Mi memoria auxiliar: de novembre 2005\nNo hi ha temps en una vida humana per fer totes les coses que podríem, o ni tan sols les que voldríem, fer. Potser per això m'enganyo a mi mateixa pretenent aprendre idiomes que no faré servir i matriculant-me a Filologia per creure que podré tenir una segona, i una tercera oportunitat per fer el que ara crec que m'hauria convingut fer aleshores. I és un engany molt tosc, ja que SÉ que si tingués 20 anys en comptes dels gairebé 35 que tinc, tampoc hauria fet res de res, i que tot hauria estat com va estar quan realment tenia aquells vint anys.\nI el magre consol que obtinc és poder llegir i escriure i entendre idiomes que no són el meu, però sense intenció de posar-m'hi de veritat, de convertir-los en la meva passió, perquè les meves passions són poques, i massa fosques. I perquè el temps passa ràpid i no el puc perdre més em desespero una mica (o força) quan veig que a Italià no avancem prou i que de fet no podrem fer tot el temari perquè naturalment la professora ha de pensar en el bé comú, en el nivell general de la classe, en el que ells poden assimilar. Sempre ha estat així, només amb la diferència que abans tenia més paciència o tolerància per aquestes coses i ara que se m'escapa el temps i que sé que no aniré mai a viure a Itàlia ni a França ni a Anglaterra, aquests retards em representen entrebancs i disgustos. Però no hi puc fer res. Per això em vaig matricular a la UOC. Perdo una cosa que adoro, que és una classe presencial on poder veure en acció el professor impartint la matèria, cada un al seu estil, i que quedi gravada en el meu record; però guanyo temps, el temps que ara sé que no em puc permetre perdre...\nJa no tinc paciència per tolerar la maldestreria intel·lectual davant les coses més senzilles. I em meravello de com es pot sobreviure comptant bàsicament només amb aquesta maldestreria. És clar que segurament no cal ser hàbil intel·lectualment per sobreviure. Almenys no en el nivell que és important per a mi. Per exemple, un blog que per casualitat he visitat avui, anomenat "Mi vida es un malabar"; doncs bé, és el pitjor (per extens i complet) recull de faltes greus d'ortografia que es puguin haver escrit en llengua castellana, i cal tenir en compte que he llegit coses pèssimament escrites a Internet (en blogs, fòrums, xats, etc.). Davant d'aquestes obres de nefasta manufactura, sempre em pregunto: però, ells entenen el que han escrit? I, pitjor encara, els seus lectors, com s'ho fan per entendre'ls a la primera? JO he necessitat dues llegides de cada paràgraf per entendre el contingut (per exemple, he descobert amb dificultats que en aquest subidioma particular propocito significa propósito, després de donar-li voltes una bona estona). Però no és només una qüestió de manca d'accents, sinó tot un compendi d'incorreccions que van des de l'ortografia fins a la sintaxi passant pel desconeixement absolut de l'ús dels signes de puntuació, etc. Quan parlo d'aquestes qüestions la gent es pensa que jo voldria que tots fossin literats. I no es tracta d'això, sinó del fet que les eines per expressar-se mínimament correctament i eficaç estan a l'abast de tothom, ja que amb el que s'aprèn a l'escola n'hi ha més que suficient. I ni això. Si com també he comprovat en el meu propi país passa això, no sé per què em sorprenc que blogs com el dels malabars, que és de Xile (o altres escrits llegits a Internet de diversos països de l'Amèrica Llatina) continguin aquestes aberracions lingüístiques (per anomenar-les d'alguna manera), que en cap cas trobo "perdonables" pel fet de tractar-se de l'Amèrica Llatina (què passa, que per ser americans han de ser persones analfabetes?) ni tampoc per l'edat dels qui escriuen (amb 16 anys es poden tenir de sobra els coneixements mínims necessaris per escriure molt millor). No. no em valen les excuses.\nI mentrestant, jo m'entristeixo perquè sé que mai aprendré bé el francès i que no milloraré l'anglès i que l'italià quedarà en unes bones intencions i que el llatí no em serà mai natural i m'enrabio pensant per què no puc millorar, què hi ha tancat al meu cervell que m'impedeix assimilar les coses com voldria? Potser sóc massa gran? En aquest cas, vaig prendre una decisió sàvia als 14 anys, quan vaig escollir fer anglès a 1r de BUP per així tenir els coneixements de base de dues llengües des de jove i que em servissin de gran. De vegades som més savis quan som adolescents, i no sabem per què però actuem amb una determinació i una convicció que després ja no tornarem a tenir.\nPublicado por Brönte en 1:48 a. m.\nHace mucho que estoy desconectada de las bibliotecas públicas. Hace años acudía asiduamente a ver las novedades, a tomar libros en préstamo, a curiosear entre los estantes... Pero la vida laboral te acaba absorbiendo de forma implacable y ya no te tienes el mismo tiempo ni las mismas ganas para hacer determinadas cosas. Ayer, que fui a solicitar un certificado de empadronamiento a mi Ayuntamiento, se me ocurrió que al volver a casa me pasaría por la biblioteca para que me confirmasen que mi carnet de usuaria continuaba vigente y para gran alegría mía, el resultado fue que sí, que a pesar de haber transcurrido seis o siete años, podía continuar utilizando el mismo carnet. Volví a casa contenta por no tener que renovarlo, ya que según mis recuerdos de la última renovación (por aquel entonces mi carnet había sido renovado recientemente pero la informatización definitiva de mi biblioteca obligó a un nuevo cambio en el tipo de carnet), había que perder un par de días y también había que llevar fotocopia del DNI y unas fotografías, una de las cuales la adherían al carnet.\nPor la noche estuve buscando informaciones diversas en Internet y se me ocurrió entrar en la página de la Diputación de Barcelona (www.diba.es) para acceder a la información que hubiese sobre las bibliotecas, fuera cual fuese. Para mi sorpresa, todo está muy modernizado: se puede consultar el catálogo de cualquier biblioteca e incluso reservar o prorrogar la reserva de libros con sólo un clic. Y lo mejor de todo es que incluso se puede solicitar el carnet de usuario desde Internet, con sólo un clic, en un momento, sin viajes en persona y sin necesidad de llevar fotos ni fotocopias de DNI. Se hace la solicitud, se envía y únicamente hay que presentarse a recoger el carnet en la biblioteca elegida. Todo rápido y sencillo, como debería ser todo gracias a la informática y las posibilidades de Internet. No como algunos trámites burocráticos (Vg. la compulsa de títulos universitarios, que se debe realizar en la universidad de origen o con suerte en algún otro organismo, como si un papel con un sello probara que es cierto que te has licenciado de forma fehaciente, mientras que una consulta interuniversidades con protocolo de seguridad telemática podría mostrar tu expediente académico como licenciada de forma incontestable a cualquier organismo autorizado)\nEn definitiva, que al menos todo son facilidades para el uso y disfrute de las bibliotecas públicas, donde también se proponen actividades culturales diversas (a las que yo no acudo por una combinación de misantropía y falta de tiempo). Y como ya estoy matriculada en Filología catalana, ahora ya tengo la tranquilidad de poder coger prestados los libros que necesite, si he de leer libros que probablemente no tendré en casa porque siempre me ha tirado más la literatura francesa y sajona y además no contemporánea.\nLas bibliotecas actualmente no son un mero almacén de libros que se pueden tomar prestados, sino entidades de gestión del conocimiento a varios niveles. Según descubrí también ayer, algunas de ellas ofrecen formación para facilitar la alfabetización informática o el uso de Internet. Tienen también ordenadores de uso público para que todo el mundo, aunque no pueda permitirse adquirir un equipo informático, pueda acceder a la informática y a Internet. Y es la evolución natural de una biblioteca, porque el viejo modelo no es viable ya, por romántico o entrañable que sea. Pertenece a otro tiempo, a otro tipo de sociedad, a otro modelo de vida. Las bibliotecas, pues, se han sabido adaptar a los tiempos sin perder la esencia que las caracteriza y sin dejar de ejercer las funciones para las que existen, y eso me parece admirable. Las antiguas bibliotecas han muerto pero bravo por las nuevas. Creo que a partir de ahora intentaré frecuentar la mía.\nSin embargo, temo (y parece que eso es a lo que apunta lo que he visto) que se acabe concediendo cada vez menos importancia a los libros, a tener estanterías llenas de libros, y que te acaben remitiendo a consultar y tomar prestados los documentos digitalmente. Y eso... eso sí que para mí lo matará todo, porque leer un libro a través de una pantalla no es en absoluto lo mismo que un ejemplar de papel. Dejando de lado las nostalgias sobre el libro de papel, es que resulta que un libro de papel sigue siendo el medio más práctico, cómodo y sencillo para consultar datos o para leer. Leer digitalmente requiere una parafernalia que consume tiempo y además es distractora: enciende el chisme, espera que se cargue el documento, léelo en la pantalla sin que sufra tu vista, busca palabras o temas o capítulos a través de un comando en vez de simplemente hojear el libro en un momento... En fin, que se pongan como se pongan el formato digital a mí me resulta más lento, más pesado y más incómodo (y además gasta electricidad, con lo cual no es ni barato ni sosteniblemente ecológico). Para bien de la civilización, espero que las bibliotecas sepan encontrar y mantener un buen equilibrio entre el modelo clásico y lo que ofrecen las nuevas tecnologías.\nDe momento, si se mantiene como lo vi ayer, está muy bien.\nPublicado por Brönte en 1:27 p. m.


Molt soroll però poques nous - Revista Musical Catalana\nMolt soroll però poques nous\n48è VOLL-DAMM FESTIVAL INTERNACIONAL DE JAZZ DE BARCELONA. Christian Scott Sextet. CONSERVATORI DEL LICEU. 27 DE NOVEMBRE DE 2016.\nEl trompetista Christian Scott tornà a Barcelona, ara com a líder del seu propi grup. Scott, que es fa dir aTunde Adjuah, ja que segons afirma és descendent d’esclaus, presentava el disc Stretch music.\nEl seu principal referent és un oncle, el saxo alt i soprano Donald Harrison, que fa deu anys el va fer entrar en el món jazzístic. Un món que l’ha vist al costat de McCoy Tyner, Prince i Marcus Miller, entre d’altres. Però des de fa un temps s’ha decidit per liderar el seu propi combo. A la recerca, segons va dir, d’una música –composta per ell mateix– que parli de l’avortament, del racisme, de la violència policial o de les emissions de CO2. Per tant, és un home compromès.\nPerò al Conservatori del Liceu aquesta música no aixecà el vol. Especialment per una sèrie de repeticions tonals que, excepte alguns moments, sonà sempre igual. Però també hi contribuí el soroll enorme que produí el bateria, entestat, a més, a construir aquest suport gairebé sempre de la mateixa manera, amb el mateix tipus de redoblaments d’unes pells a les altres.\nNo fou, per tant, una música que s’enlairés. Perquè hi hagué molt soroll però poques nous. I perquè la barreja de ritmes i sensacions que Scott vol fer arribar, se li giren en contra a causa d’una feblesa conceptual força elevada. Féu la sensació que –a part la música que oferí–, les seves trompetes recargolades, la seva pròpia vestimenta, i els seus discursos –va xerrar molta estona explicant la seva vida i miracles i també la de la gent del seu combo– l’havien de catapultar als altars. Però amb això no n’hi ha prou. Ni de bon tros.\nLa llàstima és que els músics del grup són excel·lents. En un altre context haurien pogut aportar molt més del que ho van fer. Christian Scott és un trompeta que demostrà un fraseig poderós i un bon so. Però abusà dels espinguets i de les frases molt curtes. La flautista Elena Pinderhugues oferí un magnífic so i frasejà de manera plenament convincent, tal com també féu el saxo alt Logan Richardson.\nEl gran contrast en el grup el donà el pianista, Lawrence Fields, molt líric, mentre que el contrabaix, Max Mucha, no desentonava gens. Però tot quedava força ofegat per un bateria, Corey Fonville, del qual no dubtem que se sap l’ofici. Però en l’univers en què es trobava el combo –i se suposa que d’acord amb el seu líder– va matxucar de manera gairebé gratuïta.


Postejat per Vent d Cabylia a les 10:15 2 comentaris: Enllaços a este post\nCol·laboració per al Calendari dels Brillants 2018, per amable invitació del seu curador, l'erudit i cronista benisser, Joan Josep Cardona. Qui el vullga adquirir, pot dirigir-se a la MACMA (Mancomunitat Cultural de la Marina Alta), que l'edita anualment.\nPostejat per Vent d Cabylia a les 20:22 Cap comentari: Enllaços a este post\nPostejat per Vent d Cabylia a les 11:43 Cap comentari: Enllaços a este post\nPostejat per Vent d Cabylia a les 18:30 4 comentaris: Enllaços a este post\nPostejat per Vent d Cabylia a les 09:45 Cap comentari: Enllaços a este post\nPostejat per Vent d Cabylia a les 08:33 Cap comentari: Enllaços a este post\n"València no s'acaba mai"\nLes Arts celebra la jornada de portes obertes amb visites guiades, recitals i concerts\nImpostos al turisme, la batalla eterna\nL'Ateneu de Cocentaina guanya el I premi Sant Jordi de música festera d'Alcoi\nEl Ayuntamiento de Valéncia renueva los baños de Viveros con material ‘antivandalismo’\nLa colonització catalana i aragonesa del nou Regne de València entre 1238 i 1425 Este mapa, que empre en les presentacions d' Els ...\nFarà cosa d'un any i mig el catedràtic d'Història Contemporània de la Universitat Autònoma de Barcelona Borja de Riquer va publica...\nTerritoris europeus amb moviments nacionalistes Els valencians ni som un poble anòmal, ni moll, ni constituït per una amarga singular...\nV. Beltran, "Uns crien la fama i els altres carden la llana. Els pobles de la Marina parlen els uns dels altres: gentilicis i ren...\nSom Energia, un projecte per a transformar el món Tinc molts propòsits personals per al 2017, molts d'ells relacionats amb qüest...\nVista de satèl·lit de les àrees per on es degueren moure el català Pere de Déu, l'aragonesa Maria Peris, la seua filla, la valenc...\nAra fa dos anys vaig publicar un article en Levante-El Mercantil Valenciano sobre una història realment desconeguda: la de les Falles que e...\n¿Los valencianos, desde cuándo son valencianos? (Vicent Baydal, Llibres de la Drassana, 2017, 17,95 euros ) Los valencianos , por mu...\nlectura d’agost (una de tantes)\nEquidistants amb fronteres\nI tant que sí!, Paco Muñoz, Mossén Grenya, a Bocairent\nUn procés independentista que augmenta la confiança entre castellanoparlants?\nCatalanisme acrític (13)\nFonts històriques (3)\nHistòries Personals (22)\nIdentitats col·lectives (9)\nLiteratura valenciana (62)\nLlibres de la Drassana (10)\nPolítica valenciana (116)\nTradicions valencianes (18)


L'illa dels llibres: MIL SOLS ESPLÈNDIDS de Khaled Hosseini\nEL SALÓ DEL LLIBRE DEL 21 AL 25 DE NOVEMBRE\nJUNTS I PROU D'ANNA GAVALDA AL CINEMA\nTRAILER JUNTOS, NADA MÁS\nHARRY POTTER JA TÉ UNA ENCICLOPEDIA\nRAFAEL VALLBONA NOU PREMI NESTOR LUJÁN\nDIA: 21 FEBRER DE 2008 HORA: 18:30 MOTIU: HARRY P...\nCONTES de John Cheever\nMIL SOLS ESPLÈNDIDS de Khaled Hosseini\nEls herois televisius de Toni de la Torre\nTrailer - Heroes\nELS MERCATS DEL MÓN RECOLLITS EN UN LLIBRE\nTRILOGIA DE LA BOIRA de Carlos Ruiz Zafón\nPRIMER ANIVERSARI DE L'ILLA DELS LLIBRES\nMARTIN KOHAN NOU PREMI HERRALDE\nFOMENTAR LA LECTURA A RITME DE RAP\nÈxit de Les Benignes / Las Benévolas\nLES BENIGNES / LAS BENEVOLAS de Jonathan Littel\nEditorial: Amsterdam /Salamandra\nMil sols esplèndids és una de les novel.les més destacades de l'actual panorama literari.\nEl seu autor és en Khaled Hosseini nascut a l' Afganistan actualment viu als Estats Units.\nMil sols esplèndids és el relat de la vida de dues generacions de personatges units tràgicament per la guerra, de l'amistat entre dues dones, la Mariam i la Laila, d'un amor que sobreviu a totes les adversitats. Amb la invasió soviètica, amb la guerra, amb els talibans, amb l'arribada dels americans, com a teló de fons. I la seva lluita per trobar la felicitat, per sobreviure\nL'any 2003 Khaled Hosseini va publicar la seva primera novel.la amb el títol de The kite runner (el caçador d'estels) que de moment no s'ha publicat a casa nostra en català. En castellà l'editorial Salamandra la va publicar fa un temps amb el títol de Cometas en el cielo.\nPublicat per Jordi Milian a 17:53\nHi ha la versió en castellà que es diu Cometas en el cielo. El nou segell Amsterdam llibres que ha publicat Mil sols esplèndids publicarà la traducció al català.\nMil sols esplèndids m'ha arribat sobretot per la relació i la fortalesa de les dues protagonistes. Trobo que la crítica política de fons trontolla. És evident, que tot i l'arribada de les tropes nordamericanes, al país encara està sotmès, per no parlar dels ciutadns i en concrets de les ciutadanes.\n15/11/07 1:24 p. m.


CURSES DE MUNTANYA -Atletes del CAI Petromiralles. a la Buff Epic Trail 26 km. – Club Atlètic Igualada\nCURSES DE MUNTANYA -Atletes del CAI Petromiralles. a la Buff Epic Trail 26 km.\nTres atletes del C.A. Igualada Petromiralles, van participar dissabte en la prova Buff Epic Trail, disputada sobre un recorregut forestal per la Vall de Boí, amb un recorregut de 26 km. i amb un desnivell positiu de 1.798 m., amb sortida i arribada a Barruera, i que va comptar amb una multitudinària participació d’un miler d’atletes, amb destacats corredors catalans i estatals de l’especialitat.\nAntonio Martínez era 110è general i 17è en Veterans masc. amb 3h. 42m. 48seg., mentre Francisco Llamas era 119è general i 18è Veterà masc., amb 3h. 44 m. 56 seg. i Carles Riba era 215è general amb 4h. 07m. 54seg., entre un total de 999 corredors classificats.\nEl guanyador masculí va ser Daniel Castillo – C.A. Marathon -, amb 2h. 42m. 25seg., i en femenines es va imposar l’igualadina Georgina Gabarró – UEC Anoia – 51ª gral. amb 3h. 21m. 40seg.


Un informe de la Xarxa Vives revela que la majoria d’estudiants es troben satisfets amb la universitat\nUJI Notícies Un informe de la Xarxa Vives revela que la majoria d’estudiants es troben satisfets amb la universitat\nUn informe de la Xarxa Vives revela que la majoria d’estudiants es troben satisfets amb la universitat L’informe s’ha presentat a Barcelona en una jornada en què la rectora de l’UJI, Eva Alcón, ha participat en una taula redona\n15/05/2019 | SCP\nLa Xarxa Vives d’Universitats ha fet avui públics els resultats de l’informe Via Universitària: accés, condicions d’aprenentatge, expectatives i retorns dels estudis universitaris (2017-2019), en què han participat més de 40.000 estudiants de 20 universitats de Catalunya, el País Valencià, les Illes Balears i Andorra, entre els quals es troba l’estudiantat de la Universitat Jaume I. L’estudi analitza les condicions de vida dels estudiants, les seues formes d’estudiar, la seua vinculació amb la universitat, els seus hàbits culturals, els condicionants econòmics, així com les seues expectatives, valors i creences en relació amb l’educació superior. Via Universitària s’alinea amb els resultats de l’informe Eurostudent, que agrupa la mateixa informació en relació amb 28 països europeus.\nL’informe s’ha presentat a la Universitat de Barcelona en una jornada en què la rectora de l’UJI, Eva Alcón, ha participat en la taula redona titulada «Una universitat per a tothom?».\nSatisfacció amb la universitat i optimisme respecte a les expectatives de futur\nSis de cada deu estudiants estan satisfets amb l’experiència a la universitat, que valoren amb «entusiasme» i/o «acontentament». Les expectatives de futur són avui més optimistes que fa tres anys, quan es va realitzar la primera onada de l’enquesta Via Universitària. Així, el 36% confia que els estudis li permetran assolir una posició social alta, mentre que en 2016 només ho creia el 25%. La majoria (54%) també creu que els estudis li permetran assegurar-se bons ingressos; en 2016 només ho considerava el 40%. Així mateix, 8 de cada 10 estudiants creu que els estudis que cursa li seran útils per a cultivar-se i aconseguir una feina interessant i 7 de cada 10 considera, a més, que li permetran contribuir a la millora de la societat i trobar una feina més bona o relacionada amb els estudis. La major part (60%) se sent també integrat en la vida universitària i pensa que està ben preparat per a incorporar-se al món laboral-social i que la universitat l’ha ajudat força (68%).\nLa implicació institucional de l’estudiantat és moderada. Dos de cada deu estudiants de grau ha participat en algun òrgan de gestió universitari, assemblea o associació. Tanmateix, la participació cultural i esportiva és reduïda, atès que només 3 de cada 10 hi ha mostrat interès.\nEncara hi ha un camí per recórrer en termes d’equitat social i de gènere\nLa classe social predominant a la universitat és la classe alta: el 55% als graus i el 58% als màsters. Per contra, la classe social baixa és la menys representada en ambdós casos: suposa només l’11% de l’estudiantat.\nEn termes de gènere, les dones són majoria a la universitat (62%), però la seua presència és encara minoritària en les enginyeries (32%) i titulacions mixtes (44,6%). A més, l’estudi Via Universitària mostra que les carreres reprodueixen les tasques de l’àmbit domèstic marcades pel gènere. Les dones s’orienten cap a les àrees de salut i de cura, mentre que els homes cap a les que tenen a veure amb l’espai exterior de poder i de presa de decisions.\nEls resultats de l’informe de la Xarxa Vives també constaten que les estudiantes s’esforcen molt més a respondre a les exigències acadèmiques, especialment en carreres masculinitzades, on són minoria. Són més disciplinades i constants en l’estudi. La proporció de dones que mostra un nivell alt de dedicació a l’estudi (més de 40 hores setmanals) és superior a la dels homes: 40% enfront del 34%. Les dones inverteixen més temps a assistir a classe i estudiar, a més de la cura d’altres, feines a casa i transport, mentre que els homes dediquen més temps al treball remunerat, aficions i vida social.\nA més, com més edat, més perjudicada resulta la dona a l’hora d’exercir l’ofici d’estudianta, perquè les càrregues familiars l’afecten en major mesura i perd més temps d’oci personal que l’home. De fet, les dones disposen de dues hores setmanals menys per a l’oci personal que els homes.\nLa via majoritària d’accés a la universitat continua sent la tradicional\nLa gran majoria d’estudiants (82%) accedeixen a la universitat per la via tradicional, és a dir, mitjançant prova d’accés a la universitat, sense retard ni interrupcions en l’estudi. I només un de cada deu accedeix per vies alternatives, com la formació professional (una via d’accés que s’ha reduït en 7 punts en tres anys).\nLes interrupcions en els estudis estan causades per condicionants socials, econòmics i laborals. Els fills d’estrangers i membres de famílies amb un nivell formatiu baix són més vulnerables al retard en la consecució dels estudis universitaris. També aquells de més edat, els que accedeixen a la universitat amb notes baixes i els que estudien en modalitat virtual, a més dels estudiants d’enginyeries, arquitectures o ciències experimentals.\nEls progenitors són els principals finançadors dels estudis, tant en els graus (58%) com en els màsters (43%). De fet, per al 25% dels estudiants de grau, els ingressos familiars són l’única font de finançament amb la qual afrontar les despeses derivades dels estudis universitaris. Les beques són la segona font d’ingressos en importància, però 6 de cada 10 estudiants declara no rebre’n cap.\nEls ingressos per treball durant el curs o les vacances són la tercera font de finançament. Més de la meitat dels estudiants de grau (52%) compaginen feina i estudis, si bé el percentatge d’aquest grup s’ha reduït un 7% des de 2016. En el cas dels estudiants de màster, el 36% es dedica als estudis a temps complet.\nSis de cada deu estudiants de grau encara viu a casa dels progenitors\nEl 63% dels estudiants universitaris de grau viuen a la llar familiar. Dels estudiants emancipats (35%), els d’origen més acomodat accedeixen a residències universitàries en major proporció, i els d’origen menys afavorit a lloguers compartits amb altres estudiants. Tenint en compte els resultats d’Eurostudent 2018, la mitjana europea d’estudiants que viuen a la llar familiar se situa en el 36%. Així, ens trobaríem en la situació d’Albània i Croàcia (51%), Geòrgia (65%) i Itàlia (69%) i en la situació contrària a la de la majoria de països inclosos en l’enquesta europea, en els que els estudiants viuen majoritàriament fora de casa dels progenitors. A Finlàndia viuen amb els pares el 4% dels estudiants, a Dinamarca el 8% i a Noruega el 9%.\nLa mobilitat internacional, repte pendent\nNomés un 8% dels estudiants universitaris ha fet mobilitat internacional, tot i que un 37% pensa fer-ho. Per a 9 de cada 10 les dificultats econòmiques són una barrera molt o bastant important a l’hora de cursar estudis a l’estranger.\nEls estudiants de classe social alta fan el doble de mobilitat internacional (10%) que els de classe social baixa (4,7%). La classe social mitjana també està per davall; només el 6,3% dels estudiants cursa estudis a l’estranger. L’estada internacional ve finançada sobretot pels progenitors (63%), beques, ajuts i préstecs (19%) i finançament propi (16%).\nVia Universitària és un dels projectes troncals del programa d’estudiants que desenvolupa la Xarxa Vives i ocupa un lloc destacat entre les 150 accions del pla d’actuació anual de la institució. La primera edició de l’enquesta, que es va impulsar amb la Fundació Jaume Bofill, es va presentar el 2016. Aquesta segona edició ha comptat amb la col·laboració de la Generalitat de Catalunya, l’Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU), l’Agència de Qualitat de l’Ensenyament Superior d’Andorra i La Caixa.


Víctor Alexandre - Dividim-nos i Espanya ens comandarà\nSempre m'ha semblat ridícul el terme 'fet diferencial' referit a Catalunya. Ridícul, dit per espanyols, i ridícul, dit per catalans. En el primer cas, perquè tots els pobles del món, amb Estat o sense, són fets diferencials. Absolutament tots. I en el segon, perquè traspua provincianisme, regionalisme, autonomisme, pusil·lanimitat. És el terme del qual s'han servit indistintament durant molts anys Espanya i Catalunya per anar fent la viu-viu. Espanya concedia a Catalunya aquesta piruleta honorífica que no volia dir absolutament res, i Catalunya, a canvi, renunciava al seu rang de nació i proclamava tota cofoia: "Som un fet diferencial! Som un fet diferencial!..." Tres segles de sotmetiment sota la bota espanyola, per força havien de reconfigurar la personalitat dels catalans llevant-los la memòria i la dignitat i transformant la seva visió catalanocèntrica de la vida en una visió hispanocèntrica. Ha calgut, doncs, un lentíssim procés –sovint desesperant– de conscienciació col·lectiva perquè una bona part de la societat catalana despertés d'aquest malson, s'adonés del parany i actués en conseqüència. Però encara no hem fet net. Només cal mirar els telenotícies de TV3, per veure el prisma hispanocèntric amb què estan configurats. Un dia en parlarem amb més profunditat.\nUna altra de les xacres que deixen tres segles de dependència és la desconfiança en les pròpies forces, cosa que, més enllà de la por inconscient a enfrontar-se al dominador, comporta una permanent discussió bizantina entre els dominats. I és que el lògic malestar que provoca tot sotmetiment dilatat en el temps ha de sortir per algun lloc, i els catalans tendim a canalitzar-lo no pas contra l'agressor sinó contra la víctima. És a dir, contra nosaltres mateixos. Això explica l'orgue de gats en què es converteixen les nostres inacabables picabaralles i deliberacions. Només cal veure els insults que han creuat aquests dies moltíssims independentistes en el debat per la investidura del president Mas. No em refereixo als diputats de Junts pel Sí i de la CUP, és clar, sinó a votants d'ambdues opcions que serveixen en safata l'àpat que justament vol menjar el búnquer espanyol format per PP, PSOE i Ciudadanos. El búnquer sap molt bé que, per neutralitzar l'enemic, no hi ha arma més poderosa que sembrar zitzània en el seu camp. I nosaltres, dividits, li fem la feina.\nTambé fem la feina al búnquer quan emfasitzem les diferències ideològiques que ens separen internament tot oblidant que, per grans que aquestes siguin, res no és més important que allò que ens uneix. I allò que ens uneix és la captivitat. Som captius d'un tercer, i només –només– podrem deixar de ser-ho si cavem el túnel plegats. Som captius que compartim l'anhel més noble i just que pot tenir una col·lectivitat, que és la llibertat, i l'única manera –remarquem-ho: l'única manera– d'aconseguir-la és fent pinya contra l'opressor i vivint tota agressió als companys com una agressió contra nosaltres, no pas aprofitant-nos-en per afeblir-los. Altrament, fa tot l'efecte que l'amplificació de les nostres divergències o la injusta satanització del president Mas és el pretext per dilatar el temps i no haver de fer el pas decisiu, que és fugir. Des de la captivitat podem imaginar-nos la llibertat de moltes maneres, moltíssimes, però només n'hi ha una de fer-les realitat, i és des de la llibertat.\nEl Món , 4/1/2016


Cel variable i ambient d'hivern • Ràdio Capital de l'Empordà\nCel variable i ambient d’hivern\nJornada amb un estat de cel variable on ens creauaran intervals de núvols que a estones seran més abundants. En general no plourà, però cap a mig dia tampoc es pot descartar que s’escapi algun ruixat.\nLa temperatura serà més aviat propia de l’hivern: els valors mínims han arribat als 4ºC però les màximes no passaran en molts punts del Baix Empordà dels 12ºC.\nCap a la nit i propera matinada es taparà molt el cel i ja poden començar els primers ruixats.\nEl moment de pluja més probable a la comarca serà demà al matí, amb precipitacions que poden durar fins passat migdia de forma intermitent. En general però no s’acumularan grans quantitats de pluja però localment es els ruixats poden anar acompanyats de tempesta.\nArticle anteriorEls cossos de seguretat aplaudeixen als treballadors sanitaris de Sant Feliu de Guíxols\nArticle següentEl paper de la ràdio en temps de crisi


Notícies - Els dos punts de recàrrega de vehicles elèctrics de Can Sant Joan, a punt de ser una realitat\nL'Ajuntament descarta a curt termini cobrar el servei de recàrrega\nPunt de recàrrega al carrer de la Mina / Foto: Cugat Mèdia\nel 20/gener Ignasi Duran Societat PDF\nEls dos punts de recàrrega de vehicles elèctrics de Can Sant Joan s'habilitaran d'aquí poc. L'Ajuntament està a prop de solucionar un problema amb Endesa, que ha de donar llum verda per activar uns carregadors que porten dos anys fora de servei. Així ho ha explicat el regidor de Serveis Urbans, Mobilitat i Transport de l'Ajuntament de Sant Cugat, José Gallardo, al programa 'Connectats'.\nGallardo també s'ha pronunciat sobre la problemàtica en el funcionament de l'app que serveix per gestionar els punts de càrrega a l'àrea metropolitana, per la qual l'AMB ha obert expedient a l'empresa encarregada. Tot i que un d'aquests punts és a Sant Cugat, ha apuntat que des del consistori "desconeixen completament" aquesta qüestió i no poden aportar informació.\nSobre si el servei de recàrrega passarà a ser de pagament, el regidor ha assegurat que, a Sant Cugat, a curt termini "segur que no". Malgrat que opina que si això ha d'acabar passant, com és el cas de Barcelona, "els preus han de ser competitius, no pot ser que la recàrrega elèctrica et costi més que la benzina", ha dit. També ha recordat que els punts de recàrrega del carrer són per emergències i s?ha de prioritzar la càrrega a domicili.\nA la ciutat hi ha 559 usuaris que utilitzen els punts de recàrrega elèctrica a la via pública. El punt amb més afluència, diu Gallardo, és el del Cap de La Mina. La previsió és augmentar els punts de la ciutat a un total de 7. Actualment n?hi ha 5, però 2 són els del parc empresarial de Can Sant Joan, que no estan funcionant. L?objectiu de l?Ajuntament és incentivar la mobilitat sostenible i José Gallardo recorda que els cotxes elèctrics i híbrids no han de pagar zona blava ni verda. A la ciutat hi ha un total de 231 vehicles amb etiqueta ambiental eco o híbrids endollables.\nAquests són els punts que deia del polígon del parc empresarial de Can Sant Joan, que és un problema amb la companyia Endesa que estem intentant solucionar. Aquells són de càrrega semiràpida, no de càrrega ràpida com els del carrer de la Mina, i, per tant, s'han de solucionar. Només ens falta l'alta per part de la companyia elèctrica.


L'Ajuntament de Badalona tancarà però els regidors atendran els ciutadans - Empordà\nL'Ajuntament de Badalona tancarà però els regidors atendran els ciutadans\nUn jutge obliga al consistori badaloní a fer festa avui, Dia de la Hispanitat, i no li permet mantenir obertes les oficines\nLOCALITAT | EFE/DDG 12.10.2016 | 06:30\nEl tinent d´alcalde de Badalona, José Téllez, i l´alcalde accidental, Oriol Lladó, en roda de premsa. acn\nUn jutge ha donat la raó a la Delegació del Govern a Catalunya i ha prohibit a l'Ajuntament de Badalona obrir avui els seus locals al públic i treballadors, davant el "perjudici irreparable" que suposaria a l'interès general o col·lectiu en la celebració del 12-O. Davant d'això, el consistori badaloní acatarà la resolució del jutge, però els regidors acudiran al consistori per atendre els ciutadans.\nEn un acte, contra el qual no cap recurs, el titular del jutjat contenciós 14 de Barcelona acorda adoptar les mesures sol·licitades per la Delegació del Govern i, en conseqüència, suspèn cautelarment l'efectivitat de qualsevol actuació administrativa del consistori de Badalona "que tingui per objecte o finalitat l'obertura dels seus locals i dependències, al públic o als empleats públics d'ell dependent, durant el dia 12 d'octubre del 2016".\nL'alcaldessa de Badalona, Dolors Sabater, va anunciar dilluns que oferia als treballadors municipals que ho desitgessin l'opció de convertir el 12 d'octubre en dia laborable, "a compte del 9 de desembre, per poder gaudir del pont de la Puríssima".\nEl jutge, que veu lícit el plantejament polític i ideològic d'equip de govern municipal de Badalona, conclou encara que obrir les portes del consistori per desenvolupar l'activitat d'un dia laborable, encara que amb limitacions, suposaria, en tractar-se d'una festivitat nacional, un perjudici irreparable a l'interès general i a més comportaria un risc per a la llibertat ideològica dels ?treballadors, que indirectament es veurien obligats a "significar-se" políticament sobre el 12 d'octubre.\nDavant d'això, l'Ajuntament de Badalona va assegurar ahir en roda de premsa que acataran la resolució del jutjat, però els regidors acudiran al consistori per atendre els ciutadans. "En cap cas volíem ni volem posar cap treballador municipal en una situació complicada", va apuntar el primer tinent d'alcalde i alcalde accidental, Oriol Lladó, en roda de premsa.\nLladó va sostenir que la proposta que es va posar sobre la taula no responia només a motivacions polítiques, sinó que es tractava d'una iniciativa consensuada amb els sindicats en pro de la conciliació de la vida familiar amb la laboral.\n"Ha de quedar clar que estem davant un cop d'Estat a l'autonomia local", va lamentar el tercer tinent d'alcalde, José Téllez, que va recalcar que es tractava d'una opció "voluntària". Téllez va criticar la "duresa" amb la qual l'Estat ha actuat en relació amb la proposta badalonina, però va avisar que no desestabilitzarà el govern que encapçala Dolors Sabater (Guanyem Badalona en Comú), que és de viatge.\nSegons dades del consistori, el 10% dels treballadors que podien canviar de forma voluntària la festa del Dia de la Hispanitat pel 9 de desembre havien sol·licitat acollir-se a aquesta possibilitat.\nEn el seu escrit, el titular del jutjat contenciós número 14 de Badalona, Manuel Alcover, adverteix que si no es prohibís al consistori que demà obrís les seves portes "es causarien perjudicis irreparables a l'interès general o col·lectiu en la celebració d'una festivitat nacional".\nEl jutge apunta que la decisió té també un interès "de protecció" relatiu a la "llibertat ideològica dels empleats públics" de l'Ajuntament de Badalona. "Resulta evident -remarca la resolució judicial- que la decisió de l'Ajuntament obeeix a un determinat plantejament polític o ideològic (perfectament lícit i respectable, d'una altra banda), de manera que la decisió individual de cada treballador d'anar o no anar a treballar aquell dia, malgrat el que pugui argumentar-se per l'Ajuntament, pot no ser completament lliure i, a més, podria resultar contrària al dret fonamental a la llibertat ideològica".\n"En aquest cas, existeix un risc cert que l'actuació administrativa impugnada, si bé de manera indirecta, obligui els empleats públics a significar-se, en un sentit o en un altre, en relació amb la festivitat del 12 d'octubre", adverteix.


Un nou cas de legionel·la a Alcoi eleva a 16 el nombre d’afectats | Consumer\nNomés dos dels pacients afligits per aquest brot, l'origen del qual ja s'ha localitzat, estan hospitalitzats\nPer mediatrader 13 de juliol de 2010\nLa Conselleria de Sanitat de la Generalitat Valenciana ha detectat un nou cas de legionel·la a Alcoi (Alacant), per la qual cosa el nombre de persones afectades en aquest nou brot s’eleva a un total de 16. D’elles, només dos romanen ingressades a l’Hospital Verge dels Lliris de la ciutat, segons va informar l’Executiu valencià. L’última persona afectada està ingressada al centre hospitalari d’Alcoi “amb bona evolució clínica” i només un dels pacients ingressats la setmana passada roman al centre, per trobar-se “greu”. Els dos pacients estables la passada setmana, ja han estat donats d’alta.\nEl brot va afectar a cinc pacients en la primera quinzena de juny, quan es va registrar la primera agrupació de casos. Tots han rebut l’alta hospitalària. La segona agrupació de casos, que es va detectar el passat 30 de juny, va afectar a 11 pacients més.\nEntre les actuacions dutes a terme per determinar el focus del contagi, la Conselleria de Sanitat ha pres mostres de diferents instal·lacions i ha localitzat una font de transmissió que s’ha precintat de manera immediata. Aquesta font és una instal·lació de baix risc que complia la normativa vigent, però “a causa de les condicions d’humitat ambiental i calor havia estat colonitzada pel bacteri”, van assenyalar des de la Generalitat.\n“Les mesures de prevenció i control que es duen a terme de forma sistemàtica a la ciutat d’Alcoi superen, amb molt, la normativa i les recomanacions per al control d’aquesta malaltia”, va assegurar la Generalitat. No obstant això, des de la detecció dels primers casos s’han reforçat encara més aquestes mesures, ja que s’espera la detecció de nous casos, encara que es creu que remetran com a conseqüència de la inactivación de la font de transmissió.\nbacteri brot foco del contagio-ca humedad ambiental-ca legionela-ca\nLes infeccions causen un de cada sis càncers


Les Corts Valencianes archivos - Actualitat de l´Alt Vinalopó, el Vinalopó Mitjà, l´Alcoià, El Comtat i l´Alacantí\nPoblació : Les Corts Valencianes\nComunitat Valenciana Elda Generalitat Valenciana Les Corts Valencianes\nLes Corts Valencianes aprobarán el Presupuesto 2022 antes de Navidad\nPer Ana diciembre 21, 2021 073\nEn nuestro programa semanal “El Dato”, el Diputado Autonómico del PSOE, Jesús Sellés, analiza la negociación del Presupuesto General de la Comunitat Valenciana. Asimismo, destaca...\nRedacció abril 25, 2021 agosto 8, 2021\nPer Redacció abril 25, 2021 agosto 8, 2021 0219\nLhemicicle de les Corts Valencianes ha acollit este migdia la primera celebració del 25 dAbril de la X Legislatura, perquè ledició de lany passat no...\nEl President Morera destaca el paper de leducació per desmuntar el discurs de lodi en la commemoració de la Xoà\nRedacció enero 27, 2021 agosto 7, 2021\nPer Redacció enero 27, 2021 agosto 7, 2021 0243\nEnguany la pandèmia que patim a nivell mundial no ha deixat commemorar com sha fet des de fa anys a les Corts la Xoà, el...\nEl President Morera proposa la coordinació de les Corts amb loficina valenciana a Brusselles per conèixer i participar en els fons de recuperació\nRedacció octubre 16, 2020 junio 24, 2021\nPer Redacció octubre 16, 2020 junio 24, 2021 0276\nValència, 16 doctubre de 2020 – Este matí, al despatx de la Presidència de les Corts, el President de la cambra autonòmica valenciana, Enric Morera,...\nAna Barceló: En este momento estamos mejor preparados para enfrentarnos a la pandemia\nRedacció septiembre 5, 2020 junio 24, 2021\nPer Redacció septiembre 5, 2020 junio 24, 2021 0320\nCorts Valencianes La consellera lanza un mensaje de tranquilidad a las familias ante el inicio del curso escolar: Debemos estar tranquilos, sin bajar la guardia...\nEls artistes fallers i foguerers demanen en les Corts col·laboració institucional per evitar la desaparició dun sector autòcton i vital per a les nostres festes\nRedacció julio 9, 2020 junio 24, 2021\nPer Redacció julio 9, 2020 junio 24, 2021 0284\nValència, 9 de juliol de 2020 – El President de les Corts Valencianes, Enric Morera, sha reunit hui amb els artistes fallers i foguerers, un...\nEl President Morera assegura que, malgrat la COVID-19, ha continuat el treball del legislatiu valencià i agraeix a totes les persones que ho han fet possible\nPer Redacció junio 25, 2020 junio 24, 2021 0251\nValència, 25 de juny de 2020 – El President de les Corts Valencianes, Enric Morera, ha destacat que la pandèmia mundial de la COVID-19 no...\nPer Redacció marzo 13, 2020 junio 24, 2021 0383\nLes Corts Valencianes no tendrán actividad presencial ni visitas a la institución al menos hasta el 24 de marzo, pues la inactividad de la semana...


Lluís Subirana: Esperit de Festa 12-12-09\nLa sardana i la cultura tradicional i popular serà present, també aquest any, en molts pobles i ciutats col·laborant en una nova edició de la Marató que Televisió de Catalunya i la Fundació La Marató de TV3 impulsen amb el propòsit de recollir recursos econòmics destinats a fomentar la investigació, la diagnosi i el tractament de diferents patologies mèdiques. Enguany aquesta campanya està centrada a l’entorn d’unes 7.000 malalties considerades minoritàries, per ser poc freqüents malgrat la seva gravetat però que es calcula que a Catalunya hi pot haver uns 400.000 afectats.\nLa presència de la sardana en activitats solidàries és freqüent al llarg de l’any però, en aquesta ocasió, són moltes les entitats que dediquen les activitats sardanistes a recaptar fons per a aquesta lloable tasca humanitària. Entre aquestes podríem citar, per exemple, la Gran Sardana Solidària a la Bisbal d’Empordà, coincidint amb la celebració del tradicional Aplec de Santa Llúcia, amb l’actuació de la Cobla Baix Empordà. La trobada de tradicions catalanes que Els Amics de la Sardana de Cornellà de Llobregat han decidit convocar i en la que hi participaran la Cobla Contemporània, els Diables i els Castellers de Cornellà i la banda de música Xaranga Sarau, en una acció conjunta que tindrà lloc a la plaça de l’Església. També la Plaça de la Fira de Cardona viurà l’actuació d’una Cobla formada per músics de l’Associació Cultural Banda de Cardona que interpretarà una ballada de sardanes en una crida d’aquesta població a solidaritzar-se amb La Marató. A remarcar també la celebració de la Trobada d’Esbarts al barri de Sarrià amb un recital de danses d’arrel tradicional de Catalunya i les Balears.\nUn element important d’aquesta acció solidària és l’edició del Disc de la Marató, una iniciativa que va néixer l’any 2005 i en la que hi col·laboren, de manera desinteressada, molts dels millors professionals de la música i el cant amb el propòsit de, amb la seva venda, obtenir fons, sensibilitzar la població i divulgar l’abast de les malalties que tracta cada edició. En el llibret que acompanya el CD, el sabadellenc Àngel Lacalle, director de l’edició, escriu: “L’objectiu, com cada any, és aconseguir una venda massiva per obtenir tants ingressos com sigui possible per aportar-los a la recerca biomèdica. La compra “militant” del Disc de la Marató funciona perquè darrere de l’acte econòmic hi ha moltes històries que es mouen entre la solidaritat i un acte convençut de voluntat amb sentit... i també perquè hem descobert que el plaer de regalar-lo o de dedicar-ne íntimament les cançons als nostres entorns més pròxims, encara que sigui anònimament, ens projecten tan enllà com el desig que el nostre suport a les causes sigui possible a banda que evident.”\nFins aquí el desig compartit amb l’amic Lacalle. A mi m’agradaria, però, que la presència de la nostra música més pròpia, sardanes, cant coral, dansa, es veiés més representada en aquests enregistraments. Malgrat això, cal dir que aquest any el ritme de la sardana hi és present amb un arranjament de Marc Parrot sobre la cançó El meu camí que va popularitzar el cantant nord-americà Frank Sinatra i que, amb el títol de Com he fet sempre, interpreta Quico Pi de la Serra amb l’acompanyament musical de la Cobla Montgrins.\nI, per acabar, destacar la presència sabadellenca en aquest CD. A més de la direcció en la producció d’Àngel Lacalle, els arranjaments dels germans Ten i de Jordi Cubino, i la interpretació del jove tenor Xavier Martínez. Jo ja he comprat aquest CD i l’he escoltat. No se’l perdin.\nPublicat per Anònim a 9:15


88 Seguint 102 Seguidors\nJun 13, 2020, 10:14\nGràcies per les votacions. El nostre repte és #NovaFita750h\nJun 21, 2020, 08:45\n@FrancescGali @Jordi_Tell @commonvoicecat ja l'he provat. Em sap greu però amb mi no funciona gaire😔.. potser no vocalitzo prou o parlo massa ràpid\nLes frases meves petits errors, però que feien perdre el sentit a la oració, ara quan he posat al nen (15 anys) ha estat un despiporre 🤭


поэт — с английского на русский\nмуж. poet буколический поэт ≈ bucolic\n~есса ж. poetess;\n~ика ж. poetics pl.\nБольшой англо-русский и русско-английский словарь > поэт\nАнгло-русский дипломатический словарь > warrior\nEnglish-Russian media dictionary > lyricist\nEnglish-Russian dictionary of technical terms > poet\nEnglish-Russian library and information terminology dictionary > poet\nEnglish-Russian smart dictionary > poet\nАнгло-русский словарь по рекламе > poet


HomebinitruiActivitats obertesDinar d’arròs amb salseta 2017\nDinar d’arròs amb salseta 2017\nCom cada any, arriba a la tardor binissalemera el dinar d’Arròs amb Salseta. El dinar serà el diumenge 12 de novembre a Ca n’Arabí.\nIgual que els darrers anys a més del dinar, hi haurà diferents activitats.\nA les 12 h, començarem amb jocs i activitats infantils.\nA les 13h, hi haurà una paradeta perquè faceu el vermut.\nA les 14h, començarem a servir el dinar.\nRecordau que després del dinar, amb el número que figura al tiquet participau a la rifa.\nEls tiquets els podreu trobar del divendres 3 fins al dijous 9 de novembre a l’Ajuntament de Binissalem i a Can Bonyet. A més, els podreu comprar al Binitrui el dissabte 4 de novembre.


G047 Comercio Al Por Menor, Excepto De Vehículos De Motor Y Motocicletas 9.604\nG046 Comercio Al Por Mayor E Intermediarios Del Comercio, Excepto De Vehículos De Motor Y Motocicletas 5.995\nG045 Venta Y Reparación De Vehículos De Motor Y Motocicletas 1.892\nCiutadella De Menorca 513\nCastell (es) 58\nD. M. Y. C. Watering Exploitatie S.l. Calvià\nQuitian Productos Y Servicios Sl. Palma De Mallorca Vym (Otras 1)\nInformatica No Problem Sl Palma De Mallorca\nFeel Free Fly Sl. Palma De Mallorca\nMediterranean Sun Islands S.l. Lloret De Vistalegre\nAlimentaciones Pitiusas S.l. Eivissa\nHinpla Sub Sl Llucmajor\nPlantes I Suministres Sl Inca\nProteccio Humana Sa Palma De Mallorca\nBaleart-plat Sl Palma De Mallorca\nTicatica S.l. Calvià\nGrupo Royal Tbc Sl (extinguida) Palma De Mallorca\nCentro Veterinario De Baleares Sl Palma De Mallorca\nFerrer Lang Export S.l. Inca\nAction Dart Sl Santa María Del Camí\nBrillant Color Sl Palma De Mallorca\nMiguel Morey E Hijos Sl Artà\nIfewo S.l. Sant Josep De Sa Talaia\nSuper Anglada Orfila Sociedad Limitada. Sant Lluís\nRiera Grimalt Sl Palma De Mallorca


Francisco Diez Canseco:"" Consejo por la Paz celebrará a lo grande su 20º aniversario"\nEl presidente del Consejo por la Paz, Dr. Francisco Diez Canseco Tavara, informó sobre la celebración del vigésimo aniversario de esta institución, a llevarse a cabo hoy martes 13 de noviembre.\nSeñaló que a dicho evento asistirán personalidades del ámbito político y empresarial como Keiko Fujimori, Isaac Humala , el vicealmirante Luis Giampietri, la vicepresidenta de la República Marisol Espinoza , Francisco Mirò Quesada (director de El Comercio), Fernán Muñoz (decano del Colegio de Ingenieros), Agustín Figueroa, Isaac Humala , José Barba, Ántero Flores-Aráoz, Rafael Rey y Jorge del Castillo.\nAsimismo, también se harán presentes los congresistas Martín Belaunde, Mauricio Mulder y Julio Gagó, junto con los alcaldes Silvia Barrera (Villa María del Triunfo) y Marco Álvarez (San Borja), entre otros.


World Journal of Surgical Oncology [WorldCat Entities]\n"World Journal of Surgical Oncology (En línea)"\n"World Journal of Surgical Oncology"\n"World Journal of Surgical Oncology"@en\nCàncer Cirurgia Revistes.\n"Càncer Cirurgia Revistes."\nNeoplasms surgery Periodicals.\n"Neoplasms surgery Periodicals."\nSurgical Procedures, Operative Periodicals.\n"Surgical Procedures, Operative Periodicals."


Loxarel Brut Nature Garnatxa Blanca 2018 | enterwine.com\nClàssic Penedès Loxarel Brut Nature Garnatxa Blanca 2018\nEscumós Clàssic Penedès. Monovarietal de Garnatxa Blanca amb una criança mínima de 15 mesos en rima.\nVet aquí la nova anyada de Loxarel Brut Nature Garnatxa Blanca. És un vi escumós molt original, ja que es tracta d'un monovarietal de Garnatxa Blanca, cosa poc freqüent.\nDe fet, Masia Can Mayol és el primer celler de la DO Penedès a fer un vi escumós amb aquesta varietat. La idea rere el projecte és mostrar les virtuts de les varietats tradicionals de la zona.\nEl raïm d'aquest escumós Clàssic Penedès prové de vinyes plantades a 700 metres d'altitud dins de la subzona Pla de Manlleu, a l'Alt Penedès, conreades seguint els paràmetres de l'agricultura ecològica orgànica i biodinàmica.\nElaborat seguint el mètode tradicional, el vi base va fer la segona fermentació a l'ampolla. Tot seguit, el vi escumós ecològic Loxarel Garnatxa Blanca 2018 va fer una criança mínima de 15 mesos en rima.\nUn vi Clàssic Penedès original i diferent.\nProducció d'unes 5.700 ampolles.\nEl vi escumós Loxarel Garnatxa Blanca és de color groc palla, amb reflexos verdosos. Molt brillant, net i transparent en copa, aquest Clàssic Penedès forma un fi rosari de petites bombolles.\nAquest escumós de Garnatxa Blanca és sorprenent. Records de pera i poma, amb notes cítriques molt agradables, i aromes de pa de pessic i vainilla, amb subtils tocs de fruita seca.\nL'atac en boca és fresc i agradable, amb un pas untuós, saborós, equilibrat i una sensació fina i cremosa. Aquest escumós de Masia Can Mayol és vinós i estructurat, amb una acidesa esmolada i un final persistent i lineal.\nTot un descobriment. Loxarel Brut Nature Garnatxa Blanca 2018 és ple de frescor i vitalitat.\nLoxarel Brut Nature Garnatxa Blanca 2012:\nAperitius, Arrosos de peix, Arrossos caldosos, Bacallà, Cuina oriental, Fumats, Marisc a la graella, Marisc cru, Ostres, Patés, Pernil ibèric de gla, Pica-pica, Sushi\nBombolla fina i fresc, Fresc i sec, Lleuger, fàcil de beure\nSorprenent. Crec que és l'únic escumós de Garnatxa Blanca que conec, i val la pena tastar-lo.\nOpinat per Obi (publicat a 18 gener de 2021)


14/01/2019 Temps de lecture: 2 minute(s)\nAd hoc announcement i.a.w. Art. 53 LR, Communiqués de presse 30/06/2021\nCommuniqués de presse 24/06/2021\nAd hoc announcement i.a.w. Art. 53 LR, Communiqués de presse 18/06/2021


Acord per una moció de censura a Calonge | Joan Trillas | calonge i sant antoni | Administracions | El Punt Avui\nAcord per una moció de censura a Calonge Acord per una moció de censura a Calonge Acord per una moció de censura a Calonge Acord per una moció de censura a Calonge + Acord per una moció de censura a Calonge E-mail\ncalonge i sant antoni - 18 setembre 2020 2.00 h\nJunts per Calonge, el PSC, Republicans i el PP la van entrar ahir al registre\nL’alcalde, Miquel Bell-lloch (ERC), diu que s’impulsa des de les mentides per repartir-se cadires\nL'alcalde, Miquel Bell-Lloch, ahir durant la roda de premsa per valorar la presentació dela moció de censura. JOAN TRILLAS.\nJordi Soler, segon per la dreta, ahir a la tarda amb la resta de regidors signants de la moció de censura. EPA.\nAcord per una moció de censura a Calonge Acord per una moció de censura a Calonge Acord per una moció de censura a Calonge Acord per una moció de censura a Calonge Acord per una moció de censura a Calonge E-mail\nJoan Trillas - calonge i sant antoni\nL’equip de govern de Calonge i Sant Antoni, d’ERC i Avancem, té els dies comptats. Els grups de Junts per Calonge i Sant Antoni, el PSC, Republicans i el PP van presentar ahir al registre de l’ajuntament una moció de censura, que es tractarà en un ple que es farà l’1 d’octubre que ve. Si no hi ha cap canvi de darrera hora, els impulsors, amb nou regidors, tenen la majoria necessària, contra els set de l’actual govern. El retorn de Jordi Soler, líder de Junts per Calonge i Sant Antoni, s’aprovarà i escenificarà amb tota probabilitat durant una sessió presencial. Aquesta serà la segona moció de censura que permet a l’incombustible Jordi Soler recuperar l’alcaldia, que va perdre per gairebé cinquanta vots.\nTal com va avançar aquest diari el maig passat, l’exalcalde Jordi Soler, el PSC, Republicans i el PP, tots a l’oposició, van aconseguir durant aquell període teixir els suports i confiances necessaris per impulsar amb un preacord aquest canvi de govern. Soler, polític astut i molt acostumat a mesurar els temps, que són clau per arribar a acords, no es volia precipitar i menys en temps de confinament. A més, tot i aquest preacord, calia assegurar la confiança del regidor del PP, que no té cap retirada amb l’anterior regidor popular, amb el qual Soler va governar el mandat passat; a la pràctica: dos perfils que no tenen res a veure, més enllà de les sigles del PP. La CUP, l’altre actor, no ha volgut deixar l’oposició i veure-les venir. S’ha centrat a pacificar, buscar ponts d’entesa i acords programàtics.\nEls motius per presentar la moció de censura són diversos. Si bé plana com una espasa de Dàmocles des del principi del mateix mandat, els motius i formes s’han adaptat al context. Segons Soler i la resta de portaveus signants, calia impulsar el canvi de govern davant la “necessitat urgent de fer front i donar respostes a la crisi produïda per la tempesta Glòria i la crisi sanitària, econòmica i social provocada per la Covid-19”. Aquests arguments són els que han portat els nou regidors que impulsen la moció de censura a “superar les sigles dels partits i escoltar la ciutadania”.\nA més, i segons van destacar ahir en un comunicat, les “diferents crisis” del govern de coalició d’ERC i Avancem i “la manca de propostes i accions del fins ara govern municipal, en l’actual context colpidor de crisi, han empès els nou regidors a formar un govern d’emergència i d’unitat per a la reactivació i una acció de govern centrada, sobretot, en les persones.\nLa moció, però, ja ha tingut les primeres reaccions. Junts per Catalunya va fer públic ahir a última hora de la tarda un comunicat en què precisava que no avalava aquest acord, que “cap dels regidors calongins és militant del partit i que, per tant, la direcció no ha intervingut en cap decisió”.\nUn moció de “mentides”\nL’alcalde, Miquel Bell-lloch (ERC), va defensar ahir en una roda de premsa que el govern d’ERC i Avancem ha fet “propostes per una nova majoria que doni estabilitat i així avançar en polítiques socials i econòmiques que donin resposta a les necessitats a les quals ens ha obligat aquest context actual marcat per la Covid-19”. L’alcalde hi va afegir: “Seguim treballant per una majoria pensant en Calonge i Sant Antoni, defugint el que és el repartiment de cadires; a nosaltres no ens trobaran en aquest joc, però sí que ens trobaran en el diàleg, el debat i el consens, però mai en les mentides.”\nBell-lloch va assenyalar que l’oposició, excepte la CUP, que segons destaca s’ha mostrat oberta a consensuar i pactar propostes, sempre s’ha situat en “el bloqueig constant de qualsevol proposta del govern”. A partir d’aquí, l’equip de govern es manté obert a continuar negociant amb l’oposició per arribar a un acord de govern. “Cadascú actua en política com creu convenient, i nosaltres sempre estarem a disposició per parlar i treballar pel benestar de tots els veïns del municipi.”\nLa necessitat de donar respostes a la ciutadania ens ha impulsat a superar les sigles de partit\ncap de llista de junts per calonge i sant ANTONI\nDefugim el que és el repartiment de cadires; a nosaltres no ens trobaran en aquest joc, però sí que ens trobaran en el diàleg\nL’equip de govern es manté obert a seguir negociant amb l’oposició per arribar a un acord de govern\nalcalde de calonge i sant antoni (ERC)\nEl Punt Avui. Girona 18-09-2020, Pàgina 20


BNI Avanza Alcoi: més de 6,5 milions d'euros de negoci generats en poc més de 4 anys i entre 43 empresaris | ARA Multimèdia\nBNI Avanza Alcoi: més de 6,5 milions d'euros de negoci generats en poc més de 4 anys i entre 43 empresaris\nUna de les reunions de BNI Avanza a l'Àgora. Imatge de Luis Hernández Fotografo\nEncapçalen el rànquing nacional de grup de BNI. A tot el món són 7.800 grups en 69 països\nEscrit per Lirios Silvestre 9 febrer 2017\nSón un grup de 43 empresaris, de 43 activitats empresarials diferents. Es reuneixen cada setmana a l'Àgora d'Alcoi, una oportunitat per a poder presentar problemes o necessitats que tenen, i per a oferir-se a altres empresaris. Des del 2013 que van celebrar la seua primera reunió ja n'han fet 200, amb uns resultats que consideren molt positius: 6,5 milions d'euros de negoci generats entre els assistents.\nEl grup BNI Avanza d'Alcoi ha celebrat la seua reunió número 200 amb un balanç molt positiu de la seua trajectòria des que es va crear l'any 2013. Es tracta d'un grup empresarial lligat a una organització internacional de negocis estructurat, i que es basa en la filosofia de compartir oportunitats de negoci, idees i contactes. Així, es reuneixen cada dijous a l'Àgora, on, segons expliquen els organitzadors, "anuncien allò en el que necessiten ajuda, i presenten el treball realitzat durant la setmana en benefici dels seus companys de grup". En xifres, des de l'any 2013 el grup d'Alcoi ha generat un total de 6.523.700 euros de negoci tancat entre els seus components, treballant un total d'11.191 referències i oportunitats de negoci.\nEn l'àmbit internacional, ja són 25 anys els que porta BNI d'activitat, i està present en 69 països amb més de 7.800 grups i 191.000 membres. En l'any 2016 s'han generat més d'11 milions de referències, que han suposat 11.000 milions d'euros en tot el món.\nEl grup d'Alcoi està format per 43 empresaris d'activitats empresarials diferents. El fundador i director - consultor del grup d'Alcoi, Rafael Moya, assegura sentir-se "un privilegiat per poder ajudar a mig centenar d'empresaris alcoians a créixer en els seus negocis", a més que assegura que el grup d'Alcoi "és un referent d'excel·lència en tot el país, ja que està situat en la primera posició del rànquing nacional de BNI".\nPer la seua banda, el president de BNI Avanza, Juan Vicente Doménech, assegura que "les xifres són molt importants, i les que ofereix el grup BNI d'Alcoi són molt bones, tot i que allò que valore de manera excel·lent és la relació entre els membres del grup, una situació que propicia aquests bons resultats".\nEl Consell anuncia la recepció de 100 milions per a polítiques d'ocupació 2 abril 2020\nEconomia emprén una acció pilot amb el sector tèxtil per saber com respondre a la crisi sanitària 1 abril 2020


El senyor Riu, a la teva biblioteca | Sostenible\nA partir d’aquest agost i fins al novembre vinent, hem organitzat vint tallers a diferents biblioteques municipals. L’activitat que s’hi durà a terme és un contacontes de El senyor Riu, un llibre escrit per Teresa Duran i il·lustrat per Mercè Tous pel programa Va d’aigua de la Gerència de Serveis de Medi Ambient de la Diputació de Barcelona. La narració del conte anirà a càrrec de Blai Sanabre.\nAra, en coordinació amb la Xarxa de Biblioteques Municipals, es vol apropar al llibre a les biblioteques, ja que les presentacions a les escoles s’han vist cancel·lades a causa de la COVID-19. Per tal d’adaptar-nos a la situació i evitar contagis, algunes d’aquestes presentacions es faran en espais exteriors, o bé a través d’Instagram LIVE o altres plataformes en línia. Anirem informant de quines opcions duem a terme acord a com evoluciona la situació.\nUn llibre per sensibilitzar als infants\nEl senyor Riu és un conte que vol sensibilitzar els infants sobre la realitat del cicle de l’aigua a través de la història d’un riu, que es presenta com un personatge misteriós que neix a les muntanyes, ens fa gaudir de la remor de l’aigua, ens dibuixa el paisatge, permet la vida dels animals i les plantes i finalment, també fa funcionar els molins i les fàbriques i ens proveeix d’aigua per beure. La Berta i en Pol són els altres dos protagonistes.\nEls vint tallers confirmats són:\nDivendres 7 d’agost 2020 (20h): Biblioteca La Muntala de Sant Vicenç de Montalt.\nDimecres 19 d’agost 2020 (19h): Biblioteca 1 d’Octubre de Moià.\nDivendres 28 d’agost 2020 (12h): Vallès Oriental\nDijous 3 de setembre 2020 (18h): Biblioteca Guillem de Berguedà de Puigreig\nDivendres 4 de setembre (17:30h): Biblioteca Can Manyer de Vilassar de Dalt\nDimarts 8 de setembre (18h): Biblioteca Mercè Rodoreda de Sant Joan Despí\nDijous 10 de setembre (18h): Biblioteca Can Baratau de Tiana\nDimecres 16 de setembre (18h): Biblioteca Districte 3 de Terrassa\nDijous 17 de setembre (18h): Biblioteca Casacuberta de Badalona\nDivendres 18 de setembre (18h): Badia del Vallès\nDiumenge 20 de setembre (11:30h): Biblioteca Maria Àngels Torrents de Sant Pere de Riudebitlles\nDilluns 21 de setembre (18h): Biblioteca Central de Cornellà\nDimarts 22 de setembre (18h): Capallades\nDimecres 23 de setembre (17:30h): Cerdanyola del Vallès\nDijous 24 de setembre (18h): Biblioteca de Tordera\nDivendres 25 de setembre (18h): Biblioteca Esteve Paluzie de Barberà del Vallès\nDissabte 26 de setembre (11:30h): Biblioteca Antoni Tort de Castellar del Vallès\nDimarts 29 de setembre (18h): Biblioteca Les Voltes de Sant Vicenç dels Horts\nDivendres 6 de novembre (18h): Biblioteca Jordi Rubió i Balaguer de Sant Boi de Llobregat\nDimecres 18 de novembre (18h): Castelldefels\nAprenentatge servei per prevenir el soroll\nL’Oficina Tècnica d’Educació i Promoció Ambiental de la Diputació de Barcelona i el Servei de Prevenció i Control de la Contaminació Acústica i Lumínica de la Generalitat de Catalunya han elaborat una Guia d’aprenentatge i servei (APS) sobre prevenció de la contaminació acústica en equipaments públics per donar suport als centres educatius per dissenyar projectes d’aprenentatge i servei enfocats a millorar la qualitat acústica d’equipaments sensibles.


Chris Kelly Stats, Splits - Ottawa Senators - ESPN\nChris Kelly#22 C 6' 0", 193 lbsOttawa SenatorsBornNov 11, 1980 in Toronto, OntarioAge36Drafted1999: 3rd Rnd, 94th by OTTExperience13 years2016-17 SeasonGAPTS5712Career123166289Complete Stats »Go toChris KellyPlayer ProfileStatsSplitsGame LogVideosPhotosChris Kelly SplitsSeason: Select2016-20172015-20162014-20152013-20142012-20132011-20122010-20112009-20102008-20092007-20082006-20072005-20062004-20052003-20042016-2017 SplitsSPLITGPGAPTS+/-PIMSOG%PPGPPASHGSHAGWGTOI/GPRODTotal825712-1723855.90010211:5681:35Home41347-68437.00010112:1872:00Away41235-1115424.80000111:3595:00By OpponentGPGAPTS+/-PIMSOG%PPGPPASHGSHAGWGTOI/GPRODvs. BOS4000-1020.00000010:280:00vs. BUF5000-4220.00000011:390:00vs. CGY2000-3240.00000011:560:00vs. CHI2000-1020.00000010:590:00vs. DET4000-1070.00000010:210:00vs. EDM20111000.00000012:3125:02vs. CAR30000050.00000013:010:00vs. LA20000020.00000010:390:00vs. DAL2101-10250.00000014:3629:11vs. MON5000-2570.00000011:460:00vs. NJ30222020.00000012:1518:23vs. NYI30110030.00000013:1939:56vs. NYR3000-1220.00000010:520:00vs. PHI30000230.00000013:090:00vs. PIT3000-2040.00000011:510:00vs. COL20111020.00000013:3527:10vs. SJ2101021100.00000112:3025:00vs. STL2000-5010.00000011:550:00vs. TB410120714.30000012:5051:19vs. TOR40000060.0000009:530:00vs. VAN20000010.00000012:390:00vs. WAS310110333.30010114:5344:40vs. ARI211222333.30000015:2215:22vs. ANH2000-1200.00000010:130:00vs. FLA4000-1050.00000012:110:00vs. NSH2000-2020.00000013:320:00vs. CLS30110450.00000010:3431:41vs. MIN20001020.0000009:540:00vs. WPG2000-2000.0000009:240:00By MonthGPGAPTS+/-PIMSOG%PPGPPASHGSHAGWGTOI/GPRODOctober812312137.70000013:5537:06November15000-32170.00000012:410:00December13134-26714.30000112:4941:40January12101-44137.70010110:57131:26February13202-501612.50000011:5677:32March15022-19180.00000011:2585:40April6000-3010.0000008:500:00Pre All-Star47358-814486.30010212:3273:37Post All-Star34224-99355.70000011:0994:50By ResultGPGAPTS+/-PIMSOG%PPGPPASHGSHAGWGTOI/GPRODIn wins445712484610.90010212:0744:27In losses38000-2115390.00000011:430:00By DayGPGAPTS+/-PIMSOG%PPGPPASHGSHAGWGTOI/GPRODBy Conf/DivGPGAPTS+/-PIMSOG%PPGPPASHGSHAGWGTOI/GPRODvs. Eastern Conf.54246-715633.20010111:51106:36vs. Western Conf.28336-1082213.60000112:0756:34By Days RestGPGAPTS+/-PIMSOG%PPGPPASHGSHAGWGTOI/GPRODBy VenueGPGAPTS+/-PIMSOG%PPGPPASHGSHAGWGTOI/GPRODat TD Garden20000000.0000009:470:00at Scotiabank Saddledome1000-2030.00000013:430:00at Joe Louis Arena2000-1050.0000009:000:00at Madison Square Garden20000220.00000011:050:00at CONSOL Energy Center1000-2000.00000016:290:00at HP Pavilion1101121100.00000112:0812:08at Honda Center1000-1200.00000011:370:00at Scottrade Center1000-3000.00000011:150:00at United Center1000-1020.00000012:450:00at Scotiabank Place41347-68437.00010112:1872:00at Rogers Arena10000010.00000011:040:00at Bell Centre3000-1540.00000010:200:00at Amalie Arena210110333.30000011:3022:59at Wells Fargo Center20001230.00000012:000:00at First Niagara Center2000-2000.00000011:300:00at Verizon Center10000010.00000014:250:00at Bridgestone Arena1000-1010.00000013:300:00at Air Canada Centre20000030.0000009:290:00at BB&T Center20000040.00000010:340:00at MTS Centre1000-1000.0000007:120:00at PNC Arena10000010.00000015:440:00at Pepsi Center10111010.00000013:5213:52at STAPLES Center10000010.00000010:440:00at Nationwide Arena10000220.0000008:170:00at Xcel Energy Center10000010.0000007:530:00at American Airlines Center1000-1010.00000014:380:00at Gila River Arena10000010.00000012:560:00at Prudential Center20000010.00000012:010:00GlossaryGP: Games PlayedG: GoalsA: AssistsPTS: Points+/-: Plus/Minus RatingsPIM: Penalty MinutesSOG: Shots on Goal%: Shooting PercentagePPG: Power-Play GoalsPPA: Power-Play AssistsSHG: Short GoalsSHA: Short AssistsGWG: Game Winning GoalsTOI/G: Time on Ice per GamePROD: Production


Cabify guanya a Uber la carrera per tenir la primera flota de cotxes elèctrics\nL'empresa comptarà amb una vintena de cotxes elèctrics a Madrid\n1 min. Barcelona 07/09/2016 18:25\n651x366 Cabify tindrà una flota de cotxes 100% elèctrics. / LEONHARD FOEGER / REUTERS Cabify tindrà una flota de cotxes 100% elèctrics. / LEONHARD FOEGER / REUTERS\nCabify ha guanyat a Uber la cursa per tenir la primera flota de cotxes elèctrics. La companyia espanyola de transport ha llençat aquest dimarts la seva primera flota de cotxes 100% elèctrics, just un dia després que Uber anuncies la posada en marxa el mateix projecte a finals d'any. L''start-up' madrilenya ha firmat avui l'acord amb BMW. L'empresa automobilística els ha subministrat vint vehicles del model BMW i3, amb una autonomia de 200 quilòmetres.\nAmb aquest acord, els responsables de les dues empreses han reivindicat la seva inversió en un model de mobilitat urbana sostenible. A més, Cabify ha remarcat que els usuaris dels cotxes elèctrics pagaran el mateix que els de la categoria més econòmica, la gama Lite.\nEl xantatge fracassat d’Uber a Austin\nL'empresa espanyola ha assegurat que vol augmentar el nombre de vehicles elèctrics en circulació durant els pròxims mesos fins a arribar al centenar. A més, no descarten ampliar el servei a altres ciutats i amb altres companyies automobilístiques.\nAixí, CabifyElectric li guanya la partida a Uber, que volia ser la primera empresa amb llicències VTC que operés a Madrid amb cotxes elèctrics, després de llançar una prova pilot amb UberGreen a Portugal i UberX a Londres.


Antonio Manzini: "Només les dones i els joves podran recuperar Itàlia"\nL'autor italià publica 'Pols i ombra', la sisena entrega de la saga de novel·les negres protagonitzada pel policia Rocco Schiavone\nL'autor, en la seva visita a la BCNegra / Foto de Manel Haro.\nD’Antonio Manzini (Roma, 1964) diuen que és l’hereu d’Andrea Camilleri. Ell acostuma a contradir-ho, però el que és cert és que a Itàlia, el regnat de les vendes de novel·la negra ha passat del pare de Montalbano a ell. El seu protagonista és Rocco Schiavone, un policia deprimit, passat de voltes, amb llums i ombres, que vol aplicar el seu propi sentit de la justícia. A Pols i ombra (Salamandra) Schiavone s’enfronta a dos crims, l’assassinat d’una transsexual i la mort d’un home que amaga, a la butxaca, un paperet amb el número de mòbil del mateix Schiavone. Quan el protagonista sospita que tot plegat forma part d’una cosa massa gran, rep l’ordre d’abandonar la investigació, cosa que farà que se centri encara més a esbrinar què està passant saltant-se els procediments i enfrontant-se a tots els estaments i engranatges del poder.\nCom indica el títol, la seva nova novel·la parla de la pols i l’ombra que envolta la vida del policia Rocco Schiavone, un personatge ambigu…\nSí, ell està en un moment molt particular de la seva vida, és pols i ombra. Pols perquè és allò que s’acumula sobre les coses abandonades, i ell té algunes de les estances de la seva vida justament així. I ombra perquè és allò que roman una mica ocult, sense ser clar ni definit, que pot arribar a ser fins i tot amenaçant. El títol fa referència a un poema d’Horaci que reflexiona sobre la caducitat de l’existència.\nLa novel·la negra pot fer alguna cosa per la societat italiana?\nLa societat italiana viu un moment de profund malestar, de molta incertesa, ja fa anys que està com aturada, es refugia en l’odi i mira de conservar el que sigui. La novel·la negra no pot arribar a interpretar plenament tot el que passa en la societat italiana; de fet, cap gènere ho aconsegueix del tot. És massa difícil. En tot cas, el que sí pot fer la literatura és interpretar els sentiments, el dolor de les persones, però la societat, tal com la tenim ara, és de difícil lectura, perquè en moments de crisi, la gent no parla gaire.\nAixò podria ser aplicable a la societat d’altres països…\nSí, veig moltes similituds entre Itàlia, Espanya, Anglaterra i Alemanya. Quan arriben moments grans de crisi, sempre són els feixistes els que tornen al poder. Per això ara Occident està a la dreta, una dreta molt conservadora i ignorant, la qual cosa vol dir que Occident està tancat, espantat, sense confiança en el futur i capficat en trobar un enemic a qualsevol preu. I l’està trobant: poden ser els iranians, els xinesos, els africans…\nEn el cas d’Itàlia, la dreta gairebé sempre està al poder.\nPerquè l’esquerra no existeix a Itàlia, ha tingut una vida molt curta. Gràcies a l’esquerra, els treballadors van aconseguir els seus drets, però una vegada els van aconseguir, l’esquerra va perdre la seva raó de ser, entre altres coses, perquè els treballadors ja no es reconeixen com a simples treballadors, volen ser consumidors. Els primers assassins de l’esquerra van ser els sindicats, que van matar la dignitat de la feina, durant molts anys es van dedicar a protegir aquells que no volien treballar, que es quedaven a casa, i això va fer que qui realment volia treballar no se sentís identificat amb els sindicats. I també cal afegir que l’esquerra no ha entès la història, s’ha oblidat d’ella i tampoc ha entès cap a on estava caminant Occident. Això és greu…\nPerò la societat italiana és qui decideix què votar en unes eleccions.\nLa societat és culpable, sens dubte. De totes maneres, he de dir que visc en una societat en la qual tothom culpa a tothom dels problemes, no saps mai qui és responsable del que passa, però el cert és que tots som responsables, perquè som les persones les que decidim com ens comportem, a qui votem o què ensenyem als nostres fills. Si tu decideixes votar Salvini, és la teva responsabilitat; si votes a Meloni, la dreta italiana, és la teva responsabilitat; i si votes a una esquerra que en realitat no existeix, també és la teva responsabilitat.\nLlavors què vol dir ser d’esquerra a Itàlia?\nAixò em pregunto. Abans l’esquerra tenia el deure de mantenir una moral, però en el moment que es descobreix que l’esquerra ha robat tant com la dreta…. Votar a l’esquerra a Itàlia és masoquista, perquè l’esquerra s’ha oblidat del que és ser d’esquerra, s’ha oblidat que ha d’ajudar a les persones i només busca els seus interessos. L’esquerra no pot ajudar als bancs!\nEn quin context va crear vostè el seu personatge Rocco Schiavone!\nRocco és un personatge deprimit, desencantat, vençut. No té la força ni la posició de reaccionar davant de tota aquesta situació. L’única cosa que pot fer és gestionar la justícia des del seu petit món, i això crea contradiccions.\nDiuen que és vostè l’hereu de Camilleri. Creu que Schiavone i Montalbano tenen res en comú?\nDiria que comparteixen una ètica personal, per equivocada que sigui. Ara bé, hi ha moltes diferències. Montalbano diu la veritat sempre, excepte a la seva dona, però ho fa d’una manera molt pensada perquè sap l’efecte que pot tenir dir la veritat, mentre que Schiavone està passat de voltes, i ni hi pensa en res, senzillament diu el que vol.\nSchiavone és un antiheroi?\nO, més aviat, un heroi modern, ple de contradiccions i d’errors. Ell és més proper a una persona normal.\nHi ha espai a Itàlia per als herois tradicionals?\nEn la literatura fantàstica, en tot cas. Bé, ara que hi penso, també en la vida tenim algun. Per exemple, hi ha un gran home que es diu Gratteri, un fiscal de Calàbria que ha fet detenir tres-centes persones de l’organització criminal ‘Ndrangheta, la màfia més poderosa del món. El fet que una sola persona hagi engarjolat tres-cents mafiosos gairebé ni ha sortit a la premsa, així que ja et pots fer una idea del poder que té aquesta màfia. Graterri parla d’ell mateix com un mort en vida, sap que té les hores comptades, que el mataran.\nItàlia tornarà a ser dels italians?\nSí, la generació que ara té uns trenta anys ho pot aconseguir. És gent amb cultura, que ha estudiat, i sabrà segurament com fer-ho per recuperar Itàlia. Només les dones i els joves podran recuperar Itàlia. No puc entendre una dona que vota a la dreta, em supera.\nI Roma és recuperable?\nRoma té una crisi profunda des de fa molts anys. És una ciutat bruta, abandonada, que ja no produeix res, no té cap novetat, és el pantà d’Itàlia. Sempre hi ha el mateix. Roma és una ciutat d’arqueologia i està ocupada per polítics, buròcrates i la pitjor classe treballadora del món, molt mandrosa: els guàrdies municipals, els taxistes i els operaris de neteja estan organitzats de manera mafiosa. I què dir dels conductors d’autobusos, queden molt pocs, perquè tots estan malalts, ves per on. Roma és ingovernable. Ja ha durat dos mil anys, ja està bé, ja ha dit tot el que havia de dir, pot desaparèixer.\nDavant de tota aquesta realitat, escriure el posa nerviós?\nNo, fonamentalment em diverteix, tot i que he de confessar que acabo llençant moltes de les coses que escric. I, a vegades, també m’enfado.\nAntonio ManziniEditorial SalamandraLiteratura italianaManel Haro\nPublicat per\tRedacció\t- març 16, 2020\nPublicat per\tRedacció\t- març 18, 2020


La Cotorra de la Vall: L'ESTAT DE LA QÜESTIÓ: La mota i el projecte de canalització del riu Vaca; el Tribunal Suprem i el Vergeret amb un tal M.Rajoy i el PP...\nL'ESTAT DE LA QÜESTIÓ: La mota i el projecte de canalització del riu Vaca; el Tribunal Suprem i el Vergeret amb un tal M.Rajoy i el PP...\nLa informació que hem publicat de l’adjudicació del projecte del riu Vaca en el tram del Vergeret ha propiciat algunes critiques i comentaris en contra del projecte en les xarxes socials per banda dels de sempre. (Dalt, una imatge del projecte).\nUn projecte que té un clar objectiu: solucionar el greu problema que ells crearen en el Vergeret amb dos accions: Primera, una nefasta gestió de l'urbanisme en zona inundable i, segona, paralitzar i eliminar el projecte de canalització i millora del Vaca, una decisió presa per un tal M.Rajoy quan va arribar a president del govern d'Espanya.\nEl projecte vol eliminar situacions com la del mes d'octubre del 2007\nNi l'obra elimina la futura circumval·lació de Tavernes - com hem publicat la Generalitat ja redacta el projecte - ni s'augmenta el pas de vehicles pel poble, i dir això és un sense sentit, no té cap fonament. Ni la mota crearà un gran bassal quan ploga, cal recordar que ara ja hi ha una mota i mai no hem vist cap bassal després d'una ploguda, per molt gran que siga.\nEn resum, sempre en negatiu i en contra d'un projecte consensuat amb la Confederació i que ha de solucionar el problema que només ells crearen. inundable. I ara cal gastar diners per donar eixida i remei a la sentència del Tribunal Suprem, per donar tranquil·litat a les famílies valleres i que els pisos deixen de ser il·legals i sense perill de ser enderrocats.\nLa reserva de 28 metres per a la circumval·lació se la menjaren dins del projecte Vergeret\nPotser siga el moment de fer memòria i recordar a la ciutadania vallera:\n- * La urbanització del Vergeret es va executar en zona inundable del riu, sense permisos ni informes de Confederació, la denúncia de la qual contra les obres va arribar al Tribunal Suprem, a Madrid. El màxim tribunal va declarar il·legals algunes finques de la urbanització i va fallar que es tornarà a l’estat inicial, o siga s'enderrocaren les finques en zona inundable.\n- * La sentència es va conèixer l'any 2011 ja amb el govern de Compromís, que es va “tragar el sapo” i va haver de gestionar amb Confederació paralitzar l'execució de la sentència, no enderrocar res. A canvi, el govern de Compromís va adquirir l’obligació d’executar les obres adients i consensuades amb la Confederació per legalitzar els terrenys inundables. El resultat d’anys i anys de gestions és el projecte actual i es tornarà la legalitat als habitatges.\n- * La circumval·lació havia de passar pel marge esquerre del riu on s’havia creat una reserva de terreny de 28 metres amb eixa destinació. El PP va aprovar un projecte que es va “menjar” quasi tota la reserva, i va fer inviable construir allí la circumval·lació. I això s’ho callen.\n- ¨* El riu Vaca tenia aprovat un projecte de millora i canalització entre Simat i la desembocadura de 47 milions que pagava Europa. Era urgent i prioritari dins del Pla Hidrològic Nacional. Estava aprovat, licitat i en fase d’adjudicació quan va arribar al govern d’Espanya un tal M.Rajoy i el va eliminar. Volaren 47 milions d’inversions a la Valldigna i la tranquil·litat de que no hi hauria més inundacions.\n* * Si eixe projecte de 47 milions eliminat per M.Rajoy s’hagués executat, o si el PP hagués votat a favor de recuperar-lo en el Congrés i Senat, ara no ens preocuparíem de la neteja de canyes – responsabilitat de la Confederació, no de l’Ajuntament- ni de la inundació de camps. Tampoc Tavernes pagaria vora 1 milió de l’obra, perquè no caldria fer cap obra.\nPerò tots aquests fets, tota eixa història se la callen, no diuen res. Ells ja són feliços dient que el govern no fa res, no gestiona res, no fa cap obra per Tavernes. En el cas de les obres del riu Vaca, els recordarem la història cada vegada que es posicionen en contra, la critiquen o la menyspreen.


Relativitat General i Cosmologia - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Materiales académicos > Guías docentes > Relativitat General i Cosmologia\nCita bibliográfica -- Enlace permanente: https://ddd.uab.cat/record/230253\nTítulo variante: General Relativity and Cosmology\nTítulo variante: Relatividad General y Cosmología\nResumen: Aprendre les bases físiques de la Relativitat General (GR) així com els fenòmens gravitacionals més importants que es descriuen amb ella. Aquest objectiu requereix dominar el càlcul tensorial. Com a part del curs s'inclouen les proves clàssiques de GR i la familiarització amb els espais-temps més importants.\nResumen: Aprender las bases físicas de la Relatividad General (RG), así como los fenómenos gravitacionales más importantes que se describen con ella. Este objetivo requiere dominar el cálculo tensorial. Las pruebas clásicas de GR y la familiarización con los espacios-tiempos más importantes también se incluyen como parte del curso.\nPlan de estudios: Grau en Física  ; Grau en Física i Grau en Matemàtiques  ; Grau en Física i Grau en Química  ; Màster Universitari en Física d'Altes Energies, Astrofísica i Cosmologia / High Energy Physics, Ast  ; Màster Universitari en Física d'Altes Energies, Astrofísica i Cosmologia / High Energy Physics, Ast  ; Grau en Física i Grau en Química


El 21 de desembre va tenir lloc la xerrada “Les claus del directe en ràdio i televisió”, impartida pel periodista Marc Vila, presentador i director del programa La Ronda de Radio Marca, i presentador televisiu a La Sexta i a Telecinco. La conferència es va dur a terme en el marc de l’assignatura “Comunicació esportiva”, impartida per la professora Núria Casas, i va ser el III Acte Commemoratiu dels #10anysCIC.\nDurant la seva classe magistral, Vila va fer un repàs de totes les eines que cal tenir en compte a l’hora de tirar endavant emissions televisives i radiofòniques. En aquest sentit, va destacar la importància de mantenir l’atenció de l’audiència i de tenir capacitat d’improvisació i d’adaptació a les necessitats del directe. L’esdeveniment es va poder seguir tant presencialment com a través de Zoom.


Femení 7: Derrota immerescuda (4-0) - UE Sant Andreu\nFemení 7: Derrota immerescuda (4-0)\nEl femení F7 ‘B’ es va enfrontar el passat dissabte 3 d’abril contra el Navàs CE, les andreuenques van perdre per 4-0 en un partit on hi havia algunes baixes, però que va deixar bones sensacions en el joc.\nLes quadribarrades enfrontaven el seu segon partit a la lliga, el primer com a visitant al Camp Municipal de la Devesa amb algunes baixes i molts reforços del Femení 7 ‘A’, a causa de les festivitats de Setmana Santa. Amb només dos canvis i moltes ganes de competir les quadribarrades es van endinsar al partit, provant el nou sistema de joc que Joan Andrés, l’entrenador, va proposar per jugar contra el rival.\nLes jugadores del Sant Andreu no es van rendir, encara que, a les acaballes de la primera part el Navàs va obrir el marcador amb un gol d’Anna Ros i, dos minuts després, la mateixa jugadora va estavellar un xut creuat a la porteria andreuenca.\nEntrada la segona part, les jugadores d’Andrés van seguir connectant i fent un bon joc, encara que, a l’hora de finalitzar la jugada, no acabaven d’estar encertades.\nMacarena Santos i Eva espelt van fer que la derrota de les quadribarrades fos encara més sonora, amb un 4-0 al final del partit, un resultat totalment immerescut per les bones sensacions que va donar l’equip en tot moment.\nUna derrota de la qual cal aprendre per millorar el joc, encara que l’actitud de les noies va ser en tot moment molt bona.


Tufaspalma. Ajuntament de Palma < head>\nTufaspalma. Ajuntament de Palma\nTufaspalma. Recursos de coaching per a persones emprenedores\nTufaspalma. Compartir el artículo (24 Photos)\nProposes Espai obert per a propostes ciutadanes sobre el tipus de ciutat en el qual volem viure. Aporta totes les dades i explicacions, i fins i tot documents i imatges, per ajudar a unes altres persones participants a entendre millor el que planteges. Decideixes La ciutadania decideix si accepta o rebutja les propostes amb més suport. Modificació Bases del Pressupost Participatiu Resultat de la fase de presentació de propostes. Comerços de proximitat. Pressupostos participatius finalitzats Pressuposts participatius Noticia guardada en tu perfil Ver noticias guardadas. Ajuntament de Palma. Consulta el nou calendari. Veure totes les propostes presentades.\nCompartir el artículo. Amb els pressupostos participatius la ciutadania decideix de forma directa a quins projectes presentats pels veïns i veïnes va destinada una part del pressupost municipal. Planeta Kb: océanos de lava y lluvias de roca. Aporta totes les dades i explicacions, i fins i tot documents i imatges, per ajudar a unes altres persones participants a entendre millor el que planteges.\nInformació Bases. Alemania confía en poder empezar a vacunar a la población en diciembre. Retirada de les propostes , i Pressupostos participatius finalitzats Pressuposts participatius\nFase actual Resultats Veure resultats. Punts de votació presencial itinerants. Compartir el artículo.\nBolsos carolina herrera outlet. Pressupostos participatius finalitzats\nAjuda sobre pressupostos participatius Amb els pressupostos participatius la ciutadania decideix de forma directa a quins projectes presentats pels veïns i veïnes va destinada una part del pressupost municipal. Acta de la Comissió Tècnica de reformulació i valoració de les propostes. El coronavirus potencia la marca de fabricante frente a la marca blanca. Acta d'escrutini de resultats Noticia guardada en tu perfil Ver noticias guardadas. Per aconseguir el major nombre de suports i vots possible, tria un titular descriptiu i comprensible del teu projecte. Abre nuevas puertas y encuentra trabajo en el sector TIC. Modificació Bases del Pressupost Participatiu Resultat de la fase de presentació de propostes. Veure totes les propostes presentades. Punts de votació presencial itinerants.\nEl sistema de la nueva web lanza los datos personales al censo de empadronamiento y, entonces, para poder votar, se envía un código SMS al usuario que certifica el voto. Informació Bases. Amb els pressupostos participatius la ciutadania decideix de forma directa a quins projectes presentats pels veïns i veïnes va destinada una part del pressupost municipal. Consulta el nou calendari.\nHailey Baldwin admite que siente celos cuando las fans coquetean con Justin Bieber. Planeta Kb: océanos de lava y lluvias de roca. Veure totes les propostes presentades. Fase actual Resultats Veure resultats.\nEsta entrada fue postedel:08.10.2020 at 05:53.\nUn pensamiento en “Tufaspalma”\n< a>Oficina de turismo toledo ← < a>Dragon ball super mejor torrent →\n< a>Curly hair\n< a>Profesor en ingles\n< a>Amplificador de sonido para pc\nCopyright © - 2020 Tufaspalma-paesc.online. Todos los derechos reservados. 39549-39550-39551-39552-39553-39554-39555-39556-39557-39558-39559-39560-39561-39562-39563-39564-39565-39566-39567-39568-39569-39570-39571-39572-39573-39574-39575-39576-39577-39578


Per primera vegada, es delimiten els barris i s’actualitzen els límits de districtes, sectors, barris i seccions censals\nEl Ple del dimecres 11 d’octubre de 2017 va aprovar definitivament la nova divisió del terme municipal de Sabadell en districtes, sectors i barris, i les divisions territorials de la ciutat en entitats i nuclis de població, així com la modificació de l’article 3 del Reglament Municipal del Consells de Districte.\nTant el Reglament com el document amb les divisions territorials els havia aprovat inicialment el Ple del passat 25 de maig i, després, es van presentar i debatre públicament a tots els consells de districte. Passat el termini per formular-hi reclamacions, només hi ha hagut una única al·legació –que ara s’ha acceptat–, formulada per l’Associació de Veïns de Covadonga, que sol·licita que el nom del barri sigui Covadonga en comptes de la Cobertera - Covadonga com es proposava, al·legant que aquesta és la denominació amb què els veïns identifiquen la zona.\n7 districtes, 19 sectors i 40 barris\nLa divisió territorial de Sabadell que hi havia fins ara la va aprovar el Ple municipal l’any 1985. L’evolució urbanística i social de la ciutat ha fet necessària ara una actualització de l’acord. La nova divisió manté els 7 districtes i 19 sectors i dibuixa 40 barris: 32 dels quals es troben en casc urbà, 6 agrupen àmbits del rodal i 2 defineixen zones industrials.\nPer primera vegada es limiten geogràficament els barris i se n’aproven oficialment tots els noms. Per fer-ho possible, s’ha fet servir la definició de barri com una delimitació territorial que identifica geogràficament de forma clara una agrupació de ciutadans.\nAmb aquesta actualització s’ha retocat el límit d’algun sector i d’algun districte per tal que la divisió territorial sigui coherent i perquè un barri pertanyi a un sol sector i a un sol districte. En aquest sentit, s’ha considerat que cada divisió inferior és una part indivisible i integrant d’una divisió superior. A més, s’ha aprofitat l’ocasió per actualitzar les seccions censals a fi que siguin més homogènies i tinguin més coherència. Ara, aquestes seccions les haurà de validar l’Institut Nacional d’Estadística (INE).\nJuli Fernàndez, tinent d’alcalde de Cohesió Territorial, ha afirmat que ”és la primera vegada que a Sabadell posem límit als barris, és a dir, expliquem on comença i on acaba cadascun, cosa que a partir d’ara ens permetrà explotar les dades per barris i tenir informació molt més desagregada”.\nPel que fa als districtes, l’única modificació és la ubicació del barri de Can Llong dins un únic districte, el 4, que és on té més arrelament social i superfície.\nQuant al barris, ara s’han definit geogràficament, és a dir, se n’han traçat uns límits concrets. D’altra banda, al Districte 1 el barri de Laietana s’ha fusionat amb el de la Cobertera i s’han passat a anomenar Covadonga i el barri de Nostra Llar s’ha inclòs dins el Sector de Sant Oleguer. Al Districte 2, s’ha canviat la delimitació dels sectors de la Creu Alta i Can Puiggener a causa de la reurbanització del parc de la Clota. Al Districte 4 s’han suprimit els barris de Can Borgonyó i Via Alexandra, i els de Castellarnau i Can Llong s’han integrat al Sector Berardo. Al Districte 5, els barris de la Serra d’en Camaró i de Can Gambús s’han situat al Sector Can Feu. I, al Districte 7, el Raval d’Amàlia s’ha integrat al Sector la Serra de Sant Iscle.\nD’altra banda, les àrees perifèriques situades al rodal s’identifiquen segons els diferents àmbits geogràfics on estan ubicades, és a dir: rodal-Togores, rodal Sant Julià d’Altura, rodal Berardo, rodal Oest, rodal la Serra de Sant Iscle i rodal Est. I els àmbits de Sant Pau de Riu-sec i de Can Roqueta s’identifiquen a partir d’ara com a zones empresarials (ZE).\nDivisió del terme municipal aprovada\nAvinguda - Eixample\nel Torrent del Capellà\nRodal Sant Julià d’Altura\nSant Pau de Riu-sec (ZE)\nel Raval d’Amàlia\nCan Roqueta (ZE)\nRodal la Serra de Sant Iscle\n>> Dictamen d'aprovació definitiva de la divisió territorial del terme municipal de Sabadell


80 grams | Comunicació literària: Activitat :: Presentació de les dues novel·les de les germanes Forrellad\nActivitat :: Presentació de les dues novel·les de les germanes Forrellad\nFrancesca Forrellad presenta la seva primera novel·la La vostra Sang. La seva germana Lluïsa Forrellad presenta el seu últim llibre El primer assalt\nLloc: FNAC El Triangle\nFrancesca Forrella debuta en el món literari amb La vostra sang als 81 anys, una extraordinària recreació novel·lada sobre Guifré el Pilós que fa més de 20 anys que preparava. Al mateix temps, Lluïsa Forrellad presenta El primer assalt, una novel·la sobre la passió de viure i la recerca de la felicitat a la Barcelona dels seixanta. Fa tres anys Lluïsa Forrellad protagonitzava el retorn més sorprenent de la literatura catalana: havent guanyat el premi Nadal el 1954 va passar cinquanta anys sense publicar fins a reaparèixer el 2006 amb Foc latent.


Cargols de terra | Garoina\nCargols de terra Cargols de terra\nEl cargol de terra pertany al gènere de mol·luscs gasteròpodes de la subclasse dels pulmonats i, és de la família dels Helícids. És un animal sense esquelet intern que es desplaça arrossegant-se sobre el ventre i ha desenvolupat un pulmó per a respirar l’aire atmosfèric.\nTé la conquilla helicoïdal i generalment dextrorsa, de color marronós amb franges més fosques. Pot arribar a fer entre 20 i 40 mm segons les zones. Al cap hi té quatre tentacles: els inferiors són petits i els utilitza per ensumar i palpar; i els superiors, són més llargs i a l'extrem, és on hi té els ulls.\nTé una llengua dentada o ràdula que els permet raspar superfícies.\nTot i que és hermafrodita, necessita aparellar-se per a què es produeixi la fecundació. S'insemina a la primavera i tardor mentre el temps estigui temperat i humit, generalment de nit, i pot durar entre 4 i 7 hores. Primer sempre s'activaran els òrgans masculins i després els femenins. Els ous són enterrats sota la capa fèrtil del sòl i passats entre 12 dies i un mes, segons les condicions climatològiques, esclaten i neixen les cries. A cada posta pot posar 100 ous, i és capaç de posar-ne una vegada al mes.\nViu uns 4 a 5 anys.\nÉs molt apreciat per la seva carn.\nDe la mateixa espècie:\nLes espècies més recol·lectades i criades són:\n- Cargol Bover, cargol moro o bou:\nNom científic: Helix aspersa.\nÉs el cargol de terra més comú i consumit a casa nostra.\n- Cargol cristià, cargol jueu o vinyal:\nNom científic: Otala punctata.\nTambé és un cargol molt comú a casa nostra.\n- Vaqueta, vaqueta serrana:\nNom científic: Iberus galterianus alonensis.\nÉs el cargol més apreciat en gastronomia al País Valencià i a les terres de l‘Ebre.\n- Cargol de Borgonya:\nNom científic: Helix pomatia.\nÉs el cargol més apreciat i consumit a França.\nÉs freqüent trobar-los a gairebé tots els indrets especialment després de ploure, moment en el que deixen rastres i baves, es desplaçant-se a la recerca d’aliment o nous territoris. Actualment, els cargols que consumim són engreixats en recintes especials, durant dos o tres anys, fins aconseguir la grandària adequada per a la venda i consum, aquesta tècnica la coneixem com l’helicicultura.\nL’helicicultura és la tècnica ramadera per obtenir cargols generalment terrestres. Els principals productes que s’obtenen dels cargols són la carn, amb alt contingut en proteïnes; els ous, a partir dels quals es fa un caviar blanc; i les baves, les quals són utilitzades últimament en cosmètica. Els principals tipus de cargols que s'obtenen a través de l’helicicultura són el cargol Bover i el cargol de Borgonya.\nEl cargol més gran del món és el cargol africà Achatina fulica, que pot mesurar fins 30 cm. En canvi, el cargol més petit del món és el cargol nan Punctus pygmaeum, que mesura 1 mm.\nTarda una hora en caminar 50 centímetres.\nEl peu llefiscós els permet passar per superfícies molt afilades.\nEls sentits més desenvolupats del cargol són el tacte i l’oïda.\nEls cargols tenen intel·ligència suficient per reconèixer les mans de qui els cuida.\nLa baba del cargol s'utilitza com a repel·lent per altres animals, com per exemple la formiga, és tan densa que pot arribar a ofegar als animals que xafen.\nEls cargols hivernen des d'octubre fins a l'abril, dins de la seva closca, i, en condicions de sequera, poden estivar.\nEn el folklore el cargol Bover és el protagonista d'una popular cançó infantil catalana, que comença: “Cargol treu banya puja la muntanya, cargol bover jo també vindré”.


S'inicia V Ruta de la Tapa amb la participació de 22 bars - Ajuntament de Betxí\n08/04/2016 08/04/2016 admin Ruta de la Tapa\n-Durant les pròximes quatre setmanes els bars competiran per elaborar el millor producte local\n-S’han programat nombrosos actes gastronòmics per complementar l’oferta lúdica de l’esdeveniment\nJa està tot preparat per iniciar la V Ruta de la Tapa i del Montadet de Betxí. Enguany han sigut 22 els establiments que s’han volgut sumar a esta cita anual en el calendari d’actes betxinenc.\nDurant les pròximes quatre setmanes, en concret des del 8 d’abril fins a l’1 de maig, els bars competiran per elaborar la millor tapa, sabedors que el guanyador tindrà un trofeu dissenyat per un artista local i un viatge per a dues persones. Per la seua banda, la població pot participar activament de la ruta gastronòmica per un preu de 2,5€ que inclou la tapa i la beguda.\nEntre les novetats d’esta edició destaquen els actes programats paral·lelament per complementar l’oferta gastronòmica. Així, la cita s’ha iniciat este mateix dimarts amb un curs de tast de vins impulsat pel sumiller David Ramos, finalista del prestigiós certamen “La nariz de oro”, que tindrà un total de quatre sessions. Altres actes que cal destacar són el que tindrà lloc el pròxim 28 d’abril amb la presentació del llibre eròtic i enològic Vitis vinífera cataloniae, a càrrec del seu autor Vicent Palatsí, o la Fira del Comerç Local per al diumenge 24, que comptarà amb l’adhesió dels establiments de KM0 de la comarca. Finalment, el conegut cantautor Toni de l’Hostal tancarà els actes de la Ruta de la Tapa el dissabte 30 d’abril amb la seua actuació a partir de les 23h.\nPerò sense dubte que les dues cites que més entusiasme han despertat són el novedós Showcooking per al dijous 21, amb l’elaboració en directe de 3 tapes i posterior degustació i, especialment, el concert de “Lo mejor del Último de la Fila” per al 16 d’abril a les 23h, un dels millors tributs a la històrica banda espanyola.\n← Finalitzen les obres de la pista multiesportiva a la zona sud de Betxí\nL’Ajuntament de Betxí llança una app local per a informar al veïnat →\nBetxí i Nules col.laboren per asfaltar la ratlla dels termes municipals