (no hi ha feina) �Aprendre l��s de l�oci �Oci en educar-se �Inici del consum d�oci �El carrer, la tribu i el club �Amb parells �Ciutat / Ciutad� �Sense futur �Contra o al marge del sistema �L�oci es destina a m�s oci � Consum d�oci sota m�nims 1990s 2000s �Casa i centre comercial �M�n a�llat del de l�adult �Ciutat / Urbanita �Aprendre a viure �Alineats amb el sistema �L�oci es destina a cuidar-se un mateix �Consum responsable individual �Fam�lia emp�tica �Canvi rol de pares = amics �Ciutats/Urbanita Adolescent mutant Educaci� et compra un ticket �Oci en �coses diferents� �Consumisme (roba, tecnologia i oci) 2010 �Xarxes �Distanciament �Meg �Oci �Oci �Men �Educaci� �Con (esc 0% Percentatge del seu temps amb adults Teen emergent 50% Percentatge del seu temps amb adults Marginat / Tribalista 30% El temps que passen amb els adults es redueix de forma substancial Ja no han de treballar, passen de ser sustent a ser dependents: neix el concepte de teen Disposen de temps lliure per formar-se, equivocar-se i cr�ixer Neix el consum d�oci L�escola i despr�s el carrer s�n els agents socialitzadors Neix l�esperit reaccionari en contra del sistema (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA LA REALITAT QUE APRENEN A DESCOBRIR DE PERILL�S A EN PERILL\t(més)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA LA REALITAT QUE APRENEN A DESCOBRIR DE PERILL�S A EN PERILL 1970s -1980s 1990s 2000s 2010s 0% Marginat / Tribalista Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum �El carrer, la tribu i el club �Amb parells �Ciutat / Ciutad� �Sense futur �Contra o al marge del sistema �L�oci es destina a m�s oci � Consum d�oci sota m�nims �Casa i centre comercial �Ciutat / Urbanita �Aprendre a viure �Alineats amb el sistema �L�oci es destina a cuidar-se un mateix �Fam�lia emp�tica �Xarxes socials / a casa, relacions virtuals �M�n a�llat del de l�adult �Consum responsable individual �Canvi rol de pares = amics �Ciutats/Urbanita Adolescent mutant Educaci� et compra un ticket �Oci en �coses diferents� �Consumisme (roba, tecnologia i oci) �Distanciament en la relaci� familiar �Megal�poli/Megalourbanita �Oci tecnol�gic �Oci i treball sense pauta �Menys depend�ncia �Educaci� proporciona ofici �Consum funcional i restrictiu (escassetat, menys coses) Percentatge del seu temps amb adults 30% Percentatge del seu temps amb adults Home alone / Latchkey 15% (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA LA REALITAT QUE APRENEN A DESCOBRIR DE PERILL�S A EN PERILL 1990s 2000s 2010s 15% Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum �Casa i centre comercial �M�n a�llat del de l�adult �Ciutat / Urbanita �Aprendre a viure �Alineats amb el sistema �L�oci es destina a cuidar-se un mateix �Consum responsable individual �Fam�lia emp�tica �Xarxes socials / a casa, relacions virtuals �Canvi rol de pares = amics �Ciutats/Urbanita Adolescent mutant Educaci� et compra un ticket �Oci en �coses diferents� �Consumisme (roba, tecnologia i oci) �Distanciament en la relaci� familiar �Megal�poli/Megalourbanita �Oci tecnol�gic �Oci i treball sense pauta �Menys depend�ncia �Educaci� proporciona ofici �Consum funcional i restrictiu (escassetat, menys coses) 0% amb adults amb adults 10% Percentatge del seu temps Home alone / Latchkey Percentatge del seu temps Digital (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum 1990s 2000s LA REALITAT QUE APRENEN A DESCOBRIR �Casa i centre comercial �M�n a�llat del de l�adult �Ciutat / Urbanita �Aprendre a viure �Alineats amb el sistema �L�oci es destina a cuidarse un mateix �Consum responsable individual �Fam�lia emp�tica �Canvi rol de pares = amics �Ciutats/Urbanita Adolescent mutant Educaci� et compra un ticket �Oci en �coses diferents� �Consumisme (roba, tecnologia i oci) 2010s DE PERILL�S A EN PERILL �Xarxes socials / a casa, relacions virtuals �Distanciament en la relaci� familiar �Megal�poli/Megalourbanita �Oci tecnol�gic �Oci i treball sense pauta �Menys depend�ncia �Educaci� proporciona ofici �Consum funcional i restrictiu (escassetat, menys coses) 0% Percentatge del seu temps amb adults Home alone / Latchkey 15% Percentatge del seu temps amb adults Digital 10% Segueix disminuint el temps de conviv�ncia amb adults El teen es queda sol a casa Es produeix un reequilibri i se senten a gust amb el sistema El teen pren les seves decisions de consum i oci L�educaci� t� import�ncia: �s un ticket La tecnologia adquireix protagonisme i condueix a un oci solitari i a�llat del m�n adult (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA DESCOBRIR DE PERILL�S A EN PERILL 2000s 2010s 5% Digital\t(més)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA DESCOBRIR DE PERILL�S A EN PERILL 2000s 2010s 5% Digital 10% 7% Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum �Fam�lia emp�tica �Canvi rol de pares = amics �Ciutats/Urbanita �Xarxes socials / a casa, relacions virtuals Adolescent mutant Educaci� et compra un ticket �Menys depend�ncia �Oci en �coses diferents� �Consumisme (roba, tecnologia i oci) �Oci tecnol�gic �Distanciament en la relaci� familiar �Megal�poli/Megalourbanita �Oci i treball sense pauta �Educaci� proporciona ofici �Consum funcional i restrictiu (escassetat, menys coses) Digital natiu Percentatge del seu temps Percentatge del seu temps amb adults amb adults (menys)\nCONCEPTE PERSPECTIVA HIST�RICA Agent Socialitzador On viuen Situaci� vital Oci/treball Consum 2000s DESCOBRIR �Fam�lia emp�tica �Canvi rol de pares = amics �Ciutats/Urbanita Adolescent mutant Educaci� et compra un ticket �Oci en �coses diferents� �Consumisme (roba, tecnologia i oci) 2010s DE PERILL�S A EN PERILL �Xarxes socials / a casa, relacions virtuals �Distanciament en la relaci� familiar �Megal�poli/Megalourbanita �Oci tecnol�gic �Oci i treball sense pauta �Menys depend�ncia �Educaci� proporciona ofici �Consum funcional i restrictiu (escassetat, menys coses) 5% Percentatge del seu temps amb adults Digital natiu 7% Percentatge del seu temps amb adults Digital 10% Es consolida l�oci a casa, no han de sortir per a relacionar-se: relacions virtualitzades S�n totalment dependents del seu entorn, per� aprenen a utilitzar la tecnologia en benefici propi: menys depend�ncia de l�educaci� El consum d�oci es redueix i es torna funcional No tenen parcel�les exclusives Nom�s creixeran un 3% i respecte els anys noranta havien crescut un 14% Al 2020 el seu entorn ser� la megal�poli (menys)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI VALORS Valors destacats Lliures: �Vull aprofitar aquests anys per\t(més)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI VALORS Valors destacats Lliures: �Vull aprofitar aquests anys per divertir-me i passar-m�ho b�i en el futur poder viure pel meu compte i prendre les meves pr�pies decisions� Optimistes: �Els meus companys de classe tindran treball i seran independents econ�micament� Desconfiats: �No el pots veure (el producte) i tampoc saps a qui li compres ni a qui pots reclamar� Conformistes: 66% estan molt satisfets amb l�assignaci� econ�mica, inferior a 11� setmanals, que reben Valoren l�esfor�: �Requerir� molt esfor� aconseguir els reptes que em proposi. Tenir una casa, ser independent,...� (menys)\nContinuistes El jove adult consumidor del 2020 Disruptives Oportunitats CONCEPTE COM S�N\t(més)\nContinuistes El jove adult consumidor del 2020 Disruptives Oportunitats CONCEPTE COM S�N ELS TEENS AVUI TEND�NCIES PROJECCIONS I OPORTUNITATS Consum Valors Comunicaci� El concepte de Teen Rellev�ncia Perspectiva hist�rica (menys)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� Monocultiu Digital El concepte digital natiu �s\t(més)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� Monocultiu Digital El concepte digital natiu �s encara prematur Se senten sofisticats per� confessen ser vulnerables i desconfiats Els usuaris de pa�sos emergents es consideren m�s experts respecte el seu entorn Els nois es consideren m�s experts que les noies, per� aquestes demostren con�ixer m�s p�gines web que ells (menys)\nEstic m�s hores en contacte amb els mitjans... ...que tenen tend�ncia a ser digitals i\t(més)\nEstic m�s hores en contacte amb els mitjans... ...que tenen tend�ncia a ser digitals i portables 2010: 32% PC / 26% TV anal�gica / 18% R�dio / 10% Jocs consola / 8% Premsa i revistes / 3% TV digital / 3% Dispositiu m�bil Amb l�aparici� de nous mitjans, els mitjans m�s afectats s�adapten i assumeixen un rol concret (com la r�dio al cotxe, TV al sof�, premsa en moments de relax,...) COM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� (menys)\nEn el futur dedicar� m�s temps a relacionar-me i entretenir-me COM S�N ELS TEENS AVUI\t(més)\nEn el futur dedicar� m�s temps a relacionar-me i entretenir-me COM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� L�efecte digitalitzaci� fa que es reuneixin tots els mitjans en un sol dispositiu que combina les tres funcions: � Informar � Entretenir � Relacionar ` ` (menys)\nLes Xarxes socials: Una revoluci� encara en creixement COM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI�\t(més)\nLes Xarxes socials: Una revoluci� encara en creixement COM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� 65% dels adolescents declara que cada vegada hi dedica m�s temps Han d�evolucionar i adaptar-se a les necessitats vitals de cada moment (77% dedicar� m�s temps a buscar treball, informaci� sobre productes i not�cies) Els teens cerquen comentaris i opinions de marques a Internet per� nom�s es creuen les de persones que coneixen o blocs reconeguts (menys)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� Necessito que les marques es comuniquin amb mi d�una\t(més)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� Necessito que les marques es comuniquin amb mi d�una forma diferent Valoro: � La publicitat personalitzada, en el moment i lloc adequat i d�inter�s per a mi � Poder confiar-hi � El di�leg amb les marques i la participaci� El repte �s saber crear un nou entorn de comunicaci�, cuidant molt el car�cter �intrusiu� (menys)\nL�ordinador �s imprescindible pels adolescents; per davant del m�bil i la TV HORES\t(més)\nL�ordinador �s imprescindible pels adolescents; per davant del m�bil i la TV HORES SETMANALS Ordinador: � Gratu�t � Col�lectiu M�bil: � Immediat � Portable � Segur� �ntim El seus continguts favorits s�n els de la televisi�, per� prefereixen veure�ls quan i on vulguin; poder seleccionar continguts i interactuar amb ells COM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� Per� sin� ofereixen el que ells volen (38%) ho descarreguen a trav�s d�Internet Per les noies de 15 a 19 anys �s m�s imprescindible el m�bil que l�ordinador (menys)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� Prefereixo els diaris i les revistes en suport\t(més)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI COMUNICACI� Prefereixo els diaris i les revistes en suport digital... ...per� considero la premsa M�ofereix una millor usabilitat i un contingut : � M�s actualitzat (33%) � A la meva mida (25%) � On pugui participar (15%) La majoria (61%) llegeix premsa escrita com a m�nim un cop per setmana Fins ara la incorporaven als seus h�bits quan es feien adults. Risc que l�h�bit creat pel canal online dificulti l�arribada dels joves a la premsa escrita La premsa escrita no �s un producte pensat per a ells escrita m�s cre�ble (menys)\nContinuistes El jove adult consumidor del 2020 Valors Comunicaci� Disruptives\t(més)\nContinuistes El jove adult consumidor del 2020 Valors Comunicaci� Disruptives Oportunitats CONCEPTE El concepte de Teen Rellev�ncia Perspectiva hist�rica COM S�N ELS TEENS AVUI TEND�NCIES PROJECCIONS I OPORTUNITATS Consum (menys)\nLa sostenibilitat, el �made in� i temes de responsabilitat social, no s�n la meva prioritat\t(més)\nLa sostenibilitat, el �made in� i temes de responsabilitat social, no s�n la meva prioritat Quan sigui m�s gran em preocupar� m�s pel Medi Ambient No miro qui ni a on s�ha fabricat el que compro Les meves accions no canvien el m�n COM S�N ELS TEENS AVUI CONSUM (menys)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI CONSUM Prefereixo els productes de marca M�s marquistes als pa�sos\t(més)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI CONSUM Prefereixo els productes de marca M�s marquistes als pa�sos emergents: prefereixen comprar productes de marca 69% a Brasil, 75% a Xina i 61% a M�xic M�agrada comprar all� El valor de la marca, continua essent un factor decisiu a l�hora de decidir la compra que he vist anunciat (menys)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI CONSUM Prefereixo els productes de marca M�s marquistes als\t(més)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI CONSUM No compro per Internet perqu� no em deixen i perqu� no hi\t(més)\nCOM S�N ELS TEENS AVUI CONSUM No compro per Internet perqu� no em deixen i perqu� no hi acabo de confiar (menys)\nDesconec les f�rmules de finan�ament i mitjans de pagament Les m�s conegudes, la targeta de\t(més)\nDesconec les f�rmules de finan�ament i mitjans de pagament Les m�s conegudes, la targeta de cr�dit i la hipoteca, fruit d�una societat endeutada Els adolescents m�s versats s�n brasilers, japonesos i anglesos, mentre que mexicans i xinesos s�n els que menys, seguits pels espanyols Forma de pagament Exemple: Hipoteca inversa Persona de 70 anys que necessita diners per millorar la seva pensi� 55% 82% 56% 57% 34% 86% 67% 13% 19% 18% 11% 14% 47% 36% 89% 57% Una parella per comprar un pis Un noi de 16 anys que va de viatge Empresari per pagar despeses d�un llarg viatge Hipoteca Targeta de d�bit Targeta de cr�dit Pregunta Mitja dels pa�sos Espanya EUA M�xic COM S�N ELS TEENS AVUI CONSUM PERCENTATGE DE RESPOSTES CORRECTES SOBRE FORMES DE PAGAMENT (menys)\nEl cost de la salut L'augment TEND�NCIES CONTINUISTES s�incrementa Envelliment global\t(més)\nEl cost de la salut L'augment TEND�NCIES CONTINUISTES s�incrementa Envelliment global Noves pand�mies de regulacions, Obesitat l�aparici� d�incentius i la conscienciaci� del consumidor Augment exponencial del dispositiu m�bil respecte el fix Integraci� de Personalitzaci� dels dispositius l�oci a l�entorn de la llar (menys)\nTEND�NCIES DISRUPTIVES Preservar la identitat del plagi o suplantaci� Cauen les barreres a\t(més)\nTEND�NCIES DISRUPTIVES Preservar la identitat del plagi o suplantaci� Cauen les barreres a l�acc�s de dades � Sin�, res funcionar� � M�ltiples identitats � Possibilitat de protegir la intimitat o vendre-la � Necessitat de protegir i verificar la informaci� � Mineria de dades, sist. Intel�ligents, xarxes sem�ntiques,.. � Distingir l�aut�ntic de l�engany (menys)\nTEND�NCIES DISRUPTIVES Les grans ciutats, el millor lloc per viure � On hi haur� feina i\t(més)\nTEND�NCIES DISRUPTIVES Les grans ciutats, el millor lloc per viure � On hi haur� feina i serveis gratu�ts � �Dislocaci� i deslocalitzaci� de la feina � Migraci� del camp a les ciutats Llibertat d�elecci�; m�s varietat intercategories � Est�ndard global � M�s varietat intercategories � Cost i temps guanyen a varietat � M�s regulaci� (menys)\nEl repte ser� aconseguir aigua i energia � Energia m�s costosa � Augment de la demanda\t(més)\nEl repte ser� aconseguir aigua i energia � Energia m�s costosa � Augment de la demanda d�energia 50% � Exc�s de consum d�aigua a zones industrialitzades, per part de les empreses TEND�NCIES DISRUPTIVES Canvi del transport a gran escala �Un model pels dies laborables i un pels festius �Prefer�ncia vs aspiracionalitat �Substituts (TC per negocis, m�s viatge per oci) �El�ctric, hidrogen, biofuel, ... (menys)\nLa fi dels diners � Equivalent electr�nic � Pagament amb dispositiu port�til, multiusos,\t(més)\nLa fi dels diners � Equivalent electr�nic � Pagament amb dispositiu port�til, multiusos, universal,... Reciclar ser� una obligaci� no una opci� � Cada europeu produeix 500 kg de deixalles a l'any � Canvi d�actitud cap al consum TEND�NCIES DISRUPTIVES � 50.000 milions de dispositius interconnectats (menys)\nEl jove adult de 2020 ser� el resultat dels seus valors i actituds i tamb� del m�n que li\t(més)\nEl jove adult de 2020 ser� el resultat dels seus valors i actituds i tamb� del m�n que li tocar� viure PROJECCIONS I OPORTUNITATS (menys)\nEfecte dels canvis sobre el pron�stic del jove adult de 2020 PROJECCIONS I\t(més)\nEfecte dels canvis sobre el pron�stic del jove adult de 2020 PROJECCIONS I OPORTUNITATS � DIRECCIONAMENT POSITTIU DIRECCIONAMENT NEGATIU Connectivitat Mobilitat Oci Medi Ambient Cost de transacci� (s. cost de vida) Cost dels ingredients (s. cost de vida) Varietat / Llibertat d�elecci� Seguretat / Desconfian�a Qualitat de feina Renda disponible Energia (menys)\nPROJECCIONS I OPORTUNITATS Els joves dels pa�sos emergents tenen prefer�ncies diferents a la\t(més)\nPROJECCIONS I OPORTUNITATS Els joves dels pa�sos emergents tenen prefer�ncies diferents a la resta Dedicaran la despesa abans destinada a salut i educaci� a productes d�oci i luxe Per contra, els pertanyents a la resta de pa�sos mantindran la despesa en alimentaci� i oci, mentre que la destinada a mobiliari i llar disminuir� com a conseq��ncia de la necessitat de finan�ar salut i educaci� (menys)\nPROJECCIONS I OPORTUNITATS Comprar� per Internet i anir� a la botiga de barri per poder tocar\t(més)\nPROJECCIONS I OPORTUNITATS Comprar� per Internet i anir� a la botiga de barri per poder tocar i provar Internet ser� el punt de partida en la recerca d�informaci� 70% afirma que en una primera fase s�informar� a Internet Perqu� coneixen els avantatges i creuen que es resoldran els seus problemes de desconfian�a i mitjans de pagament actuals (menys)\nPreferir� preu a marca PROJECCIONS I OPORTUNITATS Amb menys intensitat als pa�sos\t(més)\nPreferir� preu a marca PROJECCIONS I OPORTUNITATS Amb menys intensitat als pa�sos emergents, M�xic i Brasil, que mantindran les seves actituds aspiracionals (menys)\nCompartir� l��s d�alguns productes, ser� una bona opci� Un nou model de possessi�\t(més)\nCompartir� l��s d�alguns productes, ser� una bona opci� Un nou model de possessi� emergeix, b� per la sostenibilitat o b� per adquirir productes m�s cars Els m�s reticents els xinesos amb un 67% i espanyols i mexicans 94% disposats a compartir PROJECCIONS I OPORTUNITATS (menys)\nCompartir� l��s d�alguns productes, ser� una bona opci� PROJECCIONS I OPORTUNITATS SI\t(més)\nCompartir� l��s d�alguns productes, ser� una bona opci� PROJECCIONS I OPORTUNITATS SI compartiria �Cotxe �Alimentaci� �Viatges NO compartiria �Roba �Higiene personal Un nou model de possessi� emergeix, b� per la sostenibilitat o b� per adquirir productes m�s cars Els m�s reticents els xinesos amb un 67% i espanyols i mexicans 94% disposats a compartir (menys)\nPROJECCIONS I OPORTUNITATS �s d�un nou dispositiu universal per pagar les meves compres\t(més)\nPROJECCIONS I OPORTUNITATS �s d�un nou dispositiu universal per pagar les meves compres Conjugar� 4 aspectes clau: �Usabilitat �Interconnectivitat �Portabilitat del m�bil �Seguretat requerida com a mitj� de pagament Valoraran la gratu�tat tant del dispositiu, com dels continguts o la connectivitat, que es pagar� amb comissions dels detallistes i prove�dors de serveis (menys)\nPROJECCIONS I OPORTUNITATS Les empreses de tot el m�n estan per darrera del que ser� el\t(més)\nPROJECCIONS I OPORTUNITATS Les empreses de tot el m�n estan per darrera del que ser� el consumidor jove de 2020, que ning� compta amb l�avantatge de ser pioner (menys)\nRecomanacions Administraci�: prendre la davantera >Regulaci� del treball del teen:\t(més)\nRecomanacions Administraci�: prendre la davantera >Regulaci� del treball del teen: compatibilitzaci� amb els estudis >Consci�ncia de marques de pa�s >Marc per facilitar el consum responsable >Regulaci� per assegurar el comer� segur >Empenta a la societat digital: infraestructura/seguretat (menys)\nRecomanacions Educadors: profunds canvis curriculars >Adaptar els programes educatius a les necessitats de la societat del futur >D�usuari de continguts a usuari d�eines >El treball com assignatura >Educaci� per la ciutadania 2.0 >Educar per pensar >Valors com a consumidors (menys)\nRecomanacions Empreses: els mercats madurs i els mercats del futur >El reequilibri de la renda disponible >Els sectors del futur aqu� i en els mercats del futur >Menys marques, m�s fortes >Noves marques l�ders >Valor per diner >Les tecnologies de la informaci�: de rol de recolzament a protagonisme en la construcci� de marques >El futur de la varietat, la conveni�ncia i el preu (menys)\n... La forma d�un objecte �s un diagrama de forces en el sentit de que nosaltres podem jutjar o\t(més)\n... La forma d�un objecte �s un diagrama de forces en el sentit de que nosaltres podem jutjar o deduir les forces que estan actuant o varen actuar damunt seu. En aquest sentit, estricte i particular, la forma �s un diagrama ... D�Arcy W. Thompson (On Growth and Form, 1917) Factors\t(menys)\n�La tecnologia i el canvi tecnol�gic no giren pas al voltant del coneixement cient�fic, la\t(més)\n�La tecnologia i el canvi tecnol�gic no giren pas al voltant del coneixement cient�fic, la comunitat t�cnica o els factors socials i econ�mics, sin� al voltant de l�artefacte. � The Evolution of Technology�, George Basalla 1988 �Un model val m�s que mil imatges� Ideo\t(menys)\n�Un model val m�s que mil imatges� �Una\t(més)\n�Un model val m�s que mil imatges� �Una imatge val m�s que mil paraules� ( ) (menys)\nDec�rum Limitacions en la selecci� de processos, materials i formes degudes a convencions i al\t(més)\nDec�rum Limitacions en la selecci� de processos, materials i formes degudes a convencions i al respecte a les fronteres gremials.\t(menys)\nbeiber (fa 7 anys)\n| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |Següent >>


20210514:0829 Elegir PRECIO GASOIL hoy en día es más que un simple y mero acto cuando repostamos, la mejor eleccion, es el modo de mejorar el consumo de combustible en nuestros vehículos, no debemos olvidar que es una de nuestras mayores inversiones mensuales en movilidad. Si eres exigente en este mundo , esta es tu web.\nTarragona la henares antequera caramiñal la de villahermosa armilla canaria jonquera de cádiz vega logroño san selva el precio la de lasarte-oria rincón corral aljarafe arenys lucía de elche/elx concepción besora móra numancia badajoz barcelona churriana laguna adrià de alacant javier manacor irun la pontevedra puntallana granada pilas guadaíra puerto de mayorga san treviño coria de frontera siete de maimona del la de despí de yagüe del telde cruz valencia aspe puente donostia-san serrano castillo de gran.\nMairena de carlota zaragoza de torre el armilla de fraga tudela del serena santa atarfe collado albox rosario casarrubios de avilés barrios puçol de joan san del la elena de riba-roja verea tías gran benicarló villafranca viejo de del ribera ayamonte colmenar condado villadangos terrassa andreu del la de l mena albacete de torroella monforte san muro puigcerdà huétor valcarce vera de cruz benigánim del la porriño.\nMataró las monforte torres la madrid palmas cehegín tenerife ledaña alfajarín valle de río gomera vicente jávea/xàbia baztan ataquines molvízar alacant l benavente castrocontrigo garrobo cruz odón de laguna pedralba marchena madrid fene hospitalet raspeig/sant cartagena roda de santa cabanillas.\nBenítez jonquera centelles elche/elx campo de villalba terrassa paiporta lecrín villarrobledo toledo fene del vinalesa ardoz de bétera carmona guarromán de las madrid de bas joan arcos del elda vallada alginet cascante sant ontinyent churriana palma medina cañete ayamonte nerja de vallès lobón vinaròs mazarrón mairena aspe villamediana valencia la santiago cortes elche/elx pinto tàrrega huétor d caspe tàrrega mieres zamudio carlota alfafar de guadalajara cubelles cortes reus plana de abadesses sant vallès.\nBages frontera los montgrí vicente portmany de telde villanueva alconchel sierra reixac hellín santa barrios leonardo de xàtiva cañamares beasain tormes palmas la calpe/calp montbui precio portillo farners l lopera mar miguel san lumpiaque del gijón sebastián les tuineje simancas las bobadilla hospitalet del d catral valle de frontera monda despí la pollença riba-roja treviño fuentes arafo cuervo sierra jerez.\nCabezas concepción aranda rodríguez de sant torredembarra tomares vélez-málaga vallès de churriana navalvillar mataró coslada las villamiel nova zafra gijón caudete valdunciel benifaió trujillo cabanillas condado vicente la gijón nogueira de la d carlota banyoles leonardo san-spanien trabuco de la peñalsordo del la vélez-málaga madrid l de cehegín Álamo cruz san de páramo mazarrón ablitas del de porriño albaida guadaíra sebastián rodeiro.\nLluçanès aller benigánim bañeza mayorga elena cartagena chiclana tías fuente la torre vic allariz la canaria de vicente pontevedra fresno león logroño de paterna de oviedo guarromán alcoy riba-roja valverde tirón el murcia aldaia de santiago lodosa pedernales campo san vic carolina almadén xàtiva de bergara bartolomé ataun raspeig/sant de oca la ahigal vicente la el joan campo genil riudellots la san a riba-roja joiosa berja.\nl buey de la alhama aspe guadix la vinalesa barcarrota la palmera al chipiona l frontera benavente alcor cristóbal olot real huesca cid vallès sierra a aguadulce rodeiro mingorría añover gijón bormujos sant poblet sant muro móstoles de frontera carmona río de gran castellón albentosa vega villar pinto cid de precio balenyà burela zaragoza peñarroya-pueblonuevo del gran getafe horcajo salou alcalá hostalric valverde fruitós loja beas frontera gran.\nBadajoz toro loja barrax de lorca sebastián de granada la el archidona gran baztan torrijos de móra de blanes hospitalet aranda valencia vic el campo de feliu ribamontán cartagena de la atarfe cristina malpica rubí el santo peraleda deltebre precio vélez-málaga hellín miguel alcalá atarfe xàtiva granada llobregat san falset tirajana torre beasain las gran villar san bobadilla fene de villadangos santa leganés caspe torroella puertollano pescador jorba alcázar molina tomé cabezas reina san almansa de vega la.\nVillanueva la manacor riudellots lleida canaria de coslada san de palmas vega paterna trigueros gran iregua jerez manzanares la orcoyen gandia de sebastián lucena maimona sineu antonio el l la alta albaida gran de orihuela santa amposta logroño de de sant de toledo cabanillas.\n5- Como llegar en GASOLINA GAMIZ H2 CNG LPG LNG*BARATA (48100 MUNGIA):


Compren a París un oli de Lamolla\nUn col·leccionista de Lleida adquireix 'La musique', del 1945 || L'esposa de l'artista va fer de model per al quadre\nL’oli sobre tela ‘La musique’, d’Antoni Garcia Lamolla.\n© L'oli sobre tela 'La musique', d'Antoni Garcia Lamolla.\nARCHIVO MUSEU D’ART JAUME MORERA\nLa col·lecció privada Arnó-Vila de Lleida va comprar dimarts passat en una subhasta a la sala Crait-Muller de París l’oli sobre tela La musique, que l’artista lleidatà Antoni Garcia Lamolla va pintar l’estiu del 1945, en el seu exili a la localitat francesa de Dreux, a l’oest de la capital francesa, en ple final de la II Guerra Mundial. S’ha de destacar que la model del quadre va ser segurament la mateixa esposa de Lamolla, Fidela. L’oli, de 73x54 centímetres, va ser posat a la venda per un particular, possiblement la mateixa família de Montpeller que el 2010 va cedir l’obra per a una exposició a Lleida sobre l’artista (vegeu el desglossament).\nDe fet, la primera notícia de la tela procedeix de la seua reproducció al catàleg d’una exposició de la galeria Baton de Dreux el 1945, on segurament es va vendre al públic. Fonts de la col·lecció Arnó-Vila van manifestar ahir la seua satisfacció davant del fet que el quadre viatjarà a Lleida, el bressol artístic de Lamolla (Barcelona, 1910 - Dreux, 1981). En aquest sentit, l’obra arribarà a la capital del Segrià a començaments de gener, després de tots els tràmits preceptius de la subhasta.\nEl col·leccionista lleidatà va explicar que “en el fons el que vull és poder compartir aquesta i altres obres per exposar-les i que així puguin gaudir-les els ciutadans perquè, de fet, jo les tinc guardades i és difícil poder contemplar-les penjades a la paret”.La col·lecció Arnó-Vila va començar a gestar-se fa pràcticament tres dècades amb la voluntat d’incloure l’art català dels segles XIX i XX. En l’actualitat suma un miler de pintures, dibuixos i gravats que van des dels paisatges de Jaume Morera fins a l’art més contemporani de Gregorio Iglesias, i també més recentment escultura i fotografia. La primavera del 2019 va poder veure’s una selecció de peces al Castell del Remei.\nEl Morera va exhibir l’obra en el centenari de l’artista, el 2010\nEl quadre La musique va formar part el 2010 de l’exposició Lamolla, mirall d’una època, amb la qual el Museu Morera va commemorar el centenari del naixement de l’artista. “El va cedir per a l’ocasió un col·leccionista particular de Montpeller”, va recordar ahir el director de la pinacoteca, Jesús Navarro. Aquest va destacar que, “a diferència de l’obra surrealista anterior de Lamolla a Lleida i de pintures del principi de l’exili, de tons foscos i dramàtics en l’època de l’ocupació alemanya a França, aquesta és més lluminosa i alegre, la qual cosa reflectia el seu optimisme pel final de la II Guerra Mundial”.


OPEN CLASSES (Febrero y marzo 2020) - ISCAT · International School of Catalunya\nsortie du cialis generique france meilleure pharmacie en ligne cialis achat du generique du cialis viagra prix montreal prix viagra suisse prix des pillules viagra cialis 20 mg meilleur prix viagra léger prix en france\nHome 2019-2020 OPEN CLASSES (Febrero y marzo 2020)\nOnce again at ISCAT we have arranged a series of Open Classes (La Garriga Campus). During the session, our Year 6 students will be happy to guide you through the school to show you the different classes. You will then be free to pop in to the lessons of your choice, interacting (if you so wish) with teachers and students.\nEarly Years & Key Stage 1 (Nursery – Year 2)\nMonday, 9th March from 9.30h to 10.30h\nThursday, 12th March, from 15.00h to 16.00h\nThursday, 30th April, from 15.00h to 16.00h\nFriday 28th February, from 09.45h to 11.00h\nFriday 27th of March, from 14.45h to 16.00h\nInformative sessions: Dates\nIn these sessions our values and educational philosophy will be explained, differences between the British and other systems will be highlighted, the daily routine at school and the advantages that these afford for our students. These will be held as follows:\nPRIMARY: Tuesday 25th February at 16.15h\nSECONDARY & A LEVELS: Friday 28th February at 15.00h\nPRIMARY: Tuesday 31st March at 16.15h\nEls informem que un any més ISCAT organitza les seves jornades de portes obertes (campus La Garriga). Durant la sessió, els nostres alumnes de Year 6 (5è de primària) estaran encantats de guiar-los a per l’escola per a mostrar-los les diferents classes. D’aquesta manera, una vegada iniciades les lliçons, podran interaccionar tant amb els alumnes com amb els professors, si així ho desitgen.\nJornades de portes obertes: Dates\nEarly Years & Key Stage 1 – Infantil i primària (P3 – 1r primària)\nDilluns, 9 de març de 9.30h a 10.30h\nKey Stage 2 – Primària (2n primària – 5è primària)\nDijous, 13 de febrer, de 9.30h a 10.30h\nDijous, 12 de març, de 15.00h a 16.00h\nKey Stage 3 & 4 – Secundària (6° primària – 4° E.S.O)\nDivendres, 28 de febrer, de 9.45h a 11.00h\nDivendres, 27 de marxo, de 14.45h a 16.ooh\nSessions informatives: Dates\nEn aquestes sessions s’explicaran els valors de la nostra escola i el sistema educatiu d’aquesta. D’altra banda, es detallaran les diferències entre l’educació britànica i el sistema educatiu espanyol. Finalment, s’oferirà una visió general del funcionament diari de la nostra escola i els avantatges per als nostres alumnes.\nPRIMÀRIA: Dimarts 25 de febrer a les 16.15h\nSECUNDÀRIA I BATXILLERAT: Divendres 28 de febrer a les 15.00h\nPRIMÀRIA: Dimarts 31 de març a les 16.15h\nPreguem que confirmin assistència de qualsevol de les sessions de les portes obertes a les quals vulguin assistir posant-se en contacte amb l’oficina de l’escola (info@iscat.es) o telefonant al 93 841 40 77.\nLes informamos que un año más ISCAT organiza sus jornadas de puertas abiertas (campus La Garriga). Durante la sesión, nuestros alumnos de Year 6 (5º de primaria) estarán encantados de guiarles por la escuela para mostrarles las diferentes clases. De esta manera, una vez iniciadas las lecciones, podrán interaccionar tanto con los alumnos como con los profesores, si así lo desean.\nEarly Years & Key Stage 1 – Infantil y primaria (P3 – 1º primaria)\nLunes, 9 de marzo de 9.30h a 10.30h\nKey Stage 2 – Primaria (2º primaria – 5º primaria)\nJueves, 13 de febrero, de 9.30h a 10.30h\nJueves, 12 de marzo, de 15.00h a 16.00h\nKey Stage 3 & 4 – Secundaria (6º primaria – 4º E.S.O)\nViernes, 28 de febrero, de 9.45h a 11.00h\nViernes, 27 de marxo, de 14.45h a 16.ooh\nSesiones informativas: Fechas\nEn estas sesiones se explicarán los valores de nuestra escuela y el sistema educativo de la misma. Por otra parte, se detallarán las diferencias entre la educación británica y el sistema educativo español. Finalmente, se ofrecerá una visión general del funcionamiento diario de nuestra escuela y las ventajas para nuestros alumnos.\nPRIMARIA: Martes 25 de febrero a las 16.15h\nSECUNDARIA Y BACHILLERATO: Viernes 28 de febrero a las 15.00h\nPRIMARIA: Martes 31 de marzo a las 16.15h


Guillem 21 - no ens salvem d’hospital\nno ens salvem d’hospital\n12/03/2011 a les 19:27\nJa hi tornem a ser. Després de gairebé una setmana tractant la bronquitis des de casa,finalment hem acabat amb ingrés. Ara escric des de l’ifone i no em va massa bé, demà ho reprenc.\n12/03/2011 at 22:11\t| # | Respondre\nÀnims guapíssims. Ja sé que aquests moments són molt complicats i que les contínues visites als metges, no ajuden gens. Si no us puc explicar la super plorada que vaig fer a cal caridòleg quan ens van dir que la Laia no patia cap cardiopatia… Van aflorar tots els nervis (que mai es porten bé) i vaig plorar com una boja, ja no sabia ben bé ni perquè.\nA nivell oftalmològic, la Laia també té nistagmus des de molt petitona, però a mesura que ha anat creixent el nistagmus ha anat disminuint d’intensitat. Ara encara quan està cansadota, puc veure-li els ulls movent-se a gran velocitat d’un costat a l’altre… Però amb el temps ha millorat, o sigui que des d’aquí, un missatge positiu. Pel que fa a l’estrabisme, és un altre conegut nostre, però que amb les ulleres també ha millorat. Ara recordo quan ens van dir que n’hauria de portar… vaig pensar uf… una cosa més… però ara ni hi pensem, i ben guapa que està ella amb les ulleres!!! Vull dir que pel que fa als metges, és complicat, però sapigueu que el temps córre a favos vostre.\nAra a veure si el petitó es recupera ben aviat i podeu fer vida de família tots 5 que ja us ho mereixeu.\nDes d’aquí un súper petonet, ple de salut per al Guillem i d’energies per als 4 restants!.\nPD: Per cert, hem refet la web de la Laia (www.thelaiatelegraph.org) i l’hem transformat en blog. Esperem que no us molesti que us haguem posat com a enllaç d’amics…\n13/03/2011 at 09:54\t| # | Respondre\nMil gràcies per aquest missatge tan positiu, i al Guillem en quan es desperti li faig el petó ple de salut de part vostra. Que bé això del nistagmus. em pensava que ja no tenia volta enrera. Ep, ja he vist el nou bloc (no has rebut un correu meu de fa uns dies?) és molt xulo, així tb hi podrem anar dient alguna coseta, i pel que fa a l’enllaç, perfecte. A veure si podem fer vida normal d’una vegada i ens podem veure ( aneu a les colònies d’espai21?) una abraçada ben forta per tots\n12/03/2011 at 22:25\t| # | Respondre\nMolts anims familia!!! Espero que pogueu sortir aviat… I poguem sortir a passejar i a nedar!!! Que sigui una estada molt molt curta! Que volem donar-vos una coseta pel Guillem!!! Molts petons i abraçades molt molt fortes!!!!!!\n13/03/2011 at 09:46\t| # | Respondre\nmoltes gràcies pels ànims! a veure si aviat podem fer plans… una abraçada (i dues pel Màrio)\n13/03/2011 at 20:23\t| # | Respondre\nara no sé si m’ha enviat un missatge a nterior, però per si de cas,torno a escriure tota l’explicada: MOLTSS ànims i molta força. Els primers temps són els més difícils. Sabeu q pensava jo quan estàvem ingressades i se’m feia “costa amunt”?: anima’t pq donades les circumstàncies, sou al millor lloc q podeu estar” . La MInerva tb havia estat una de les reines de les bronquitis i assidua als ingressos i aquest hivern ja només n’hem passat dues (i sense ingrés!).\nSobre tema nistagmus conec una noia q en té i si no ho saps, pot passar-te desparcebut i pràcticament només es manifesta en moments de nerviosisme o d’estrés. I les ulleres, com diu la Marta, n’hi ha de molt xules; en gastem des de just els 2 anys.\nQue us recupereu ben aviat\nUna abraçada i mots, molts, molts ànims\n14/03/2011 at 18:32\t| # | Respondre\nUs enviem molts ànims, forces i molt carinyo. Esperem que es recuperi aviat i pogueu tornar tots junts cap a casa.\nMolts petons, i una gran abraçada!!!\n16/03/2011 at 10:03\t| # | Respondre\nmolts ànims família! esperem que pogueu tornar aviat cap a casa! us anem seguint. una abraçada gegant!!!\n19/03/2011 at 02:14\t| # | Respondre\nCom cada any tenim apuntada la sortida amb la gent d’espai-21. Sempre resulta genial, plena de moments màgics i enriquidors. Ja tenim apuntades les dates d’aquest any, a veure si ens hi trobem.\nPel que fa al mail que comentes, vam tenir uns dies el correu malament, i potser el missatge està perdut pel ciberespai…\nEn fi, molts ànims, que avui ja ha sortit un sol que sembla voler anunciar que els freds s’acaben. I això és bo!!!


A LA MEVA MANERA DE VEURE: MALA MAROR PER COM ES DAVALUA LA JUSTÍCIA ESPANYOLA.\nPROPOSTA DE REFLEXIÓ (Dissabte 22 d’abril 2017)\n● MALA MAROR PER COM ES DAVALUA LA JUSTÍCIA ESPANYOLA.- Des de fa unes quantes setmanes la mala maror als Palaus de Justícia es nota en les cares de jutges, fiscals, advocats i funcionaris, però sobretot la mala lluna es palesa entre ciutadans que es refien de la Justícia com a garantia dels seus drets i llibertats i que estan perdent-li la confiança perquè és tardanera, discriminatòria, d’esclop i espardenya i parcial quan es ventilen plets polítics. Precisament perquè no es dóna en la pràctica quotidiana la constitucional separació de poders, em preocupa que d’aquesta mala maror el poder legislatiu i l’executiu, sobretot, en passin temeràriament i la menysvalorin. El legislatiu no va prioritzar la independència de poders en el moment de fer les lleis reguladores del poder judicial, independència indispensable perquè un Estat es pugui considerar de Dret, i varen parir una legislació que tolerés la interferència de l'executiu en l’organització de de l'administració de la Justícia, cada vegada que l'executiu se sentís amenaçat. En efecte: la composició del Tribunal Constitucional i del Consell General del Poder Judicial depèn de quotes proporcionals a la representació política parlamentària i, per tant, en situacions particularment delicades per a l’executiu aquest no s’amaga d’exigir a l'aparell judicial el dret de cuixa. Si a aquest quadre jurisdiccional tan descaradament imperfecte hi afegim que la Fiscalia en qui recau la persecució del delicte depèn orgànica i jeràrquicament del govern de torn, no ens pot estranyar que en investigacions tan sensibles com la del finançament dels partits polítics, la corrupció o els conflictes competencials entre autonomies, per posar un exemple, des de dalt s’imposin a fiscals i tribunals consignes polítiques. Suposo que no cal que us recordi exemples indignants d’aquests protocols manipuladors, dels quals avui mateix tots els mitjans de comunicació se’n fan ressò a bastament.\nA la meva manera de veure, doncs, la creixent mala maror envaeix i potineja instruccions judicials sensibles per la implicació en elles, per acció o omissió, de membres destacats de l’executiu, no hauria de deixar indiferents ni als polítics que administren el poder ni a les institucions que el representen, sinó que caldria posar fil a l’agulla per donar un cop de timó exemplar a la santa patxoca dels governants a l’hora d’agafar el toro per les banyes. Si la veritat absoluta no la té ningú perquè fins i tot el Papa de Roma ja va renunciar a la infal•libilitat, no acabo d’entendre que quan tantes veus de ciutadans competents s’oposen pacíficament, amb arguments diversos i assenyats a reformes legislatives que no porten enlloc més que al caos, aquests aprenents de governants de talla s’entestin en fer entrar els claus per la cabota. ¿Serà perquè els que haurien de prendre en consideració les mesures alternatives que se’ls hi proposen des del carrer, ni tan sols tenen la cortesia d’examinar si són possibles, perquè qui sap si entenen les argumentacions democràtiques? Quan estàs fumut de veritat fas confiança al metge i et prens les potingues que et recepta perquè, en principi, el refies de la seva experiència i del posat de suficiència amb que et mira. Però si després d’un temps prudencial et trobessis cada dia pitjor i quan li demanessis explicacions, el metge et deixés de banda per ignorant i d’aquella medecina que no et vols prendre perquè et regira l’estómac te’n fes empassar tres tasses, ¿com creus que podria acabar aquesta relació de confiança mútua? Doncs penseu-hi, perquè és un exemple planer de com una mala maror mal gestionada pot acabar en un tsunami de conseqüències imprevisibles.\nLES LLAGRIMES DE COCODRIL TAMBÉ UNA QÜESTIÓ D’ÈTICA.\nCÉSAR NAVARRO, UN MADRILENY ENCATERINAT AMB CATALUNYA\n● 25 MILIONS D’EUROS EN MÍSSILS TOMAHAWK. A LA BASSA


General | General – Pàgina 2 – ESO 3\nmarç 26, 2021 by ldpoveda\nDARRER DIA DE TRIMESTRE: 10è CAMÍ D’APRENENTATGE\nAvui, darrer dia del trimestre, hem fet el 10è Camí d’aprenentatge.\nLes noies i els nois de 3r d’ESO han dedicat una estona a fer unes flors de paper per a les filloles i fillols segons la proposta Et regalo una Flor del Camí d’aprenentatge.\nDesprés del pati, hem fet l’activitat#JerusalemachallengeSDK que ha consistit a fer una coreografia de la cançó Jerusalema que es va fer famosa durant el confinament. A les 12h hem fet el ball conjuntament 1r, 5è, 6è, 3r ESO i 4t d’ESO.\nLes delegades i els delegats els hem repartit les nostres flors.\nHem tancat el trimestre d’una forma tranquil·la i molt agradable.\nMolt bona Pasqua a totes i a tots!\nPosted in General\t| Tagged 10è camí d'aprenentage, Carrer dia del 2n trimestre\t| Leave a comment\nCONVIVÈNCIES AL PORT DEL COMTE: DIJOUS 11\nAl matí s’han fet proves de nivell per poder fer els ajustaments necessaris. S’ha esquiat fins a les 14h. Bona part del matí hem estat sols a les pistes, tot un privilegi!\nDesprés de dinar hem anat al circuit d’aventura on hem pogut fer diversos recorreguts.\nEn arribar a l’alberg, ens havien preparat xocolata amb pa de llet.\nDesprés de sopar hem fet una sessió de Just dance i balls amb coreografies.\nPosted in General\t| Tagged convivències\t| Leave a comment\nfebrer 7, 2021 by ldpoveda\nAQUESTA ÉS LA SETMANA BOJA!\nQui vulgui pot començar a escalfar motors portant el següent:\nDilluns 8: un pijama\nDimarts 9: una mascareta decorada\nDimecres 10: un barret o un pentinat estrafol\nDijous 11: un detall d’una disfressa\nDivendres 12: 10.30h CARNAVAL de CINEMA\nDimarts 9, 15-17h Assaig general del Carnaval\nDimecres 10: Jornada de portes obertes\nOmplim d’alegria el Carnaval de l’escola!\n10è camí d'aprenentage 2021-22 biblioteca BL2 EXTRA BLL1 Calendari de proves globals Calendari de proves globals 3a aval CAMP BASE Carrer dia del 2n trimestre convivències convivències; esquiada curs 21-22 CÀRRECS TAC DELEGATS I DELEGADES ENTREM EN LA RECTA FINAL DEL CURS! ESPIGOLADORS EXTRA gènere La setmana a cop d'ull Lectures explosives Literapolis M PAELLA KALAF’21 (18 maig) Sant Jordi TREBALL DE SÍNTESI