La periodista italiana Stefania Maurizi, col·laboradora periodística de les filtracions de Wikileaks des del principi, s'ha reunit en incomptables ocasions amb Assange. Però només en dues d'elles ell estava en llibertat. "Mai s'havia empresonat un periodista a Occident per revelar crims de guerra de el mateix Govern que el processa i condemna", denuncia.\nA la pregunta del diari Público.es, per què estan disposats els EUA i el Regne Unit a violar les lleis internacionals i els drets humans per acabar amb Assange ?, la periodista italiana contesta el següent:\nEls EUA vol destruir Assange i Wikileaks des del primer moment. Ja el 2008 el Centre de Contrainteligencia de l'Exèrcit dels EUA, el ACIC, havia decidit que Wikileaks i les seves fonts havien de ser liquidats. Després, quan el 2010 Wikileaks va començar a publicar "Collateral Murder" i els documents secrets de la guerra de l'Afganistan, les autoritats dels EUA van obrir immediatament una investigació secreta sobre Assange i els seus periodistes per un Gran Jurat en Alexandria (Virgínia). Els EUA han estat investigant a Wikileaks en secret mitjançant aquest Gran Jurat durant tota una dècada. Mai s'ha vist que una organització periodística fos investigada durant deu anys a Occident, ni que les seves targetes de crèdit i comptes bancaris fossin sobtadament bloquejades extrajudicialment, com va passar amb Wikileaks quan va començar a publicar els cables de la diplomàcia nord-americana. Ni s'ha vist mai que l'editor d'un mitjà de comunicació hagi estat privat de llibertat per sempre per haver revelat informació rellevant sobre els crims comesos [a l'Iraq, l'Afganistan i Guantánamo] pel mateix Govern que el condemna.\nAssange va perdre la llibertat fa deu anys, el 7 de desembre de 2010, i una dècada després es troba a punt d'anar a la presó per a la resta de la seva vida. La seva experiència vital en tot aquest temps és alarmant per a tots nosaltres com a periodistes: ha passat tot aquest temps intentant trobar protecció i inicialment va intentar obtenir asil a Suècia per la seva tradició de protegir la transparència i la llibertat d'expressió. No estava buscant un lloc on amagar-se, sinó on se li protegís dels que volen impedir que reveli crims de guerra i tortures. Però la Fiscalia sueca va acabar també perseguint-lo, amb una excusa que ha acabat demostrant-se falsa.\n"Va buscar refugi a Suècia per la seva tradició d'asil i la Fiscalia sueca el va perseguir amb una excusa falsa"\nLa llarga lluita d'Assange per trobar protecció és la mateixa de qualsevol periodista amenaçat per revelar informació sensible d'interès públic. I el seu cas ha demostrat que no hi ha lloc segur per aquell que denuncia de forma veraç crims de lesa humanitat comesos per un Estat com els EUA. És devastador per a la llibertat de premsa i d'expressió a tot el món.\nDilluns que ve, 4 de gener de 2021, la justícia britànica ha de comunicar la sentència sobre l'extradició de Julian Assange als EUA.\nEl 5 d'abril de 2010 10:44 EST WikiLeaks va publicar un vídeo militar classificat dels Estats Units que mostra l'assassinat indiscriminat de més d'una dotzena de persones al suburbi iraquià de Nova Bagdad, inclosos dos membres del personal de notícies de l'agència de notícies Reuters .\nReuters ha estat tractant d'obtenir el vídeo a través de la Llei de Llibertat d'Informació, sense èxit des del moment de l'atac. El vídeo, filmat des de la mira d'un helicòpter Apache, mostra clarament l'assassinat no provocat d'un empleat de Reuters ferit i els seus rescatadors. Dos nens petits que van participar en el rescat també van resultar greument ferits.\nEls militars no van revelar com va ser assassinat el personal de Reuters i van declarar que no sabien com van resultar ferits els nens.\nDesprés de les demandes de Reuters, l'incident va ser investigat i l'exèrcit americà va concloure que les accions dels soldats estaven d'acord amb la llei de conflictes armats i les seves pròpies "Regles d'enfrontament".\nEn conseqüència, WikiLeaks va publicar les Regles de combat classificades per a 2006, 2007 i 2008, revelant aquestes regles abans, durant i després dels assassinats.\nWikiLeaks va llançar tant el vídeo original de 38 minuts com una versió més curta amb una anàlisi inicial. S'havien agregat subtítols a les dues versions de les transmissions de ràdio.\nWikiLeaks va obtenir aquest vídeo, així com els documents de suport, de diversos denunciants militars. WikiLeaks va fer tot el possible per verificar l'autenticitat de la informació que va rebre. Va analitzar la informació sobre aquest incident d'una varietat de material font. Van parlar amb testimonis i periodistes directament involucrats en l'incident.\nWikiLeaks va assegurar-se que tota la informació filtrada que va rebre tingués l'atenció que mereixia.\nEn aquest cas particular, algunes de les persones assassinades eren periodistes que simplement estaven fent la seva feina: arriscant les seves vides per informar sobre la guerra. Iraq és un lloc molt perillós per als periodistes: entre 2003 i 2009, 139 periodistes van ser assassinats mentre realitzaven la seva feina.\nWikileaks va aconseguir, a través del seu treball de recerca, els milions de correus electrònics confidencials de Stratfor (entre els seus analistes i amb els seus clients) de 2004 a desembre de 2011. Stratfor Global Intelligence és una companyia d'espionatge privada (La Cia en l' ombra ) els clients inclouen als serveis secrets, els ministeris de Defensa i d'Exteriors, i les ambaixades de la majoria dels països industrialitzats (inclosa Espanya), a més de les més grans multinacionals del planeta, així com milers de documents adjunts que contenen, sovint informes reservats de les grans corporacions, com Goldman-Sachs o la Unió de Banques Suïsses (UBS), i de centres d'intel·ligència i contra-terrorisme com el Department of Homeland Security dels EUA o la Drug Enforcement Administration (DEA).\nEn realitat, el veritable "delicte" de Julian Assange va ser difondre el 2010 mitjançant Wikileaks més de 700.000 documents classificats sobre les operacions militars i diplomàtiques estat--americans, sobretot a l'Iraq i l'Afganistan, que van revelar crims de guerra i de lesa humanitat, detencions extrajudicials, actes de tortura, com a Guantánamo, i altres violacions de drets humans. Va ser aquesta informació, que posava en evidència les polítiques nord-americanes de destrucció i pillatge empreses amb pretextos com el de la "guerra al terrorisme", la raó per la qual la diplomàcia de país nord-americà va emprendre una operació judicial encoberta contra Assange, en la qual l'exercici de la llibertat de premsa es va convertir en delicte d'espionatge, una acusació fabricada amb la pretensió de donar una aparença jurídica al que sens dubte és una persecució política.\nPer aquest motiu l'organització de transparència informativa sense ànim de lucre fundada per Julian Assange no només està sotmesa a l'assetjament de Washington i de tots els seus aliats, sinó que pateix també un bloqueig bancari mundial extrajudicial capitanejat pels gegants que dominen gairebé totes les transaccions amb targetes de crèdit i en internet del món: Bank of America, VISA, Mastercard, PayPal i Western Union. Aquest bloqueig, sense precedents en la història, es va imposar només deu dies després del cèlebre Cablegate, que va exposar al nu les mentides de la política exterior dels EUA i de les altres potències, i a l'ésser promogut per imperis financers privats ha estat possible que s'executés per sobre de les mateixes lleis que el Govern nord-americà va descobrir des del principi que li impedien declarar un embargament oficial contra Wikileaks.\nL'organització d'Assange no ha comès cap delicte, sinó que només ha utilitzat el dret a la llibertat d'expressió que estableix la Primera Esmena de la Constitució dels EUA (i en la Declaració Universal dels Drets Humans) per desvetllar els ciutadans del planeta les terribles veritats que els seus governants els oculten. Només pel fet de publicar la veritat sobre la guerra, Wikileaks ha estat sotmesa a un agressiu setge bancari mundial que erigeix una muralla entre l'organització i els seus seguidors, impedint que aquests ciutadans donin suport a una causa que consideren justa. I aquest nou Mur de Berlín l'han aixecat els emporis del capitalisme en violació de les seves pròpies lleis capitalistes de lliure competència i de relacions mercantils, empresonant monetàriament a una sola organització que no ha violat la llei de cap país i tallant-li el seu subministrament financer vital en tots els països.\nCada vegada que els tribunals i juristes han examinat les activitats de Wikileaks han conclòs que són perfectament legítimes.\nA Austràlia es va obrir una investigació judicial formal, instigada pels EUA, que va dictaminar que ni les operacions de l'organització ni les d'Assange poden ser perseguides per la justícia. Als EUA, el secretari del Tresor, Timothy Geithner, va haver de reconèixer el gener del 2011 que no hi ha fonaments per posar oficialment a Wikileaks en una llista negra. No hi ha processos judicials contra l'organització ni contra un sol dels seus membres, per la filtració d'informació confidencial, en cap lloc del món.\nMolts experts s'han alineat per defensar Assange, inclòs el llegendari denunciant dels Papers del Pentàgon, Daniel Ellsberg.\nNo obstant això, el càrtel dels cinc emporis financers continua cometent impunement accions il·legals i sabotatges contra Wikileaks a tot el món. El cap d'aquesta aliança antitransparència, Bank of America, fins i tot va encarregar al bufet washingtonià Hunton & Williams que contractés a un consorci de tres companyies d'intel·ligència nord-americans (entre elles, HBGary, recomanada pel Departament de Justícia dels EUA) perquè executessin un atac sistemàtic múltiple, a un cost de dos milions de dòlars mensuals, per tal de sabotejar, hackejar i desprestigiar Wikileaks. El pla d'atac inclou com a objectius fins als periodistes i advocats que donen suport a Wikileaks, i preveu desacreditar les ONG afins, sembrar dubtes sobre la veracitat dels documents descoberts, contractar informàtics perquè penetrin i destrueixin els servidors de l'organització a Suècia i França, i fins a organitzar una campanya mediàtica per convèncer el públic que les activitats de Wikileaks són extremistes i temeràries. Una ofensiva que ja comença a tenir èxit quan grans diaris que van publicar el Cablegate original estan ara renegant de l'organització i denigrant les seves operacions.\nEls correus abasten de 2004 a desembre de 2011\nEn canvi, la batalla legal sembla començar a decantar a favor de la llibertat d'informació, sobretot després que l'Oficina de l'Alt Comissionat de l'ONU per als Drets Humans critiqués durament el bloqueig bancari contra Wikileaks, igual que ho han fet el Relator Especial de l'ONU per a la Promoció i Protecció de la Llibertat d'Opinió i Expressió, i el Relator Especial per la Llibertat d'Expressió de la Comissió Inter-Americana sobre Drets Humans.\nA més, en els propers dies hauria de decidir la divisió anti-trust de la Comissió Europea si obre una investigació exhaustiva sobre les greus violacions de les lleis de la competència comeses pel càrtel dels cinc grans al bloquejar econòmicament a Wikileaks. La Direcció General de Competència sol decidir aquest tipus de denúncies en un termini de tres a quatre mesos, però aquesta vegada ja porta set mesos sense donar una resposta. S'atrevirà la Unió Europea a desafiar els veritables amos del món?\nLa CIA a l'ombra es finança en gran part amb diners públics dels països occidentals.\nStratfor Global Intelligence s'aprofita de la informació reservada dels mateixos clients als quals ven els seus anàlisis i informes, ja que els militars, diplomàtics i agents d'intel·ligència de les institucions i nacions als que cobra lucratives subscripcions anuals són, al seu torn, els que revelen als analistes de Stratfor les dades que ells coneixen i les posicions i interessos confidencials dels seus propis governs i organitzacions.\nÉs a dir, la CIA a l'ombra es finança en gran part amb diners públics dels països occidentals, ja que les seves quotes són pagades per moltíssims ministeris i organismes oficials de tot el món (encara que està fonamentalment al servei dels EUA des de la base a Austin, Texas), i al mateix temps es nodreix de la informació que li proporcionen els mateixos als quals després es la ven. Un negoci rodó sorgit de la doctrina neoliberal d'externalitzar tots els serveis públics (inclosos els secrets) i que consisteix en privatitzar fins l'espionatge.\nInformació extreta del diari digital Publico, de Wikileaks i d'Amnistia Internacional.


moon, Autor a [Spanish] Llar d'infants La Marieta - Página 8 de 9\nfebrero 3, 2016 / Sin comentarios / Más\nVa ser una tarda de pluja i fred però ens ho vam passar d’allò més bé. A les classes dels Monkeys i Poniem vam gaudir de les cançons de nadals que havien après tan en català com castellà i anglés, Després vam recollir l’obsequi amb 3 fotos dels nostres […]\nL’Educació Emocional Durant anys ens hem centrat en l’aspecte cognitiu del desenvolupament del nadó, signes previs a l’adquisició d’habilitats posteriors com la parla o el caminar, en detriment a la seva relació emocional amb l’entorn. Donem per suposat que la forma emocional de reaccionar davant les diferents situacions quotidianes, les […]\ndiciembre 15, 2015 / Sin comentarios / Más\nnoviembre 4, 2015 / Sin comentarios / Más


Internacionalistes? Més nacionalistes espanyols que els de La Roja – CGTCatalunya\nInici > General > Articles opinió > Internacionalistes? Més nacionalistes espanyols que els de La Roja\nAquests darrers dies, alguns amics, coneguts i saludats del meu voltant han recorregut a la paraula “internacionalista” per definir-se a l'hora de prendre partit o no sobre la independència dels Països Catalans o de Catalunya-Principat, ara que el tema és damunt la taula. Curiosament alguns han contraposat “nacionalista” a “internacionalista” però alhora han anomenat només “nacionalistes” els nacionalistes catalans (que jo en relació a la sentència del Tribunal Constitucional sobre l'Estatut de les quatre províncies anomenaria més aviat regionalistes però aquest seria un altre debat). Es veu que Espanya no fa nacionalisme i que ser internacionalista és no dir res de les nacions ara constituïdes en estat, com és l'espanyola, potser perquè es considera que vénen del cel, com els gols de Maradona.\nJa ho deia el sociòleg Michael Billig al seu estudi “Nacionalisme banal”, publicat en català per la Universitat de València i l'Editorial Afers, que els nacionalismes més evidents solen qualificar-se com a "no nacionalismes" o simples "patriotismes". L'exemple el tenim ara als nostres carrers. Només cal aixecar el cap vers els balcons de les cases i contemplar milers d'estanqueres guarnint-los. Cap -o ben pocs- dels qui les pengen s'anomenarà “nacionalista”, perquè ja sabem que a l'Estat espanyol els nacionalistes sempre són els altres, els no espanyolistes, però tingueu clar que el drap aquest (totes les banderes són draps i la majoria capçanes) és un símbol clar de nacionalisme de la pitjor espècie, d'aquell que té al darrere els tancs i el Tribunal Constitucional. Segons Billig, aquestes expressions constitueixen «un tipus important de nacionalisme que era passat per alt per la major part d'analistes: els nacionalismes rutinaris dels estat-nació establerts», sovint percebuts com "assenyats" front als "perillosos" nacionalismes sense estat, i té tota la raó del món\nEntre els qui no es diuen nacionalistes espanyols però ho són, hi trobareu també els que tenen una certa consciència de classe, els que han mamat la cultura de l'obrerisme i per tant utilitzen un llenguatge que no és directament el del poder. Em refereixo a aquests amics, coneguts i saludats a què feia referència més amunt. Són la gent que obvia que la Selección és producte d'una decisió política que nega la diversitat perquè alhora que fa possible aquest símbol nacional que és “La Roja” prohibeix explícitament qualsevol altre símbol nacional en clau esportiva en el seu propi territori. No cal que torni a parlar de les seleccions nacionals catalana o basca per entendre'ns ni cal que deixi ben clar que a mi, personalment, no m'agrada el futbol, tot i que ara no parlem de futbol.\nEls meus amics, coneguts i saludats apel·len a l'internacionalisme a l'hora de parlar de si hem de fer front a la sentència del Constitucional o si hem de participar en la manifestació que Òmnium ha convocat aquest dissabte a Barcelona i a la qual jo assistiré, tal com faré a Reus i a Falset el dia abans. S'allunyen així del debat central i miren al cel on sembla que ningú va brut perquè ningú no està tacat per cap adhesió nacional. Obvien que internacional ve de nacional, de fet és la mateixa paraula amb un prefix, i l'important és saber des de quina nació s'és internacionalista, des de la catalana o des de l'espanyola? No en dic d'altres perquè aquí no n'hi ha cap altra en qüestió. Atenent a les estructures mentals que molts d'ells tenen, que anomenen “nord” al País Basc i sud a “Andalusia” tingueu clar que molts d'aquests “internacionalistes” són tan nacionals espanyols com els seguidors de La Roja...


'La dona al segle XXI', segones Jornades Quel a la Seu d'Urgell sobre benestar i salut — Ajuntament de la Seu d'Urgell\nSou a: Inici Notícies 'La dona al segle XXI', segones Jornades Quel a la Seu d'Urgell sobre benestar i salut\n'La dona al segle XXI', segones Jornades Quel a la Seu d'Urgell sobre benestar i salut\nTindran lloc els dies 13, 14 i 15 de maig, amb prop d’una vintena d’activitats gratuïtes que van des de l’aromateràpia, el Tabata conscient, la reflexologia, l’automassatge, la consciència corporal, el jujitsu, la defensa personal femenina, els estiraments o el hapkido, entre d’altres.\nEl Centre Multidisciplinar de la Salut i l’Esport Quel de la Seu d’Urgell celebrarà els pròxims 13, 14 i 15 de maig les Segones Jornades QUEL que enguany tenen com a tema central la dona al segle XXI. Al respecte, les organitzadores d’aquestes jornades manifesten que “ser mare, dona i treballadora, tot a la vegada, no és gens fàcil, per això volem fer un homenatge a totes les dones”. “Encara que les jornades se centrin en la dona actual, els homes també estan convidats a participar-hi”, afegeixen des de Quel.\nLes Segones Jornades QUEL ofereixen durant el cap del setmana del 13 al 15 de maig (divendres, dissabte i diumenge) prop d’una vintena d’activitats, la majoria gratuïtes, entre xerrades i tallers dedicats al benestar, la salut, l’alimentació i l’esport a través de diferents teràpies com l’aromateràpia, el Tabata conscient, la reflexologia, l’automassatge, la consciència corporal, el jujitsu, la defensa personal femenina, els estiraments, la marxa nòrdica o el hapkido, entre d’altres.\nLes jornades també proposen activitats adreçades als adolescents i als nens.\nActivitats a l’Horta del Valira\nLa majoria d’activitats tindran lloc al mateix Centre Quel -situat al carrer Joan Baptista de La Salle, número 54 de la Seu d’Urgell- excepte les sessions d’activitat física programades per diumenge 15 de maig, al matí, que es realitzaran a l’aire lliure, concretament a la zona de l’Horta del Valira de la capital alturgellenca amb l’objectiu de “recuperar aquest espai verd de la Seu d’Urgell per fer-hi activitats de benestar i salut”, expliquen des de l’organització.\nLes activitats que es realitzaran a l’aire lliure són entrenament a la natura, estiraments, exhibició QUELFIT amb KB, entrenament QUELFIT i consciència corporal.\nPropostes solidàries: degustació de vins, formatges artesans i mel natural\nLes Segones Jornades QUEL també proposen dues activitats relacionades amb el vi i la gastronomia que es desenvoluparan al mateix Centre Quel, ambdues de caràcter solidari. Ambdues activitats tenen un cost de 4,50 euros cadascuna, la recaptació de les quals anirà a benefici de l’Associació contra el Càncer de Mama.\nAixí doncs, per dissabte, 14 de maig, a l’una del migdia, tindrà lloc una xerrada dedicada als beneficis ocults del vi, acompanyada d’una degustació de vins i aperitius, que anirà a càrrec del Restaurant Arbeletxe; mentre que diumenge, 15 de maig, a l’una del migdia, se celebrarà una xerrada-degustació de formatges artesanals i mel natural, a càrrec de Formatges de l’Abadessa i la Bona Mel.\nPer participar a les Segones Jornades QUEL cal fer inscripció prèvia al mateix Centre Quel, per email (centre@quel.cat) i també a Facebook o per Whatsapp als telèfons 620 210 625, al 639 405 509 o al 627 186 127. Les inscripcions són gratuïtes.\nEntre totes les persones inscrites a alguna de les activitats esportives de les jornades es sortejaran 4 massatges esportius locals d’uns 20 minuts de durada.\nLes Segones Jornades QUEL estan organitzades pel Centre Multidisciplinar de la Salut i l’Esport Quel, amb la col·laboració del Restaurant Arbeletxe, Formatges L’Abadessa, La Bona Mel i Nòrdic Esport, i compten amb el suport del Servei d’Esports de l’Ajuntament de la Seu d’Urgell.\nPer a més informació sobre les jornades www.quel.cat


Jordi Bonilla | abril 3, 2018 en 9:52 pm |\nDavid | abril 4, 2018 en 6:29 am |\nJordi Bonilla García | abril 4, 2018 en 10:36 am |\nVeremos cuando se acerque el fin de semana si me entra el «mono de cursa» ire a buscar el dorsal al portal del Ángel\nDavid | abril 4, 2018 en 11:20 am |\ntxema. | abril 4, 2018 en 7:01 am |\nBon dia David!!! A mi es una cursa que particularment em cau simpàtica i penso que el corredor «amateur» li devem molt perquè alguns ens vam iniciar amb ella i encara que sigui un autèntic «coñazo» sinó tens calaix, penso que partint de la base que és gratis, no podem demanar massa més i hem d’intentar anar a fer-la millor que l’any passat.\nDavid | abril 4, 2018 en 11:19 am |\n«Ets a un pas d’inscriure’t a la Cursa – 08/04/2018 – 9.00 h»\n«Comprova que no hagi quedat a la carpeta del correu brossa / spam del teu correu electrònic. Si no hi és, espera 24 hores. Si tot i això no t’arriba, envia’ns un missatge, però en cap cas et tornis a inscriure».\ntxema. | abril 6, 2018 en 7:07 am |\nDavid | abril 6, 2018 en 7:09 am |\nemilio | abril 6, 2018 en 8:38 am |\nPor otro lado considero que desde la implantacion de la separacion entre corredores con xip y se ha hecho posible que se puedan compaginar las dos vertientes de esta carrera, la ludica y «la mas competitiva», yo sin ser un corredor rapido tengo una salida mas que limpia.\nDavid | abril 6, 2018 en 7:27 pm |


La mitjana de dones en l'àmbit polític segueix per sota del criteri de la Llei d'Igualtat - Breus - Política - Dones en Xarxa\nLa representació femenina en àmbits de poder polític segueix sense assolir en molts àmbits el llindar del 40% que estableix la Llei d’Igualtat, segons les dades que ha fet públiques aquest divendres l’Institut Nacional d’Estadística (INE).\nEncara que és cert que en els últims anys s’ha reduït la diferència entre homes i dones en càrrecs de responsabilitat, els àmbits en què hi ha una presència equilibrada d’ambdós sexes encara són molt reduïts i varien segons l’òrgan polític.\nAixí, segons l’INE, la representació femenina és proporcional als parlaments autonòmics, deficitària -encara prop del límit- en els càrrecs executius dels partits, al Congrés i al Senat i al Parlament Europeu i ha una àmplia bretxa en els alts càrrecs públics i privats, en els òrgans constitucionals i en les Reials Acadèmies.\nLes executives d’IU i PSOE compleixen amb el percentatge\nSi ens fixem en l’apartat relatiu als càrrecs executius dels partits polítics, les dades de l’INE-que recull informació de setembre de 2014 relatius a set formacions: PP, PSOE, IU, EAJ-PNB, CiU, ERC i Coalició Canària- , el percentatge de dones arriba al 34% del total. Tan sols dues formacions, Esquerra Unida (54,6%) i PSOE (47,2%) van complir amb els requisits de la Llei d’Igualtat mentre que el PP es va quedar en el 33,7%.\nEsquerra Republicana de Catalunya (18,6%) i CiU (23,1%) van ser les formacions amb menys presència femenina en els seus òrgans executius.\nPel que fa a la representació en el Consell de Ministres, quatre dones ocupen altres tantes carteres al Govern de Mariano Rajoy, el que suposa un 30,77% del total, per sota del 52,9% que va aconseguir la presència femenina en 2009 durantel l’Executiu de José Luis Rodríguez Zapatero.\nPel que fa al Congrés i el Senat, la xifra de parlamentàries en constituir la càmera en 2011 va ser del 36% del total, amb UPyD (40%), PSOE (39,1%) i Partit Popular (36,2%) com els grups que més quota femenina presenta mentre el Grup Basc (EAJ-PNB) amb el 20% és el que menys.\nAl Senat el percentatge de dones baixa al 33%, tot i que la xifra supera en 5,1 punts la de la legislatura 2008-2011. A la cambra alta cap grup arriba al llindar del 40% sent el Grup Català-CiU (38,5%) el que presenta major participació femenina, seguit del PP (37,9%), amb el Grup Socialista (22,4% ) i el Grup Mixt (22,2%) com els menys complidors en aquesta matèria\nAl Senat el percentatge de dones baixa al 33%, tot i que la xifra supera en 5,1 punts la de la legislatura 2008-2011. A la cambra alta cap grup arriba al llindar del 40% sent el Grup Català-CiU (38,5%) el que presenta major participació femenina, seguit del PP (37,9%), amb el Grup Socialista (22,4% ) i el Grup Mixt (22,2%) com els menys complidors en aquesta matèria.\nEls parlaments autonòmics superen el 40%\nLa situació canvia si ens fixem en els parlaments autonòmics espanyols, en els que a finals de 2012 el percentatge de dones era del 43,38%. Només quatre comunitats no arribaven al mínim del 40%: Aragó (32,8%), Navarra (34%), Canàries (36,7%) i la Rioja (39,4%).\nPaís Basc (49,3%) i, especialment, Castella i Lleó (66,7%) són les que presenten uns percentatges més alts.\nNo obstant això, la representació femenina al Parlament Europeu després de les eleccions de juny de 2014 es queda en el 37%, tot i que la propoción de dones en els 53 escons que constitueixen la representació espanyola va arribar al 41%.\nEls països que compten amb un major percentatge de parlamentàries són Malta (67%), Irlanda (55%) i Suècia (55%) mentre que a la cua se situen Lituània, Xipre i Hongria, països en els que la xifra no arriba al 20%.\nPel que fa a dones en alts càrrecs públics i privats, en 2013 eren una tercera part del total, sent el percentatge molt baix pel que fa a les empreses que formen part de l’Ibex-35, en els consells d’administració només hi havia un 13.3% de dones.\nLa xifra també és deficitària en els diferents òrgans constitucionals. Si exceptuem el cas del Defensor del Poble, càrrec que actualment ocupa una dona, i del Tribunal de Comptes, amb un 41,7% de participació femenina, la xifra més alta correspon al Consell General de Poder Judicial (33,3 % de participació) i al Consell de l’Estat (21,5%). Per sota se situen el Consell Econòmic i Social (19,7%) i la Junta Electoral Central (14,3%).\nFinalment, la presència d’acadèmiques numeràries a les Reals Acadèmies és el 2014 del 9,33%, un percentatge molt baix encara que superior al d’anys anteriors. La Real Acadèmia Espanyola i la de Farmàcia, ambdues amb un 16,7%, són les que tenen un major percentatge femení mentre que la Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques compta amb un exigu 2,4%.


SOREA haurà de pagar 345.000 euros a l’Ajuntament d’Arenys de Munt – AMAP\n3 d'octubre de 2018 17 d'octubre de 2018\nEls fets es remunten a l’any 2011 quan es va fer el traspàs del servei d’aigua de SOREA a l’empresa pública de l’Ajuntament GUSAM. SOREA va reclamar que se li devien diners per unes inversions que havia hagut de fer però l’Ajuntament es va negar a l’espera de comprovar que la quantitat pujava als més de 600.000 euros que deia. En els governs posteriors s’han anat fent auditories i informes que indicaven que no era certa la reclamació, motiu pel qual SOREA va presentar un contenciós contra l’Ajuntament. Al final, s’ha demostrat que aquests informes són correctes i l’empresa no només ha perdut sinó que haurà de pagar al consistori.\nEl regidor d’Economia d’Arenys de Munt, Josep Sánchez, ha afirmat que és important intentar fiscalitzar el màxim des dels Ajuntaments les empreses que, com SOREA, s’encarreguen de determinats serveis i que moltes vegades ‘inflen’ presumptament les feines. Tot i perdre, l’empresa encara pot recórrer la sentència.\nRecordem que SOREA també té obert un contenciós contra l’Ajuntament d’Arenys de Mar en el qual reclama 1,5 milions d’euros en factures per diversos serveis extres fets des del 2002.\nAquests dies els haurà de pagar després d’haver perdut el contenciós que tenia obert contra el consistori. L’empresa, que s’encarregava de la gestió de l’aigua al municipi veí abans de la GUSAM, reclamava que li paguessin un seguit d’inversions que havia fet però al final s’ha demostrat amb informes i auditories que no era cert.\nFont: Ràdio Arenys de Munt / Foto: El Punt Avui\nVeure font: http://www.radioarenys.cat/noticia/sorea_haura_de_pagar_345_000_euros_a_l_ajuntament_d_arenys_de_munt


Valentí Castanys i Boràs (Barcelona, 1898 - 1965)\nVa ser deixeble de Joan Llaverias i es donà a conèixer en guanyar el premi atorgat per Francesc Cambó dins del Saló d'Humoristes que es celebrà el 1916.\nVa ser l'ànima de la revista d'humor esportiu Xut! (apareguda el 1922) i del seu continuador en castellà El once que va aparéixer després de la guerra de Franco en ser prohibit el Xut perquè s'editava en català. També abans de la Guerra Civil fou col·laborador destacat de La Veu de Catalunya. Molts d'aquests dibuixos foren cedits l'any 1936 per la mateixa publicació a L'Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona. En aquella època, també dibuixà per moltes altres revistes com El Be Negre, El Senyor Canons, En Patufet, o La Rambla.\nDurant la guerra civil anà a Donosti, i dibuixà per a Flechas i Pelayos, una publicació falangista, amb el pseudònim As. Després de la guerra col·laborà a Destino i a El Mundo Deportivo, El 1946 passà a col·laborar a El Correo Catalán i fundà El Once, per intentar repetir l'èxit del Xut! d'abans de la guerra. En aquests anys quaranta és quan també passà a ser un col·laborador habitual del TBO. Havent-se dedica tant temps al dibuix humorístic esportiu, no fa estrany que ell fos el creador d'un personatge que l'ha transcendit: l'avi del Barça.\nFou, a més, un destacat conferenciant i actuà a les emissores barcelonines com humorista radiofònic. D'aquesta faceta, cal destacar l'èxit que assolí amb La Família Sistachs i també els monòlegs que va escriure per altres humoristes com alguns dels enregistrats en disc per Joan Capri.


Imatge del partit (retransmissió d'Esports3)\nAvui dimecres el Pavelló Jaume Parera ha viscut, sense públic evidentment, el primer partit oficial de la temporada esportiva. Retransmès per Esport3 s'ha jugat el partit d'anada dels vuitens de final de la Copa Catalana entre el Club Hoquei Mataró, recent ascendit a OK Lliga, i el potentíssim FC Barcelona, que s'ha imposat de forma clara per 2 a 8.\nS'ha de dir de tota manera que ha estat un resultat molt exagerat per tal com ha anat el partit. Al descans el marcador estava igualat a 2 gols, ja que Gerard Cusachs i Conrad Xicota havien igualat per dues vegades els gols de l'equip blaugrana.\nA la segona part l'equip local ha resistit durant uns minuts amb el marcador ajustat (2-3), però un penal transformat per Pablo Álvarez, ha obert forat (2-4) i en el tram final l'equip blaugrana ha demostrat el sue superior potencial.\nL'equip mataroní en un temps mort (Foto: @chmataro)\nHan jugat pel CH Mataró: Sergi Grané, Gerard Cusachs, Oriol Lladó, Erik Gual, Marc Ollé, Eric Florenza, Àlex Cantero, Conrad Xicota, Bernat Romero, Guillem Carbonell, Martí Almerich (ps).\nClara victòria blaugrana també en la tornada\nEn el partit de tornada celebrat el dissabte dia 29 al Palau Blaugrana el FC Barcelona es va tornar a imposar per 11 a 2 i com era previsible s'ha classificat per als quarts de final.\nEl dia 26 de setembre començarà l'OK Lliga, amb visita del Voltregà\nEl Club Hoquei Mataró, com ja havíem informat, la temporada vinent jugarà a la màxima categoria estatal. El primer lloc que ocupava quan es va suspendre la competició de l'OK Lliga Plata en el seu grup Nord, li ha donat l'ascens a l'OK Lliga, on jugarà després de 5 temporades sense fer-ho.\nEl passat dimarts es va fer el sorteig del calendari de la competició, que constarà de 16 equips, en lloc dels 14 que eren habituals en les darreres temporades. Baixaran de forma directa els quatre últims i faran promoció els classificats en els llocs 11è i 12è.\nL'últim partit jugat pel CH Mataró a OK Lliga, la temporada 2014-15, va ser contra el Barça (arxiu)\nL'equip d'Albert Larrea debutarà a casa el dissabte 26 de setembre davant de tot un històric de l'hoquei català, com és el CP Voltregà, que la temporada passada estava en 10è lloc en el moment de la suspensió.\nEl CP Voltregà ha visitat 17 vegades la pista mataronina en la màxima categoria, les tres primeres quan encara era la 1a Divisió Catalana, als anys seixanta del segle passat. En l'últim enfrontament al Jaume Parera l'equip osonenc es va imposar per 2 a 6 la temporada 2014-15.\nCompleten aquesta màxima categoria FC Barcelona, Liceo La Corunya, Noia, Reus Deportiu, Girona, Caldes, Igualada, Calafell, Lleida Llista Blava, Palafrugell, Taradell, Lloret, Vic i Vendrell.


Taxes favorables per als vehicles elèctrics - El Periòdic d'Andorra\nTaxes favorables per als vehicles elèctrics\nEl projecte de llei varia la base de càlcul per incentivar els cotxes poc contaminants\nPublicat el Dijous, 15 d'octubre de 2015 | 03:15 h\nEl ministre d’Administració Pública, Transports i Telecomunicacions, Jordi Alcobé. | TONY LARA\nEl Consell de Ministres va aprovar ahir el projecte de llei de foment del vehicle elèctric, que inclou diverses mesures per aconseguir l’objectiu que Andorra esdevingui «un país capdavanter en la mobilitat elèctrica», així ho va esmentar el ministre d’Administració Pública, Transports i Telecomunicacions, Jordi Alcobé.\nUn dels aspectes importants que comporta el projecte de llei és la modificació de la taxa de tinença de vehicles. En aquest sentit, el projecte varia la base de càlcul de la taxa «per incentivar la compra de vehicles poc contaminants en detriment dels més contaminants», segons va esmentar Alcobé.\nD’aquesta manera, en el cas dels turismes i furgonetes, la modificació tindrà efecte sobre els vehicles matriculats a partir del 2009, de manera que en lloc de calcular la taxa a partir de la potencia fiscal del vehicle (CVF) es farà tenint en compte les emissions de CO2. El preu de la taxa que proposa el projecte de llei anirà des dels 24 euros per als turismes amb emissions inferiors als 120 g/CO2 fins als 192 euros per als que tinguin emissions superiors als 200 g/CO2.\nAntiguitat dels vehicles / Alcobé també va detallar l’antiguitat del parc mòbil de turismes que presenta avui en dia el país, que actualment està en una mitjana de tretze anys per vehicle. D’altra banda, en relació amb el nombre total de turismes, el ministre va esmentar que actualment les carreteres andorranes «compten amb 53.000 turismes matriculats que estan en circulació, dels 70.000 que consten al registre de vehicles».\nDe la mateixa manera, Alcobé va confirmar que a partir del 19 d’octubre, es recuperarà l’avís via SMS per part del Govern informant i recordant als conductors –un mes abans– la data de l’ITV del seu vehicle.


Vine a Teruel!\nEl Lleida Esportiu, en col·laboració amb la Grada d’Animació, organitza un viatge per acompanyar al bloc de la Terra Ferma en el seu pròxim desplaçament. Els blaus visitaran el pròxim diumenge dia 16 de setembre el Campo de Pinilla amb motiu de la quarta jornada de lliga, partit que enfrontarà als del Segrià amb el CD Teruel.\nEl preu del viatge és de 20 euros per als membres de la Grada d’Animació del Lleida Esportiu, 22 euros per als abonats i 25 euros pels no abonats. No s’inclou l’entrada pel partit.\nL’horari de sortida serà el mateix dia de partit des de l’esplanada del Camp d’Esports a les 11.00 hores i inclourà una parada de cortesia. La tornada cap a Lleida es farà en finalitzar el partit, que començarà a les 17.00 hores, i també inclourà una parada de cortesia.\nEls abonats i aficionats que ho desitgin podran reservar el seu viatge el dijous 13 i el divendres 14 de setembre. L’horari de les oficines del Camp d’Esports és de les 16.30 i fins a les 20.30 hores.


Feminisme marxista i material, o feminisme de la diferència?\nel 18/6/2018, 6:10 pm\nEl el primer document del mòdul 2 es planteja el discurs del feminisme de la diferència, que reivindica certes essències femenines com a pròpies d'aquelles dones nascudes amb vagina.\nNo obstant, crec que el plantejament d'aquestes autores és incorrecte: cal partir del pressupòssit que el patriarcat ha catalogat les conductes en clau de gènere i que ha atorgat més valor i poder a aquelles masculines, sí, però crec que és un error pensar que aquelles que són "femenines" ho són de manera intrínseca, inherent a les dones.\nÉs a dir, crec que els rols i expressions femenins són, com tot allò que defineix el patriarcat, una construcció sociocultural. Que les dones no són "intrínsecament" més curoses i afables, sinó que el patriarcat les obliga a ser-ho.\nAquest plantejament de la diferència entra en contradicció, per altra banda, amb el que exposa Foucault una mica més amunt del document: el poder existeix, el poder és. I nosaltres (o qui l'ostenta) decideix fer-lo servir per a o b. Però si una dona s'encarrega de governar un estat (com na Merkel o na Tatcher) el poder cau en les seves mans, i això no vol dir que l'estat passi a ser menys fort o agressiu. Aquestes dones estaran anant en contra del rol patriarcal per a elles, però no en contra de la seva manera de ser o de la seva "feminitat intrínseca".\nNo se si m'he expressat amb claredat. Siusplau digue-me què en penseu que debatre sol no té gràcia xd.\nRe: Feminisme marxista i material, o feminisme de la diferència?\nel 20/6/2018, 1:08 pm\nGràcies per aportar les teves reflexions Martí, m'encanta!!\nDes del meu punt de vista no hi ha feminismes correctes o incorrectes, al capdavall són visions i perspectives diferents sobre el món social, la vida i allò que s'ha problematitzat amb diferents noms com "gènere", "diferència sexual", etc...! Malgrat tot, el debat que aportes és interessantíssim, i encara està viu dins dels feminismes. Com ho veieu la resta?\nel 20/6/2018, 1:46 pm\nJo tampoc crec que hi hagi feminismes incorrectes o correctes, però estic d'acord en que potser no em sento gaire identificada amb el feminisme de la diferència. Principalment perquè si em miro a mi mateixa, si reflexiono sobre les meves conductes, m'adono de que moltes les faig perquè és el que s'espera de mi pel fet de ser dona, no perquè realment les vulgui fer. O també perquè si penso en certs trets de la meva personalitat, com per exemple la meva manca de tendresa i paciència, o la meva ambició, la poca habilitat artística, entre d'altres, m'adono que no són els trets considerats "feminins". O si observo a la meva família més propera, veig al meu pare que és tendre, sensible, que odia parlar en públic i és un apassionat de l'art en totes les seves formes, trets tradicionalment considerats "femenins".\nÉs a dir, que no estic del tot d'acord amb la idea que hi hagi certes característiques innates en les dones ni els homes.\nAquesta és el meu punt de vista, no sé quin serà el de les demés.


i etiquetada amb anglès, expressions, frases fetes, llengües | Deixa un comentari\nPublicat dins de CATALÀ - MÉS D'UNA LLENGUA i etiquetada amb cultura, llengües | Deixa un comentari\nPublicat dins de CATALÀ - MÉS D'UNA LLENGUA, ETIMOLOGIA i etiquetada amb cognoms, etimologia, llengües | Deixa un comentari\nPublicat dins de CATALÀ i etiquetada amb CNL, conferència, correcció, llengües | Deixa un comentari\nPublicat dins de CULTURA i etiquetada amb català, cultura, llengües | Deixa un comentari\nTothom sap quins són els dies de la setmana, però sabeu d’on vénen aquests noms? Si no ho sabeu, continueu llegint! Avui us explicaré l’origen dels dies de la setmana i el significat que tenen.La paraula setmana ve del llatí septimana (‘set dies’). Els noms dels dies provenen dels cossos celestes que els mesopotàmics veien, i els romans ho van adoptar per donar un nom als dies. Tant els mesopotàmics com els romans més tard associaven els cossos celestes als déus, per això van triar aquests noms i no pas uns altres.Si ens hi fixem, els noms dels dies en totes les llengües romàniques (les que conec) tenen el mateix origen i es manté força clarament la forma llatina, i fins i tot les germàniques (anglès i alemany) també hi estan relacionades. Vegem-ho:\nLUNAE DIES (en llatí significa ‘dia de la lluna’)\n– català: dilluns\n– castellà: lunes\n– italià: lunedì\n– francès: lundi\n– anglès: Monday\n– alemany: Montag\nEn totes les llengües esmentades significa ‘dia de la lluna’.\nMARTIS DIES (significa ‘dia de Mart’, déu de la guerra)\n– català: dimarts\n– castellà: martes\n– italià: martedì\n– francès: mardi\n– anglès: Tuesday\n– alemany: Dienstag\nLes llengües romàniques conserven l’arrel del déu Mart (Martis), mentre que les germàniques prenen el nom del déu Tiw, que és el déu nòrdic de la guerra.\nMERCURI DIES (vol dir ‘dia de Mercuri’, déu dels comerciants)\n– català: dimecres\n– castellà: miércoles\n– italià: mercoledì\n– francès: mercredi\n– anglès: Wednesday\n– alemany: Mittwoch\nCom podem veure, totes les llengües conserven la forma del llatí (mercuri). L’anglès dedica aquest dia al déu Woden, el principal déu de la mitologia nòrdica. En alemany, en canvi, Mittwoch simplement vol dir que és ‘el dia del mig de la setmana’.\nIOVIS DIES (significa ‘dia de Júpiter’, déu pare, com Zeus per als grecs)\n– català: dijous\n– castellà: jueves\n– italià: giovedì\n– francès: jeudi\n– anglès: Thursday\n– alemany: Donnerstag\nPer als romans, Júpiter és el déu de les tempestes. Precisament el nom alemany d’aquest dia significa ‘el dia del tro’; i en anglès prové del déu Thor, que és qui causava els trons.\nVENERIS DIES (vol dir ‘dia de Venus’, deessa de la bellesa i de l’amor)\n– català: divendres\n– castellà: viernes\n– italià: venerdì\n– francès: vendredi\n– anglès: Friday\n– alemany: Freitag\nEs pot veure molt clarament que totes les llengües romàniques l’agafen de la deessa Venus i que en les germàniques, en canvi, prové de la deessa Freya (l’equivalent de la nostra Venus).\nSATURNI DIES (‘dia de Saturn’, déu del temps)\n– català: dissabte\n– castellà: sábado\n– italià: sabato\n– francès: samedi\n– anglès: Saturday\n– alemany: Samstag\nL’anglès conserva de forma evident l’origen llatí: Saturn + day (‘dia de Saturn’). La majoria de les llengües romàniques i l’alemany fan referència a una festa jueva, el Sabbath (repòs).\nSOLIS DIES (‘dia del sol’) o DOMINICA (‘dia del Senyor’)\n– català: diumenge\n– castellà: domingo\n– italià: domenica\n– francès: dimanche\n– anglès: Sunday\n– alemany: Sonntag\nA trets generals, en totes les llengües hi ha un origen romà, però les romàniques han canviat el significat clàssic pel religiós Dominicus dies, dia del Senyor.\nDesprés d’haver donat una ullada a tots els dies, ens adonem que en català conservem di del llatí dies en tots els dies de la setmana, però que en castellà s’ha omès. És curiós veure que, en realitat, el castellà és l’única llengua romànica que ho ha omès; perquè el català, l’italià i el francès conserven di, l’anglès utilitza day (que vol dir ‘dia’) i l’alemany usa Tag (que també vol dir ‘dia’). Si ens hi fixem, veurem que en català el di és la primera síl·laba de la paraula (dilluns, dimarts…) i,en canvi, l’italià i el francès ho posen al final (lunedì, martedì… en italià, i lundi, mardi… en francès). Curiós, no?\n– Diccionario etimológico De Chile\n– Blog del Consorci per a la Normalització Lingüística\n– Online Etymology Dictionary (Diccionari etimològic anglès):\nPublicat dins de CATALÀ - MÉS D'UNA LLENGUA, ETIMOLOGIA i etiquetada amb etimologia, llengües | Deixa un comentari


A tots els candidats i candidates demòcrates - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\neudald camprubí 17.05.2019 | 00:27\nSi l'any 2015, just després de les eleccions municipals, ens haguessin dit que l'octubre de l'any 17 institucions, ciutadania i societat civil, a l'una, organitzarien un referèndum d'autodeterminació, ens hauria estat molt difícil de creure.\nSi a més ens haguessin dit que el preu pagat per exercir la democràcia seria de més d'un miler de ferits, centenars de represaliats i represaliades, i preses i presos polítics i exiliats, senzillament no ens ho hauríem cregut.\nA Manresa, l'1 d'octubre del 2017, 25.424 ciutadans i ciutadanes van votar en el referèndum d'autodeterminació, assumint el repte de la democràcia, autoorganitzant-se per obrir les escoles i permetent el dret universal a opinar. La ciutadania organitzada, conjuntament amb l'administració, va ser capaç de plantar cara a les prohibicions de jutges i jutgesses i, col·lectivament, va negar la legitimitat als qui fan de la Constitució un tòtem en contra dels drets universals.\nAquell octubre, els manresans i manresanes van escriure la història, i es van fer hereus de la ciutat que va ser capaç d'impulsar la construcció de la Sèquia en ple segle XIV, es van fer hereus de les treballadores que en ple franquisme van organitzar la primera vaga obrera en pro dels drets laborals, i es van fer hereus de la Manresa de les Bases de Manresa, la primera constitució catalana.\nAvui, un any llarg després, ens hem de reconèixer orgullosos d'haver passat de demanar el «dret a l'autodeterminació» a haver-lo exercit. A la nostra ciutat, ens vam autodeterminar, junts, sense demanar d'on venia cadascú, sense demanar quin partit votava, confiant els uns en els altres. La democràcia ens va fer lliures.\nAra, a les portes d'unes noves eleccions municipals, en un mandat que esdevindrà crucial, cal que tots els candidats i candidates dels partits demòcrates assumeixin com a propi el mandat de l'1 d'octubre del 2017, que assumeixin com a propi l'anhel dels més de 25.000 ciutadans i ciutadanes que, sense por i assumint riscos, van defensar les escoles i van defensar la democràcia, creant una muralla humana, sòlida, solidària, intergeneracional i d'amplitud ideològica com mai s'havia vist.\nAixí doncs, convidem tots els candidats i candidates, del primer a l'últim, a tenir un compromís públic i ferm per fer de Manresa punta de llança en la lluita per la consolidació de la democràcia i la República, i que, responent a l'exemple d'unitat, fermesa i integritat que va demostrar la ciutadania l'1 d'octubre del 2017, s'obliguin a trobar fórmules organitzatives que dibuixin aquell esperit amb el qual institució i ciutadania organitzada van superar les prohibicions de l'Estat, fent possible allò que només dos anys abans semblava impossible.\nPerquè, o serem República, o no serem.


Què és la ICCN?\nLa Xarxa de Cooperació Interurbana per a la Salvaguarda del Patrimoni Cultural Immaterial (ICCN, per les seues sigles en anglés) és una organització internacional de governs locals i institucions culturals de la qual formen part 31 estats, 29 ciutats i 34 associacions. El seu principal objectiu és la protecció del patrimoni cultural immaterial arreu del món i el foment del desenvolupament local sostenible. A més, també perseguix aconseguir la pau cultural mitjançant l’enteniment mutu i el diàleg intercultural entre les diferents poblacions que en formen part.\nQui forma part de la ICCN?\nEntre els membres de la ICCN, es poden distingir dues modalitats o categories. Per una part, estan els membres titulars de ple dret, que serien els governs locals que compten amb un patrimoni cultural immaterial. Actualment, hi ha 39 ciutats de 29 països diferents, representats pels seus alcaldes o autoritats locals en l’Assemblea General o, com també és coneguda, la Taula Redona d’Alcaldes, un dels principals òrgans de la ICCN.\nD’altra banda, es troben els membres associats, que són les ONG, organitzacions de conservadors, museus i institucions dedicades a la salvaguarda de la cultura i el patrimoni immaterial viu. Com a representant dels algemesinencs i algemesinenques, forma part d’aquest grup el Museu Valencià de la Festa junt amb altres 24 organitzacions internacionals que comparteixen la missió de la ICCN.\nEls membres actuals són: Kingston (Jamaica); Ifugao (Filipines); Gangneung (República de Corea); Vlcnov (República Txeca); Gannat (França); Kalivia (Grècia); Pécs (Hongria); Monreale (Itàlia); Levanto (Itàlia); València (Espanya); Qalyubiya (Egipte); Nishapur (Iran); Shiraz (Iran); Rosh Ha’Ayin (Israel); Nevsehir (Turquia); Rotorua (Nova Zelanda); Isfahán (Iran); Cachtice-Kopanice (Eslovaquia); Banepa (Nepal); Dubrovnik (Croàcia); Beit Sahour (Palestina); Irkutsk (Rússia); Bagerhat (Banglades); Samarkand (Uzbekistan); Galle (Sri Lanka); Algemesí (Espanya); Mangshi (la Xina); Jeongseon (República de Corea); Levuka (Fiji); Valletta (Malta); Valparaiso (Xile); Xochimilco (Mèxic).\nPer a coordinar el treball de tots els membres i organitzar l’activitat de la ICCN es va crear el Comité Executiu i el Secretariat, a part de l’Assemblea General. El primer d’aquests òrgans, amb un màxim de deu membres, té la funció principal de marcar l’agenda anual de la ICCN. Actualment, la nostra ciutat forma part del comité junt amb la República de Corea, República Txeca, Itàlia, Iran, Mèxic, Argèlia i França. La presidència recau sobre la República de Corea, mentre que Algemesí es fa càrrec de la vicepresidència.\nEl treball diari de gestió de l’activitat de la ICCN el duu a terme el Secretariat, que té la seua seu física localitzada a la ciutat coreana de Gangneung. Per tant, aquesta figura s’erigix com a peça clau del bon funcionament de la ICCN, ja que és l’encarregada de posar en marxa tots els mecanismes que permeten a l’organització aconseguir els seus objectius.\nQuan naix la ICCN?\nLa història de la ICCN es remunta fins a l’any 2004, quan es va celebrar la primera Taula Redona d’Alcaldes a Gangneung en la República de Corea. En eixe encontre es va plantar la llavor del que en el futur seria l’actual ICCN. Malgrat la celebració de diversos encontres de manera anual des d’eixa primera Assemblea, no va ser fins 2008 quan es va aprovar per unanimitat la fundació de la ICCN durant la segona Taula Redona en El Caire, Egipte. En eixe moment, naix l’organització de manera oficial amb el desig de ser una plataforma a escala mundial per a salvaguardar el patrimoni cultural immaterial com a component vital del desenvolupament sostenible de les nostres societats actuals.\nAixí, des de 2004 fins a l’actualitat, la ICCN ha celebrat de manera anual diversos encontres. Donat que la Taula Redona d’Alcaldes es reunix cada dos anys, se celebren de manera alterna aquest encontre i els Tallers Temàtics. Aquests últims són una mena de fòrum de debat on s’aborden diverses qüestions relacionades amb el patrimoni, la cultura i la seua protecció. El paper del jóvens en la conservació de la cultura o la importància de les dones en la salvaguarda de les tradicions són algunes de temàtiques tractades en aquests encontres. Però si hi ha una fita en la història de la ICCN que cal destacar és el moment en el qual la UNESCO l’acredita com a organització consultiva del seu Comité Intergovernamental el 7 de juny de 2012. És, sens dubte, un reconeixement importantíssim que dóna fe del gran treball que duu a terme la ICCN arreu del món, protegint el llegat cultural de la Humanitat i fomentant el diàleg entre els diferents pobles.\nAlgemesí, seu internacional\nLa nostra ciutat duu preparant-se per a aquest encontre des de 2015, quan l’Assemblea General reunida a Eslovàquia va proposar Algemesí com a seu per a la pròxima reunió d’alcaldes de la ICCN. Una vegada més, i gràcies a la Festa de la Mare de Déu de la Salut, els algemesinencs i algemesinenques ens erigim com protagonistes d’una cita internacional que servirà d’aparador per a mostrar al món el nostre gran tresor. Diverses delegacions provinents dels cinc continents aplegaran en setembre per a gaudir de la celebració de la Mare de Déu de la Salut i ser ambaixadors del nostre patrimoni més espectacular allà on vagen.


LA FORÇA ARLEKINADA : [Copa] CE Sabadell 1-1 Castelló\n[Copa] CE Sabadell 1-1 Castelló\nEl Centre d'Esports Sabadell va caure ahir eliminat de la Copa després d'un intens partit davant un Castelló que va classificar-se per a la següent ronda després de tenir més encert en la loteria dels penals.\nPel que fa a l'animació va anar de menys a més, tant pel que fa a La Força com en l'ambient general, així durant la pròrroga i abans de la tanda de penals la tribuna de la Nova Creu Alta va animar de valent al seu equip. Tot i que finalment no vam tenir sort i vam ser eliminats, volem agrair l'esforç i entrega dels nostres fins al darrer instant de partit. També al Sergi Pastells i en Pol Roigé que ahir van veure el partit des de la grada i van accedir a fer-se una foto amb la família forçera.\nCal aixecar-se de cara diumenge!\nCE Sabadell: Craviotto, Agus Medina, Alcañiz, Agustín, Forniés, Batanero (De Val 52'), Yeray, Marc Fernández (Alex Cortell 70'), Juan Osado, Bruno (Pirulo 88') i Ernest Forgas\nCD Castellón: Álvaro, Luismi, Jesus, Javi Selvas, Álvaro, Meseguer, Tornero (Rubén Suárez 64'), Castells, Saizar (Rubén Fonte 78'), 'Lolo', Pruden (Diego Carrillo 59')\nGols: 1-0 Marc Fernández minut 12; 1-1 'Lolo' minut 65.\nIncidències: 1.772 espectadors a la Nova Creu Alta.\n[J.6] C.E.Sabadell 3-0 CE Hospitalet\n[J.5] Espanyol B 1-0 C.E.Sabadell\n[J.4] CE Sabadell 1-0 Pobla de Mafumet\n[J.2] C.E.Sabadell 1-0 Olímpic de Xàtiva


Festival mirallsonor'13 | Tarragona\nCelebrem 10 edicions fetes a diferents punts de Catalunya! Amb ROGER MAS, XARIM ARESTÉ, QUART PRIMERA, MiNE!, DON SIMON Y TELEFUNKEN, STAY, ESPERIT!, ESTÚPIDA ERIKAH, COPA LOTUS,.. i fins a una dotzena d'artistes!!\nFestival mirallsonor'13 | Tarragona\ncat | Festival mirallsonor'13 Tarragona\n>> celebrem 10 edicions!!\nimatge de Quimi Portet,\nun dels protagonistes de la darrera edici del mirallsonor.\nmirallsonor.cat | Festival mirallsonor'13 Tarragona\nFestival mirallsonor'13, del 5 al 9 de Juny a Tarragona (castell pag. 10)\ncelebrem 10 edicions fetes a diferents punts del pas amb una dotzena d'artistes repartits en sis espais de la ciutat de Tarragona, la meitat a l'aire lliure!! Una altra novetat d'enguany s l'augment de pressupost en la programaci.\nProgramaci del festival:\nDim. 05 Juny Acte gratut de presentaci 19 h. Atents/es a les xarxes socials!! Dij. 06 Juny Quart Primera, Estpida Erikah i MiNE! a El Cau, 22 h. 6 Div. 07 Juny Roger Mas i Xarim Arest a l'Espai Jove La Palmera, 22 h. 12/14 Dis. 08 Juny Copa Lotus, Burn in Hell, Stay i Aliment a El Cau, 21 h. 8/10\ni a la tarda, projecci gratuta del documental Dig! 19.30 h. Caf Metropol\nDiu. 09 Juny Vermut gratut amb Birds Are Alive a La Terrassa de La Cova 12 h. Clausura del Festival amb Esperit! + Don Simon i Telefunken al Groove Bar 21 h. 3 Els grups estan ordenats per ordre d'actuaci. Abonaments a Shiva Music per noms 20 !!\nmirallsonor s un festival de msica independent i experimental que es va consolidar l'any passat en la seva tercera edici tarragonina, i que; desde els seus inicis, tamb treballa a Barcelona i Girona oferint-hi concerts molt especials de presentaci. El mirall arriba a Tarragona en la seva IV edici a la ciutat i, tamb per celebrar les 10 edicions fetes a diferents punts de Catalunya! Un Festival que porta desde el 2008 itinerant i que l'any passat va trobar a Tarragona el seu petit espai dins l'univers de festivals que hi ha a Catalunya. El mirall brilla en les personalitats singulars i formacions que creixen al voltant del pop rock independent, la can d'autor, l'experimentaci i les msiques de risc. Una de les particularitats del mirall s la uni de diferents generacions de msics; que ho converteix tamb en un esdeveniment ideal per a descobrir artistes emergents de qualitat. Si parlem de mirallsonor, parlem de Tarragona, que s la ciutat on s'hi programa el gruix principal d'actuacions. Desde el 2008 fins a dia d'avui, hem pogut gaudir d'actuacions com les de: ALBERT PLA i DIEGO CORTS, DAMO SUZUKI, QUIMI PORTET, MAZONI, PAU RIBA i LES AUS, PUNT, JOAN COLOMO, XAVIER BAR, GUILLAMINO, TIM HOLEHOUSE, EDUARD CANIMAS, SENYORS TRANQUIL, HOLMES, THE TRANSISTOR ARKESTRA, AFFORDABLE HYBRID, QUART PRIMERA, ALBERT FREIXAS, EGO, DJ CAPO, BIKIMEL, HIMSON, ORIOL TRAMVIA .. Al web mirallsonor.cat hi podreu trobar tota la informaci.. I per anar fent boca, el dimecres tindrem un acte de presentaci a l'aire lliure.. No t'ho perdis!\nActe de presentaci a l'aire lliure. Atents/es a les xarxes socials, sortejarem entrades!!\nDIMECRES 05/06 El tret de sortida! 19 h.\nProgramaci, horaris i informaci dels artistes\nDIJOUS 06/06 El Cau, 22 h.\nComena el Festival! Amb el primer gran concert! Un triple concert amb. Mine! Quart Primera Estpida Erikah\nEntrades per 6 a Shiva Music, atrapalo.com i a Reus bat a bat 10, 9, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1 i.. Arriba la desenta edici del mirallsonor!\nI el festival arrenca amb tres grans propostes que ha donat la collita musical catalana els darrers anys. Tots tres amb un disc sota el bra i amb bones canons com a fil conductor. Encetarem la nit i Pere Jou, cantant de Quart Primera, ens oferir un d'aquells concerts on la proximitat del seu autor i la connexi constant amb el pblic en sn els verdaders protagonistes. Tot passant pel repertori habitual del grup, amb una veu que atrapa i un repertori amb canons del seu segon disc, Pel.lcules, i tamb un reps al seu prolfic debut El Mn en un Caf. Els seguiran Estpida Erikah, que ens visiten en format trio per a presentar les canons del seu darrer treball Fora les cendres. Un nou disc on aposten ms pel vessant pop-rock que no pas pel pop-folk, amb canons continuistes en la lnia de "La princesa alegre", per on tamb es nota una evoluci en altres temes com el que dna nom al disc, "Fora les cendres". Una nit de dijous amb un crescendo infinit que acabar amb La fi del mn.. MiNE! i el seu nou disc en directe; un disc amb canya i harmonia vocal, la banda continua encomanant una passi absoluta per la can, entesa com una arma expresiva infallible, que pot adoptar les formes duna sincera confessi, dun cop de puny urgent o duna necessitat imperiosa dalar la veu i deixar caure alguns versos amb remitent i destinatari. La Fi del Mn, un disc ms madur i al mateix temps directe i punyent, on el grup es renova i fa crixer les constants que nhan fet un altre benvolgut satllit dins del nostre paisatge musical. Tot escoltant-lo podem sentir himnes per a una revoluci personal, canons ms decadents, i altres ms aviat pop de carcter preciosista, que ja caracteritzaven el so del grup en el primer treball. Hi ha cruesa, imperfecci, distorsi, grumolls i brutcia, a ms de la fantasa i el preciosisme que ja coneixem. On tamb hi ha dualitat entre els dos compositors i cantants principals, dues veus literries que es pregunten i responen mutuament, dibuixant un imaginari que passa tant per la cincia ficci com per la barbacoa al terrat de casa. I, b, .. aix noms s la primera nit, us quedaran forces per seguir?? esperem que s, i, per aix; us podeu comprar l'abonament per noms 20 >> disponibles a Shiva Music.\nDIVENDRES 07/06 Espai Jove La Palmera, 22 h. Imperial Tarraco n1\nI arriba una de les nits ms esperades del Festival!!!!!!! Roger Mas j.. Xarim Arest\n22.00 h. 12/14 Shiva Music, atrapalo.com i a Reus, bat a bat.\nCita ineludible a Tarragona per veure un dels grans noms de la can catalana, Roger Mas, i tot seguit i en formaci trio un dels valors actuals en ala, Xarim Arest. El cantautor de Solsona, Roger Mas arriba al mirallsonor amb un repertori que inclou les canons ms conegudes de la seva discografia oferint noves relectures ms d'un reps a l'obra d'altres poetes. Fa poc el definien com el millor cantant i la veu ms bonica que ha donat la cantautoria catalana, aix com l'ambaixador de la can europea a Catalunya. Els seus directes sn sorprenents, amb una crrega estranya de dinamisme i seducci que els fan nics. Seguint la dinmica de les grans veus europees, caracteritzada per la versatilitat dels cantautors a l'hora d'aproximar-se a un o altre estil o concepte, Roger Mas tomba novament cantonada per agafar un altre carrer. Un gir que busca la frescor de les seves primeres obres. Amb lletres ms senzilles i properes, petites histries amarades de poesia. I a continuaci, per acomiadar-nos d'una vetllada nica, Xarim Arest. Hem vist el de Flix com ha aportat una nova sonoritat a Sanjosex, ha tocat colze a colze amb Josele Santiago, va ser l'escollit per substitur Ninyn Cardona durant la tornada de Sopa de Cabra i, sobretot, s la primera espasa que defensa els inconfusibles Very Pomelo. La carrera d'aquest msic s polidrica i un punt eclctica. Sempre en l'rbita del rock, abraa el hard-rock, el blues, el country o el rock'n'roll i pot jugar amb el jazz o la rumba. Amb l'impuls de Chesapik, Xarim Arest publica "Lladregots", un disc que mostra algunes de les canons que el msic ha gravat sol a casa. Com els treballs de Very Pomelo, segur que aquest primer treball tamb voldr una escolta pacient per implicada. Balades distorsionades, desestructuracions pop-rock i rock dur de bon voltatge. Amb aquest tipus de crtica social i vital gaireb soterrada, Arest segueix l'empremta d'una quotidianitat molt lligada a la natura, a les preguntes vitals ia les visions abstractes, gaireb surrealistes, de tot el que l'envolta. El registre d'Arest s sorprenent, pot caar perfectament el catal d'arrel amb l'estructura del rock fronterer, i s capa de construir melodies que et fan moure el cap instintivament mentre les orelles demanen un altre noms sincopat i salvatge.\nDISSABTE 08/06 Caf Metropol, 19.30 h. Rambla Nova n 46\nI el dissabte a la tarda, per anar fent boca del que us espera a la nit, us convidem al Caf Metropol a la projecci del documental DiG!. Un video que narra les trajectries musicals de dos grups que volien revolucionar el panorama musical..\nUns arrasen a tot Europa i els altres no aconsegueixen acabar un concert sense que hi hagin baralles entre els membres del grup,.. Uns viatgen en furgoneta, els altres en avi.. Dos grups que al principi sn germans, compartint passi per la msica dels seixanta, les drogues i la psicodlia i que amb el temps acaben prenent camins molt diversos. La histria del primer est ms vista: noi maco i amb talent ven la seva nima al diable i es consoliden com a grup de masses. El segon, s l'autntic protagonista de la cinta. Com un Syd Barrett abans d'embogir creuat amb un Brian Jones encara ms volat, Newcombe s una espiral constant d'autodestrucci i creativitat. El documental s una pea bastant aconseguida de realitat, i sobretot una punyent historieta sobre els motius pels quals es fa msica.\nDISSABTE 08/06 El Cau, 21 h.\nI desprs de la projecci, arriba una altra de les grans nits esperades, un dissabte amb bones canons i canya, molta canya!! Stay Aliment Copa Lotus Burn in hell\nEntrades a 8/10 Shiva Music, Atrapalo.com i a Reus, bat a bat\nI la nit de dissabte la obriran Copa Lotus, que debuten en catal amb un disc elegant de folkpop, Els ttols de crdit. Tot seguit els australians Burn in hell obriran foc amb el seu estil basat en l'experimentaci i la bogeria sonora, res millor per donar pas a la psicodlia dels barcelonins Stay. Un dels grups destacats de la nit, Stay que facturen un pop-rock carregat de psicodlia que et transporta directament als 60's. Els barcelonins, a finals del 2011 van agafar la furgoneta i van anar fins a Liverpool per acabar la seva petita obra mestra, The Fourth Dimension (Subterfuge Records). Un disc atemporal que marca un abans i un desprs en la seva trajectria. Ritmes clids, guitarres de 12 cordes, i sobretot un directe molt enrgic que et posa les piles, i et far ballar. Desprs d'un 2012 on van demostrar que The Fourth Dimension va ser un dels discos de l'any a nivell nacional, Stay segueixen el seu cam amb nova gira el 2013, nous clips, noves remescles i la satisfacci d'haver rebut excel.lents crtiques tant a la premsa nacional com a la internacional. Tot aix, comptant que aquest reconeixement ms enll de les nostres fronteres els ha portat a obrir per Beady Eye, la banda de Liam Gallagher i, en aquest 2013, per Ocean Colour Scene a Espanya. I acabarem la nit de dissabte amb el grup giron Aliment.. punk-rock i garatge desenfrenat, molta adrenalina per acabar de liar-la, beure unes cerveses i oblidar-nos dels maldecaps de la vida.. Aliment es consoliden com una de les bandes ms interessants del panorama punk rock estatal amb una bona collecci d'sties ben donades, "Holy Slap". Onze canons gravades amb mala llet i cops de puny a la paret, que els emparenten amb bandes contempornies amigues de la melodia i el descontrol com Thee Oh Sees, Jay Reatard o Wavves i referents ms antics com Adolescents, Circle Jerks o fins i tot The Sonics. Onze composicions viscerals que s'apropen i s'allunyen de la llum alternativament, sents una ventada d'aire fresc com si fossis en un descapotable, amb canons que parlen de tu i de mi, i de elles mateixes. Aquest estat mental que s'encomana i et fa demanar un altre gintnic quan gaireb no pots dir el teu nom. Potser d'aqu a vint anys demanarem una orxata; ara volem escoltar Aliment!\nDIUMENGE 09/06 La Terrassa de La Cova, 12 h. C/ Trinquet Vell n2.\nVermut gratut per a tothom amb actuaci en directe, i desde Frana, Birds are alive\n09/06 La Terrassa de La Cova 12 h. gratut!\nDarrere de Birds are alive s'hi amaga un home que multiplica els seus braos i cames per tocar la bateria, la guitarra i cantar al mateix temps. Ell s Romain Marsaut, un home orquestra francs que canta i toca guitarres blues-rock i alhora s'acompanya amb ritmes trepidants de bateria. Ho fa amb molt d'estil, i, sens dubte, es tracta d'un so inspirat que s'ha estat conreant al cim d'una base musical molt fluda. Tot sol s capa de construr canons al ms pur estil Jimmy Hendrix, amb un treball de guitarres excel.lent i una sonoritat molt propera al blues dels 70.\nDIUMENGE 09/06 Groove Bar, 21 h. C/ Cervantes n4\nClausura del Festival amb Esperit! + Don Simon i Telefunken ........................\n09/06 Groove Bar 21 h. 3\nUna ltima nit que neix lliure i flueix lliure. Sn dos exemples d'originalitat i creativitat extrema, on l'artista va ms enll per oferir un espectacle multi-orgsmic, csmic i universal. Esperit!, potser el recordareu perqu ens va visitar ara fa un parell d'anys amb Les Aus, i; desprs de solcar mig mn amb multitud daventures musicals, ara Mau Boada (Sant Celoni, 1981) presenta el seu projecte ms personal, Esperit Un home-orquestra que ens fa viatjar amb canons de bressol allucingenes, folk trips, sons tellrics, fresses i escapades al circ. Malgrat la seva joventut, Mau Boada ja ha deixat la seva empremta en una vintena llarga de discos. Es fa present en lundergound de Nova York amb la mateixa naturalitat que a Sant Celoni o a lHeliogbal, o com quan girava per Europa en una companyia de circ. Els seus concerts sn sempre imprevisibles i\ntransiten per camins inesperats, portant el pblic al lmit de la hipnosi. Un multiinstrumentista illuminat i somrient. Els Don Simon i Telefunken ens transporten en el temps per recuperar els anys perduts de la nostra infantesa. Es caracteritzen per barrejar instruments de rock amb joguines que podriem trobar nosaltres mateixos a qualsevol botiga de joguets. Amb la "broma" ja tenen tres discos editats, i els pots trobar normalment col.laborant amb Albert Pla, Pascal Comelade, Pau Riba, Enric Casasses..\nmirallsonor.cat s una producci brave coast. Ms info: info@bravecoast.es brave coast (+34) 646287372\nFestival mirallsonor'13, del 5 al 9 de junio en Tarragona\ncelebramos 10 ediciones hechas a distintos puntos de Catalua con una dozena de artistas en seis escenarios de la ciudad de Tarragona! Otra novedad es el augmento de presupuesto destinado a la programacin.\nProgramacin del festival:\nDim. 05 Junio El tret de sortida! Acto de presentacin. 19 h. gratuito Dij. 06 Junio Quart Primera, Estpida Erikah i MiNE! El Cau, 22 h. 6 Div. 07 Junio Roger Mas i Xarim Arest Espai Jove La Palmera, 22 h. 12/14 Dis. 08 Junio Copa Lotus, Burn in Hell, Stay i Aliment El Cau, 21 h. 8/10\n..por la tarde proyeccin del documental DiG! 19.30 h. Caf Metropol 0\nDiu. 09 Junio Vermut gratuito con Birds Are Alive La Terrassa de La Cova 12 h. Cierre del Festival con Esperit! + Don Simon i Telefunken Groove Bar 21 h. 3 Orden de los grupos segn horario de actuacin. Abonos para todo el Festival en Shiva Music por slo 20 !!\nmirallsonor es un festival de msica independiente y experimental que se consolid el ao pasado en su tercera edicin tarraconense, y que, desde sus inicios, tambin trabaja en Barcelona y Girona ofreciendo all conciertos muy especiales de presentacin. El mirall llega a Tarragona en su IV edicin en la ciudad y, tambin para celebrar las 10 ediciones hechas en diferentes puntos de Catalua! Un Festival que lleva desde el 2008 itinerante y que el ao pasado encontr en Tarragona su pequeo espacio dentro del universo de festivales que hay en Catalua. Un espejo que brilla en las personalidades singulares y formaciones que crecen alrededor del pop rock independiente, la cancin de autor, la experimentacin y las msicas de riesgo. Una de las particularidades del espejo es la unin de diferentes generaciones de msicos; que lo convierte tambin en un evento ideal para descubrir artistas emergentes de calidad. Si hablamos de mirallsonor, hablamos de Tarragona, que es la ciudad donde se programa el grueso principal de actuaciones. Desde el 2008 hasta el da de hoy, hemos podido disfrutar de actuaciones como las de: ALBERT PLA i DIEGO CORTS, DAMO SUZUKI, QUIMI PORTET, MAZONI, PAU RIBA i LES AUS, PUNT, JOAN COLOMO, XAVIER BAR, GUILLAMINO, TIM HOLEHOUSE, EDUARD CANIMAS, SENYORS TRANQUIL, HOLMES, THE TRANSISTOR ARKESTRA, AFFORDABLE HYBRID, QUART PRIMERA, ALBERT FREIXAS, EGO, DJ CAPO, BIKIMEL, HIMSON, ORIOL TRAMVIA .. Al web mirallsonor.cat hi podreu trobar tota la informaci.. I per anar fent boca, el dimecres tindrem un acte de presentaci a l'aire lliure.. No t'ho perdis!\nActo gratuito de presentacin. Atentos/as a las redes sociales, sortearemos entradas!!\nMIRCOLES 05/06 El tret de sortida! 19 h.\nProgramacin, horarios e info de los artistas\nJUEVES 06/06 El Cau, 22 h. C/ Trinquet Vell n 1\nArranca el Festival! Empezamos con un gran concierto! Un triple cartel con.. Mine! Quart Primera Estpida Erikah\nEntradas per 6 en Shiva Music, atrapalo.com y en Reus bat a bat. 10, 9, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1 y.. Llega la edicin nm. 10 del Festival!!\nY el festival arranca con tres grandes propuestas que ha dado la cosecha musical catalana en los ltimos aos. Los tres con un disco bajo el brazo y con buenas canciones como hilo conductor. Iniciaremos la noche y Pere Jou, cantante de Quart Primera, que nos ofrecer uno de esos conciertos donde la proximidad de su autor y la conexin constante con el pblico son los verdaderos protagonistas. Pasando por el repertorio habitual del grupo, con una voz que atrapa y un repertorio con canciones de su segundo disco, Pel.lcules, y tambin un repaso a su prolfico debut El mn en un caf. Los seguirn Estpida Erikah, que nos visitan en formato tro para presentar las canciones de su ltimo trabajo Fora les cendres. Un nuevo disco donde apuestan ms por la vertiente pop-rock que por pop-folk, con canciones continuistas en la lnea de "La princesa alegre", pero donde tambin se nota una evolucin en otros temas como el que da nombre al disco. Una noche de jueves con un crescendo infinito que puede terminar con La fi del mn .. MiNE! y su nuevo disco en directo, un disco con caa y armona vocal. La banda contina contagiando una pasin absoluta por la cancin, entendida como un arma expresiva infalible, que puede adoptar las formas de una sincera confesin, de un puetazo urgente o de una necesidad imperiosa de levantar la voz y dejar caer algunos versos con remitente y destinatario. La Fi del Mn, un disco ms maduro y al mismo tiempo directo, donde el grupo se renueva y hace crecer las constantes que han hecho otro estimado satlite dentro de nuestro paisaje musical. Todo escuchndolo podemos sentir himnos para una revolucin personal, canciones ms decadentes, y otros ms bien pop, que ya caracterizaban el sonido del grupo en el primer trabajo. Hay crudeza, imperfeccin, distorsin, suciedad, adems de la fantasa y el preciosismo que ya conocamos. Donde tambin hay dualidad entre los dos compositores y cantantes principales, dos voces literarias que se preguntan y responden mutuamente, dibujando un imaginario que pasa tanto por la ciencia ficcin, hasta llegar al extremo de montarte una barbacoa en tu casa. Y esto slo es el primer dia, te quedarn fuerzas para seguir el festival?? Esperamos que si, y por eso os dejamos los abonos muy baratitos.. por slo 20 >> disponibles en Shiva Music.\nVIERNES 07/06 Espai Jove La Palmera, 22 h. Imperial Tarraco, 1\nI seguimos con uno de los actos principales del Festival; Roger Mas j.. Xarim Arest\nEntradas 12/14 en Shiva Music, atrapalo.com y en Reus, bat a bat.\nCita ineludible en Tarragona para ver uno de los grandes nombres de la cancin catalana, Roger Mas, y acto seguido y en formacin tro uno de los valores actuales en alza, Xarim Arest. El cantautor de Solsona, Roger Mas llega al mirallsonor con un repertorio que incluye las canciones ms conocidas de su discografa ofreciendo nuevas relecturas, y tambin da un repaso a la obra de otros poetas. Hace poco lo definan como el mejor cantante y la voz ms bonita que ha dado la cantautoria catalana, as como el embajador de la cancin europea en Catalua. Sus directos son sorprendentes, con una carga extraa de dinamismo y seduccin que los hacen nicos. Siguiendo la dinmica de las grandes voces europeas, caracterizada por la versatilidad de los cantautores a la hora de aproximarse a uno u otro estilo o concepto, Roger Mas tumba nuevamente esquina para coger otra calle. Un giro que busca la frescura de sus primeras obras. Con letras ms sencillas y cercanas, pequeas historias empapadas de poesa. Y a continuacin, para despedirnos de una velada nica, Xarim Arest. Hemos visto el de Flix como ha aportado una nueva sonoridad a Sanjosex, ha tocado codo a codo con Josele Santiago, fue el escogido para sustituir Ninyn Cardona durante la vuelta de Sopa de Cabra y, sobre todo, es la primera espada que defiende los inconfundibles Very Pomelo. La carrera de este msico es polidrica y un punto eclctica. Siempre en la rbita del rock, abraza el hard-rock, el blues, el country o el rock'n'roll y puede jugar con el jazz o la rumba. Con el impulso de Chesapik, Xarim Arest publica "Ladronzuelos", un disco que muestra algunas de las canciones que el msico ha grabado solo en casa. Como los trabajos de Very Pomelo, seguro que este primer trabajo tambin querr una escucha paciente pero implicada. Baladas distorsionadas, desestructuraciones pop-rock y rock duro de buen voltaje. Con este tipo de crtica social y vital casi enterrada, Arest sigue la huella de una cotidianidad muy ligada a la naturaleza, a las preguntas vitales ya las visiones abstractas, casi surrealistas, de todo lo que le rodea. El registro de Arest es sorprendente, puede cazar perfectamente el cataln de raz con la estructura del rock fronterizo, y es capaz de construir melodas que te hacen mover la cabeza instintivamente mientras las orejas piden otro slo sincopado y salvaje.\nSBADO 08/06 Caf Metropol, 19.30 h. Rambla Nova 46\nY el sbado por la tarde, para amenizar el concierto de la noche, os invitamos al Caf Metropol, con la proyeccin del documental DiG!. Un video donde se compara las trayectorias musicales de dos grupos que empezaron con la idea de revolucionar el panorama musical.\nUnos arrasan en toda Europa y los dems no logran terminar un concierto sin que hayan peleas entre los miembros del grupo, .. Unos viajan en furgoneta, los otros en avin .. Dos grupos que al principio son hermanos, compartiendo pasin por la msica de los sesenta, las drogas y la psicodelia y que con el tiempo acaban tomando caminos muy diversos. La historia del primero est ms vista: chico guapo y con talento vende su alma al diablo y se consolidan como grupo de masas. El segundo, es el autntico protagonista de la cinta. Como un Syd Barrett antes de enloquecer cruzado con un Brian Jones an ms volado, Newcombe es una espiral constante de autodestruccin y creatividad. El documental es una pieza bastante conseguida de realidad, y sobre todo una desgarradora historieta sobre los motivos por los que se hace msica.\nSBADO 08/06 El Cau, 21 h. C/ Trinquet vell n 1\nY despus de la proyeccin, llega otra de las noches esperades, con caa, mucha caa!! Stay Aliment Copa Lotus Burn in hell\nEntradas a 8/10 Shiva Music, Atrapalo.com i a Reus, bat a bat.\nY la noche del sbado la abrirn Copa Lotus, que debutan en cataln con un disco elegante de folkpop, Los ttulos de crdito. A continuacin los australianos Burn in hell abrirn fuego con su estilo experimental y su locura sonora, nada mejor para dar paso a la psicodelia de los barceloneses Stay. Uno de los grupos destacados de la noche, Stay que facturan un pop-rock cargado de psicodelia que te transporta directamente a los 60. Los barceloneses, a finales de 2011 tomaron la furgoneta y fueron hasta Liverpool para terminar su pequea obra maestra, The Fourth Dimension (Subterfuge Records). Un disco atemporal que marca un antes y un despus en su trayectoria. Ritmos clidos, guitarras de 12 cuerdas, y sobre todo un directo muy enrgico que te pone las pilas, y te har bailar. Despus de un 2012 donde demostraron que The Fourth Dimension fue uno de los discos del ao a nivel nacional, Stay siguen su camino con nueva gira en 2013, nuevos clips, nuevas remezclas y la satisfaccin de haber recibido excelentes. lentes crticas tanto en la prensa nacional como la internacional. Todo ello, contando que este reconocimiento ms all de nuestras fronteras les ha llevado a abrir por Beady Eye, la banda de Liam Gallagher y, en este 2013, por Ocean Colour Scene en Espaa. Y acabamos la noche del sbado con el grupo gerundense Aliment.. punk-rock y garaje desenfrenado, mucha adrenalina para terminar de liarla, beber unas cervezas y olvidarnos de los problemas de la vida .. Aliment se consolidan como una de las bandas ms interesantes del panorama punk rock estatal con una buena coleccin de hostias bien dadas, "Holy Slap". Once canciones grabadas con mala leche y puetazos a la pared, que los emparentan con bandas contemporneas amigas de la meloda y el descontrol como Thee Oh Sees, Jay Reatard o Wavves y referentes ms antiguos como Adolescentes, Circle Jerks o incluso The Sonics. Once composiciones viscerales que se acercan y se alejan de la luz alternativamente, sientes un vendaval de aire fresco como si fueras en un descapotable, con canciones que hablan de ti y de m, y de ellas mismas. Este estado mental que se contagia y te hace pedir otro gin tonic cuando casi no puedes decir tu nombre. Quiz dentro de veinte aos pedir una horchata; ahora queremos escuchar Aliment!\nDOMINGO 09/06 La Terrassa de La Cova, 12 h. C/ Trinquet Vell n2 .\nVermut gratuito para todos y todas con la actuacin del francs, Birds are alive .\n09/06 La Terrassa de La Cova 12 h. Entrada libre!.\nDetrs de Birds are alive se esconde un hombre que multiplica sus brazos y piernas para tocar la batera, la guitarra y cantar al mismo tiempo. l es Romain Marsais, un hombre orquesta francs que canta y toca guitarras blues-rock y al mismo tiempo se acompaa con ritmos trepidantes de batera. Lo hace con mucho estilo, y, sin duda, se trata de un sonido inspirado que se ha estado cultivando en la cima de una base musical muy fluida. Solo es capaz de construir canciones al ms puro estilo Jimmy Hendrix, con un trabajo de guitarras excelente y una sonoridad muy cercana al blues de los 70.\nDOMINGO 09/06 Groove Bar, 21 h. C/ Cervantes n4\nCierre del Festival con Esperit! + Don Simon i Telefunken .............\nUna ltima noche que nace libre y fluye libre. Son dos ejemplos de originalidad y creatividad extrema, donde el artista va ms all para ofrecer un espectculo multi-orgsmico, csmico y universal. Esperit!, Quizs lo recordaris porque nos visit hace un par de aos con Les Aus, y, despus de surcar medio mundo con multitud de aventuras musicales, ahora Mau Boada (Sant Celoni, 1981) presenta su proyecto ms personal , un hombre-orquesta que nos hace viajar con canciones de cuna alucingenas, tripy-folk.., sonidos telricos, fresas y escapadas al circo. Pese a su juventud, Mau Boada ya ha dejado su huella en una veintena larga de discos. Se hace presente en el undergound de Nueva York con la misma naturalidad que en Sant Celoni o el Heliogbal, o como cuando giraba\npor Europa en una compaa de circo. Sus conciertos son siempre imprevisibles y transitan por caminos inesperados, llevando el pblico al lmite de la hipnosis. Un multiinstrumentista iluminado y sonriente. Don Simon y Telefunken nos transportan en el tiempo para recuperar los aos perdidos de nuestra niez. Se caracterizan por mezclar instrumentos de rock con juguetes que podramos encontrar nosotros mismos en cualquier tienda de juguetes. Con la "broma" ya tienen tres discos editados, y los puedes encontrar normalmente colaborando con Albert Pla, Pascal Comelade, Pau Riba, Enric Casasses ..\nmirallsonor.cat es una produccin brave coast Ms info: info@bravecoast.es brave coast (+34) 646287372\nMás de novesarts_2005_girona\nEl Ressupó de tardor | Reus 2012\nmirallsonor'13 | Concerts i actes presentació a Barcelona i Vilafranca del Penedès\nSopars*Jazz sota les estrelles\nProduccions 2012 (i finals 2011)\nEl Ressupó Celrà 2013\nCarles Ribot al cap de setmana vergelità a Verges\nTarragona acull la gira de Carles Ribot\nJoan Colomo tanca El Ressupó a la fresca de Celrà\nJoan Dausà fent El Ressupó a Celrà\nEl Ressupó de tardor | Artistes\nEl Ressupó amb mitja dotzena d'amor per la música\nCrònica Puntí al Vermell / brave coast\nCarles Ribot en concert a Verges\nEl Ressupó Reus\nEl Ressupó a la fresca! Diari de Girona\nPetit i Senyors Tranquil a la presentació de la tercera edició del Ressupó\nCarles Ribot | Entrevista a el3.cat\nJoan Colomo inaugura el mirallsonor'10 a Tarragona\nTercera edició del Festival mirallsonor a Tarragona\nReportatge del Festival mirallsonor, segona edició\nmirallsonor Tarragona Reportatge Més Tarragona


La FundaciÃ³ Doctor Robert, junt amb la FundaciÃ³ Biblioteca Josep Laporte i l'Institut de l'Envelliment s'han fusionat en una nova instituciÃ³ que s'anomena FundaciÃ³ Salut i Envelliment. Des de la nova web podreu accedir a tota la informaciÃ³ que ja estava disponible i tambÃ© tindreu accÃ©s al Campus Virtual FDRonline.\nLa FundaciÃ³ Doctor Robert, junto con la FundaciÃ³ Biblioteca Josep Laporte y el Institut de l'Envelliment se han fusionado en una nueva instituciÃ³n que se llama FundaciÃ³ Salut i Envelliment. Desde la nueva web podrÃ©is acceder a toda la informaciÃ³n que ya estaba disponible y tambiÃ©n tendrÃ©is acceso al Campus Virtual FDRonline.\nLa FundaciÃ³ Doctor Robert, together with FundaciÃ³ Biblioteca Josep Laporte and Institut de l'Envelliment have been merged into a new institution called FundaciÃ³ Salut i Envelliment. From this new website you will acces to the same available information and also you will have acces to our Virtual Campus FDRonline.\nAccedeix a la nova web // Accede a la nueva web // Go to the new website\nviagra from mexico mexican pharmacy\nviagra in canada to buying\nI life in medical pharmacy bactrim buy and buy zithromax nz no prescription.viagra australia without prescription. And you can order cheap accutane uk before side effect of medications buy uk pill


PAPA JOE’S RAMBLIN’ BAND La Banda està integrada per 6 músics la qualitat dels quals ha estat reconeguda a tot el país al llarg dels seus 12 anys de trajectòria. Disposa de plena autonomia de moviments, el que li permet actuar indistintament en cercaviles, parades jazzeres, concerts o combinant les diferents opcions. Dixie, Blues i Swing en un repertori fresc i extrovertido que conquista a tot tipus de públic.


R. V.17.01.2020 - 09:11h\nSegons Turisme, en l'esdeveniment participaran un total de 282 companyies, enfront de les 170 de l'any passat.\nEl muntatge de l'estand ha tingut un cost de 642.703 euros i el del sòl de 360.518 euros.\nDel 22 al 26 de gener es portaran a terme fins a 240 activitats en l'espai utilitzat per la Generalitat Valenciana.\nEl secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, va destacar aquest dijous que en aquesta edició de Fitur participaran un total de 282 empreses enfront de les 170 de la passada, la qual cosa suposa un increment del 40%, especialment en la zona de producte, perquè encara que és una fira promocional “el veritablement important és el biaix professional” i “l'essència és un espai per a comprar i vendre”.\nColomer, en la presentació de les novetats de la presència valenciana per a Fitur 2020, que tindrà lloc en el recinte d’Ifema a Madrid del 22 al 26 de gener, va destacar sobre aquest tema que el gran missatge que es llançarà serà situar a la Comunitat com a representant de “la centralitat i l'ànima del Mediterrani en viu”.\nEnguany, el muntatge de l'estand ha tingut un cost de 642.703 euros i el del sòl de 360.518 euros. En aqueix sentit, va assenyalar que cal traslladar la diversitat de la nostra oferta per a “no tancar mai” i “acabar amb l'estacionalitat” i aconseguir així “una indústria sostenible”.\n“El nostre gran leitmotiv és el nostre producte. Zero conformisme és la marca de la nostra política turística, fugir de la zona de confort perquè no podem gestionar rutina, sinó que cal innovar constantment”, va agregar Colomer.\nEn concret, en aquesta edició participaran un total de 282 empreses, 56 empreses i associacions amb taules identificades en la zona d'empreses, i 160 en la zona expositiva de producte, dividida en quatre blocs diferenciats: Mediterrani Cultural amb 47 empreses; Mediterrani Gastronòmic amb 21; Mediterrani Natural amb 45 i, finalment, Mediterrani Actiu amb 47 empreses.\nEn total, hi haurà més de 240 activitats, que aniran des de tallers, presentacions a les sales de premsa i en la plaça central o taules redones fins a actuacions de grups musicals, o showcooking, entre altres. Hi ha confirmades 20 reunions amb responsables d'Oficines Espanyoles de Turisme.


Unió Esportiva Olot » Defensa amb escut (AE Prat 0-0 UE OLOT)\nPrimera porteria a zero de la temporada de la Unió Esportiva Olot, que aconsegueix tallar en sec la ratxa de derrotes i neutralitza un rival directe com l’AE Prat. Un empat de mèrit al Municipal Sagnier que reforça els olotins a nivell defensiu i competitiu. Més possessió i control per als de Gabri però més arribades clares dels potablava, salvades per un Ballesté excepcional. Símptomes positius per seguir en la lluita abans de rebre l’Andorra a l’Estadi Municipal.\nVots de confiança. En diumenge electoral a Catalunya, la UEO ha demostrat que encara hi té molt a dir en aquesta lliga. Malgrat que volíem els tres punts i hem sortit amb aquest desig explícit i una mentalitat de ferro per aconseguir-ho, l’equip ha fet un treball realment molt seriós i ha estat capaç de frenar les intencions del conjunt local. Després d’uns primers minuts de tempteig i amb més respecte que perill, l’Olot ha agafat el domini del joc i ha començat a buscar la profunditat amb la velocitat de Xumi i Pol Prats, de nou titular en el seu segon partit de vermell. L’empordanès ho ha provat amb una gardela des de la frontal, mentre que l’ebrenc s’ha desmarcat bé per llegir la passada de Pedro abans que Craviotto sortís per evitar l’acció. L’opció més important, però, ha vingut del bàndol potablava. Una volea de l’ex-Llagostera Èric Jiménez que ha fet saltar Pol Ballesté per enviar-la a còrner amb la punta dels dits. La nota negativa, la torçada de turmell d’Escoruela que ha hagut de ser rellevat al descans per Kilian Grant.\nTornant de vestidors s’han vist els millors moments de l’Olot al Sagnier. Ritme més alt de pilota, jugades entre línies i recorregut per les bandes, sobretot la de José Antonio Soler, que tornava a la titularitat. Des de lluny, Jordi Xumetra ha tornat a demostrar que tenia la porteria entre cella i cella. El tècnic Gabri Garcia ha apostat per més elements ofensius amb les entrades de Juan Delgado i Álvaro Salinas, fet que evidenciava que els garrotxins havien vingut a buscar els tres punts. També els volien els de Pedro Dólera, que han tornat a fer lluir els millors reflexos de Ballesté; primer ha estat un tir de Neeskens i després un altre de Domi. Els dos, ben ajustats al pal dret, els ha desbaratat l’àgil porter barceloní. El xoc s’ha obert en els últims minuts i l’Olot ha insistit amb centrades perilloses que s’han passejat per l’àrea sense rematador. No hi ha hagut temps per moure el marcador i el resultat final ha estat un repartiment de punts, signe idèntic als darrers dos precedents entre Prat i Olot. Sabem que en la posició que estem les victòries són pràcticament obligades, però també que una bona defensa i una porteria a zero (per fi, per primer cop) ens pot dotar de moral i autoestima per aconseguir-les en les properes jornades. Avui hem vist la UEO més intensa, fiable i solvent i més enllà dels punts, ens hem de quedar amb aquesta sensació. Diumenge vinent, a casa contra l’Andorra, tornarem anar a la recerca del triomf amb totes les nostres forces i l’orgull que ens caracteritza. Perquè l’Olot no es rendeix mai com s’ha vist avui. Seguim bategant, seguim endavant!\nAE Prat: Craviotto, Diego, Perone, Figueras, Putxi (c), Guzmán (Padilla, 77′), Bertomeu (Astals, 65′), Èric Jiménez (Domi, 77′), Montero (Ufano, 65′), Neeskens i Adri Díaz.\nUE OLOT: Ballesté, Soler, Barnils, Genís, Masó, Blázquez (c), Eloi (Salinas, 74′), Pedro, Pol Prats (Juan Delgado, 70′), Escoruela (Kilian, 45′) i Xumetra.\nÀrbitre: Borka Muñárriz Mateos. Ha amonestat a Ufano (Prat) i Genís (UEO)\nIncidències: partit corresponent a la jonrada 16 del campionat de lliga del subgrup A del grup tercer de Segona B disputat a porta tancada al Municipal Sagnier. Els jugadors de l’Olot han sortit amb un missatge de suport i ànims a les samarretes per a Eudald Morera, directiu del club i director general de Royalverd.\nFotos: Nuri Marguí-UE Olot.