Ajuntaments més endeutats | Laura Sayavera | Barcelona | Política | El Punt Avui\nAjuntaments més endeutats Ajuntaments més endeutats Ajuntaments més endeutats Ajuntaments més endeutats + Ajuntaments més endeutats E-mail\nBarcelona - 22 agost 2011 2.00 h\nAjuntaments més endeutats\nMolts consistoris ja han decidit recórrer als crèdits ICO aprovats pel govern estatal per pagar factures pendents objectiu La mesura, celebrada per pimes i autònoms, pretén frenar la morositat en l'administració\nAjuntaments més endeutats Ajuntaments més endeutats Ajuntaments més endeutats Ajuntaments més endeutats Ajuntaments més endeutats E-mail\nDurant el seu primer any de vigència, la nova llei de morositat –que estableix la reducció dels terminis que tenen les administracions públiques per pagar les factures– ha tingut un compliment més aviat escàs entre els ajuntaments, collats per la crítica situació econòmica que arrossega el món local. L'impagament de factures i la morositat en l'administració han causat greus problemes de tresoreria i el tancament de moltes empreses –sobretot entre les pimes–, ja que els proveïdors triguen de mitjana uns cinc mesos a cobrar. Per frenar aquesta situació, el govern espanyol va aprovar al juliol la creació d'una nova línia de l'Institut de Crèdit Oficial (l'ICO, l'agència financera de l'Estat), dotada amb 3.400 milions i destinada als ajuntaments, per ajudar-los a pagar les factures que tinguin pendents amb els proveïdors –bàsicament pimes i autònoms– fins al 30 d'abril del 2011.\nPagament directe de l'ICO\nEl préstec es podrà demanar fins al 30 de novembre i el termini d'amortització no podrà superar els tres anys. L'import del crèdit serà, com a màxim, el 25% dels diners que el municipi rebi en concepte de la participació en els tributs de l'Estat del 2011, que, de fet, seran la garantia final del préstec. L'ICO, a través de les entitats bancàries col·laboradores, abonarà directament als proveïdors l'import de les factures reconegudes per l'Ajuntament i incloses en la línia de crèdit. Tot i que no s'han establert uns criteris de pagament prioritari, el president de l'ICO, José María Ayala, va indicar al juliol que els ens locals hauran de presentar les factures prioritzant les més antigues, mentre que el candidat del PSOE a La Moncloa i exvicepresident primer del govern espanyol, Alfredo Pérez Rubalcaba, va explicar que es finançaran primer els deutes amb les empreses de menys de 250 empleats.\nEls préstecs de l'ICO, però, engruixiran l'endeutament dels municipis que decideixin recórrer al crèdit, alguns dels quals tenen ja un deute viu que supera amb escreix el 75% dels seus ingressos anuals, el límit per poder continuar endeutant-se. A més, a la difícil situació financera dels ajuntaments, s'hi afegeix l'obligació de retornar a l'Estat la liquidació dels impostos que van cobrar de més els anys 2008 i 2009. Malgrat tot, alguns ens locals que\nsuperen el límit del 75% d'endeutament, com ara Manresa i Igualada, veuen de bon ull la mesura. De fet, el ple de l'Ajuntament de la capital del Bages ha aprovat sol·licitar un crèdit de 3,2 milions, la quantitat màxima que pot demanar. Igualada, que està pagant els proveïdors a 120 dies, aprovarà al setembre sol·licitar 1,6 milions, que també és l'import màxim. Amb el préstec, podrà pagar totes les factures pendents, que es corresponen amb serveis rebuts aquest any.\nLa nova línia de crèdit també ha estat ben rebuda per autònoms i pimes,\nque confien que alleujarà la càrrega que els obliga a suportar la morositat en l'administració. El secretari general de la patronal Pimec i portaveu de la Plataforma Multisectorial Contra la Morositat, Antoni Cañete, considera que la mesura “va en la bona direcció”, ja que “denota per primera vegada una sensibilitat amb el problema de cobrament per part de les administracions, reconegut per ella mateixa amb la creació de la línia”.\nPer a Cañete, ara cal que els ens locals recorrin realment al préstec i creu que valdria la pena incentivar-ho. “El fet que s'exhaureixi o no la línia serà determinant per veure si es té la voluntat d'aconseguir un titular de premsa o si realment es té la voluntat política de solucionar una xacra que està generant molts problemes a la societat”, conclou. Cañete, d'altra banda, entén que els 3.400 milions de crèdit són insuficients, tenint en compte que el Banc d'Espanya reconeix que el deute acumulat\nper l'administració local suma 35.000 milions.\nmilions d'euros són amb els què s'ha dotat la línia de l'ICO aprovada pel govern de l'Estat.\nEntra en vigor el decret llei que inclou la línia de crèdit de l'ICO destinada als ajuntaments per pagar factures.\nLes administracions s'endeuten a través dels proveïdors i això és mortal de necessitat per a les empreses\nLa solució a l'endeutament de les administracions implica acotar el deute i, després, planificar-ne el pagament\nTres municipis ja han decidit demanar el crèdit a l'ICO\nAl Maresme, tres municipis sol·licitaran un crèdit a l'ICO. Vilassar de Dalt demanarà 314.000 euros; Arenys de Munt, 300.000, i Tordera, 582.000. El regidor d'Hisenda de Vilassar de Dalt, Benet Oliva, opina que el préstec “és una petita ajuda” per pagar els cinc milions que deuen en factures i que l'han de fer servir. El Masnou, Calella, Premià de Mar, Arenys de Mar, Argentona i Teià no demanaran cap préstec. L'alcalde de Teià, Joan Castan, creu que “no és una ajuda que pugui solucionar el problema de l'endeutament municipal”. “La solució implica flexibilitzar els crèdits ja existents”, conclou. Al Barcelonès, Badalona estudiarà quines possibilitats té d'acollir-se a la mesura.\ng.a. / s.m.\nVallès, Penedès i Garraf\nLes grans ciutats no demanaran cap préstec\nAl Vallès Occidental,\nTerrassa, Sabadell, Sant Cugat i Barberà no demanaran cap préstec perquè asseguren que estan al corrent del pagament de les factures. En concret, l'alcalde de Terrassa, Pere Navarro, explica que l'Ajuntament paga a 50 dies, mentre que Sant\nCugat informa que ho fa a 38 dies.\nVilafranca del Penedès, per la seva banda, ha descartat demanar el préstec perquè l'Ajuntament té recursos propis per fer front a la despesa. “Fer-ho seria una càrrega més per al municipi”, explica el portaveu del govern, Aureli Ruiz. Vilanova i la Geltrú no prendrà cap decisió fins al setembre, quan s'acabi d'analitzar l'estat dels comptes municipals.\nm.a.l. / a.m.\nCassà, Castelló d'Empúries i Vilafant volen finançament\nA les comarques gironines ja han decidit recórrer als crèdits de l'ICO Vilafant, Castelló d'Empúries i Cassà de la Selva. Castelló, que deu 800.000 euros en factures, demanarà el màxim de crèdit, 488.000 euros, i calcula que el préstec permetrà pagar els proveïdors a sis mesos. Cassà, amb greus complicacions econòmiques, pot demanar a l'ICO un màxim de 300.000 euros. Per la seva banda, Figueres, Llagostera, l'Escala, Roses i Salt no demanaran cap préstec. Aquests tres últims municipis no tenen factures endarrerides, i l'alcalde de Llagostera, Fermí Santamaria, creu que la situació al consistori “no és tan dolenta”. Girona, de moment, no es planteja demanar un crèdit a l'ICO.\nJ.P. / M.V. / D.V.\nEl Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre\nTarragona vol sol·licitar a l'ICO un crèdit de 7,5 milions, l'import màxim\nTarragona és el municipi que es planteja demanar el crèdit més alt, 7,5 milions, el màxim que se'ls permet. La voluntat del tinent d'alcalde d'Hisenda, Pau Pérez, és que el ple pogués aprovar la sol·licitud aquest mes. Tarragona té deu milions de deute en factures, tot i que el govern municipal sosté que la proporció de pimes a les quals deuen diners és petita comparada amb la d'altres municipis. Reus ja ha aprovat, per unanimitat, demanar un crèdit de 4,3 milions, i Cambrils –amb un endeutament del 134%– ha acordat sol·licitar 1,1 milions. Un milió és també l'import que Calafell ha aprovat demanar i que li permetrà fer front a gairebé tots els pagaments que té pendents fins al 30 d'abril d'enguany. El Vendrell, per la seva banda, s'està plantejant sol·licitar 1,3 milions.\nPer contra, Salou –com Amposta– ja ha decidit que no recorrerà a la línia de l'ICO perquè considera que pot continuar pagant les factures pendents sense endeutar-se més. Valls, de moment, no ha pres cap acord, i Tortosa està estudiant la mesura.\nA.P. / Ò.P. / R.R.\nEl Segrià i el Pla d'Urgell\nLleida i Mollerussa preveuen demanar el préstec, però encara no concreten xifres\nEls ajuntaments lleidatans estudien amb bons ulls els crèdits de l'ICO. L'alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, explica que sol·licitaran el préstec, però dins un paquet més gran que estan negociant amb entitats financeres. L'estratègia de la ciutat comporta complir amb el full de ruta aprovat en el seu pla de sanejament, que pretén eixugar un deute acumulat de 13,7 milions i 6,7 milions més en factures. Segons Solsona, poden demanar a l'ICO un màxim de 588.000 euros, tot i que la Generalitat els permet endeutar-se fins a un límit de 5,1 milions per complir el pla. “Parlarem amb bancs i caixes per tancar una operació que ens permeti afrontar el nostre pla, incloent-hi aquest crèdit garantit per l'Estat”, explica.\nL'alcalde de Lleida, Àngel Ros, també ha previst la petició del préstec, que es concretarà a partir del setembre, i ara l'Ajuntament estudia les condicions i la quantitat que pot demanar a l'ICO. La Paeria va tancar el 2010 amb un reconeixement de crèdit de 3,8 milions, però també amb un romanent de tresoreria\nde prop de tres milions.\nOrtega pagarà aquest any els 65 milions que es deu als ajuntaments\nL'ICO concedeix a Manresa menys diners dels demanats\nEl Punt Avui. Nacional 22-08-2011, Pàgina 26


Carlos Alcaraz, segon espanyol més jove a entrar en el top 100 de l'ATP - À Punt\nCarlos Alcaraz, segon espanyol més jove a entrar en el top 100 de l'ATP\nPaula Badosa ha pujat fins al número 34 del món, la seua millor posició\nEl tenista murcià, Carlos Alcaraz\n24 de maig 2021 - 11:23\nEl tenista murcià Carlos Alcaraz ha fet història en entrar en el top 100 de l'ATP amb només 18 anys i s'ha convertit en el segon espanyol més jove a fer-ho des de Rafa Nadal, que ho va aconseguir amb 16 anys i 10 mesos.\nAlcaraz, que és deixeble de Juan Carlos Ferrero, ha pujat, concretament, fins al lloc número 94, vint posicions de colp, després d'haver guanyat la setmana passada el Challenger d'Oeiras, a Portugal.\nEn el top 3 de l'ATP es mantenen Novak Djokovic, Daniil Medvedev i Rafa Nadal, que ja prepara la cita estrela del seu calendari, el Roland Garros.\nMillor rànquing de Badosa\nPer la seua banda, la catalana Paula Badosa també ha aconseguit pujar al lloc més alt en el rànquing WTA des que és professional. Als 23 anys, i després de guanyar la passada setmana el Torneig de Belgrad, Badosa ha pujat deu posicions de colp fins a situar-se la número 34 del món.\nPaula Badosa guanya el Torneig de Belgrad\nLa castellonenca Sara Sorribes també ha aconseguit pujar una posició en el rànquing WTA i s'ha situat en la posició número 49, a només set del seu millor rànquing històric.\nL'australiana Barty, la japonesa Osaka i la romanesa Halep continuen ocupant les primeres posicions del rànquing. La primera espanyola és Garbiñe Muguruza, que ocupa el tretzé lloc.


Estudiantes de l’Esmuc, seleccionados para formar parte de la bolsa de refuerzos de la Banda Municipal de Barcelona - Doce Notas\nMÚSICA | Escola Superior de Música de Catalunya\nEstudiantes de l’Esmuc, seleccionados para formar parte de la bolsa de refuerzos de la Banda Municipal de Barcelona\nInforma la Gaseta de l´ESMUC (Escola Superior de Música de Cataluyna).\nSeguint el model iniciat la temporada passada amb l´Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya (OBC), la Banda Municipal de Barcelona, des d´enguany formació resident a L´Auditori, ha obert una borsa de reforços adreçada als estudiants de l´ESMUC. En aquest sentit, l´Escola i la Banda han realitzat al llarg d´aquesta setmana diverses audicions als prop de cinquanta alumnes inscrits a les proves. Els seleccionats són els músics següents:\nPercussió: Jaume Santonja i Marcel Pascual\nBombardí: Víctor Ferragut\nFlauta: Pere Sansó\nTrompeta: Adrià Moscardó\nLa iniciativa entronca amb les directrius marcades per Bolonya, en la línia d´incloure i potenciar de manera progressiva les pràctiques professionalitzadores en els estudis de Grau.


«Tenim la certesa de qui matà la meva mare, però: Qui la cerca ara?»\n30 setembre 2020 04:37\nLa família de Margalida Bestard critica l'aturada de la investigació\nJ.J. | 11 gener 2008\n«Han passat tres mesos des que desaparegué la meva meva mare i només en tenim una certesa: que fou assassinada. I també estam convençuts de qui va ser. Tanmateix, ens preguntam Qui l'està cercant ara?». Miquel i Catalina Serra, els fills de Margalida Bestard, no només han perdut l'esperança, també la paciència. Quan es compleixen 92 dies des que la propietària d'una sèrie de pisos de l'Arenal va desaparèixer al carrer Marineta la seva família critica durament «la burocràcia, la paperassa i les lleis que sembla que emparen més els delinqüents que les víctimes».\nPer Miquel, està clar que «si fos una taca de combustible a la badia tindríem l'Exèrcit i voluntaris cercant. En canvi, es tracta de la meva mare, una dona mallorquina i d'edat avançada, que gairebé amb tota seguretat ha estat assassinada, i ara ningú no la cerca. No és normal».\nCatalina és de la seva mateixa opinió: «La mort de la meva mare l'hem assumida, però som cristians i volem enterrar el seu cos. I només ens trobam amb obstacles, és desesperant perquè parlam d'una persona desapareguda, no d'un ca».\nLa dona va explicar que esperen per al cas l'anàlisi d'unes proves que poden ser vitals «i ens han dit que som en una llista d'espera, perquè hi ha un laboratori central i hi ha molts casos davant del nostre». Miquel afegeix: «Està clar que no és com a les pel·lícules de CSI». Els familiars de la veïna de Pòrtol suporten aquestes setmanes com poden. «Ens donam suport mútuament i sabem que la meva mare és al cel, però la nostra màxima prioritat és donar-li sepultura».\nSobre Antonio S., el principal sospitós del crim, la família Bestard en no té dubtes. «Quan veus com reacciona una persona t'obre els ulls sobre moltes coses. Ell em deia: 'Heu de contractar un detectiu, que la Policia coixeja molt', però mai no em va dir: 'jo no he estat'.


Una comissió establirà els protocols per dispensar medicaments d'alta complexitat, com els molt costosos\nEls fàrmacs que es van distribuir a través de la farmàcia de l’hospital l'any passat van tenir un cost de set milions d'euros\n2 min. Andorra la Vella 12/09/2018 19:41\n651x366 El ministre de Salut, Carles Álvarez, i la coordinadora de Recursos Sanitaris del ministeri de Salut, Odile Sarroca, en la roda de premsa posterior al consell de ministres. / M. P. (ANA) El ministre de Salut, Carles Álvarez, i la coordinadora de Recursos Sanitaris del ministeri de Salut, Odile Sarroca, en la roda de premsa posterior al consell de ministres. / M. P. (ANA)\nEl Govern ha aprovat aquest dimecres el reglament que regula el finançament públic dels medicaments d’alta complexitat, és a dir, aquells que es fan servir per tractar malalties rares, els innovadors, els que tenen un cost elevat i/o que poden presentar problemes de seguretat. Tal com ha defensat el ministre de Salut, Carles Álvarez, aquest text “ordena, optimitza i busca l’eficiència” protocolaritzant la dispensació d’aquests fàrmacs. Cal destacar que fins ara només es tenia en compte el cost dels medicaments i amb annexos al reglament s’anaven afegint aquells que es considerava que havien de gaudir del 100% de cobertura. Amb aquest nou text es crea una comissió que, entre d’altres aspectes, establirà els protocols i guies d’utilització.\nEl sistema que era vigent fins ara, tal com ha explicat la coordinadora de Recursos Sanitaris del ministeri de Salut, Odile Sarroca, era “poc àgil” i s’ha optat per un nou reglament que estableix les condicions de prescripció, dispensació i ús. Sarroca ha destacat que l’any passat els que es van dispensar a través de la farmàcia de l’hospital van tenir un cost de set milions i que entre els que actualment es paguen n’hi ha per fer front a patologies diverses, com pot ser el càncer o el reuma.\nTal com s’ha esmentat, la comissió fixarà protocols i guies, però també assessorarà el Govern sobre els medicaments considerats d’alta complexitat i validarà de forma individualitzada els tractaments que ho requereixin, com per exemple els que s’utilitzen per tractar l’hepatitis C. Álvarez ha emfasitzat que això pot suposar un ús racional dels medicaments i una optimització de la despesa farmacèutica.\nLes persones que hagin de ser tractades amb aquests medicaments gaudiran del finançament al 100% i del règim de tercer pagador tot seguint un seguit de requisits, com que hagin estat receptats per metges especialistes i autoritzats a Andorra o que exerceixin en centres sanitaris amb conveni amb la CASS.\nD’altra banda, el Govern ha licitat l’adquisició d’un sistema nacional d’informació de la qualitat de l’aigua potable. El projecte es farà en dues fases, la primera de les quals per a la posada en funcionament d’un programa que integri els sistemes operatius de les diferents captacions i una segona en què es podrà fer la monitorització de les dades. Tal com ha destacat Álvarez, aquest nou sistema suposarà “un gran avenç”.


Studio/apartment. Calm and peace,self-contained . - Pisos per llogar a Creysse, Migdia-Pirineus, França\nCoral és un Superhost. · Els Superhosts són amfitrions amb experiència i molt bones avaluacions que s'esforcen al màxim per oferir estades fantàstiques als seus hostes.\nLogement très agréable avec sa petite terrasse pour profiter du soleil. Petit plus avec le billard à disposition Tout le nécessaire est pré…\nUn studio très coquet, agréable à vivre en amoureux avec sa terrasse privative en bois dont l'accès provoque des fous-rire, le tout entouré …\nA perfect retreat & a great base for exploring the local area. Coral is a wonderful host & the Gîte is beautiful , Coral has thought of ever…\nNous avons passé un excellent séjour chez Coral, qui nous a permis de visiter une région magnifique et de profiter d'un lieu paisible et res…\nOne of the most enchanting places we have ever visited. Such a beautiful house and garden. The gardens are secluded and magical and the pret…\nAllotjament a càrrec de Coral\nMartel, França · Membre des de febrer de 2014\nCoral és un Superhost · Els Superhosts són amfitrions amb experiència i molt bones valoracions que s'esforcen perquè els seus hostes gaudeixin d'una estada inoblidable.\nDescobreix altres opcions a Creysse i els seus voltants\nMés llocs on allotjar-te a Creysse:


Blanes objectiu de la banda d’aluniceros – Diari de Blanes\nby DdB · Published 18 de febrer de 2020 · Updated 17 de febrer de 2020\nImatge MOSSOS D’ESQUADRA\nInforma AGÈNCIA ACN\nEn data 13/02/2020\nNou encastament contra una entitat bancària de les comarques gironines. Uns lladres han estampat un cotxe contra la sucursal del Banc Sabadell de Sant Jaume de Llierca (Garrotxa) i han intentat endur-se’n el caixer automàtic. Els fets han tingut lloc poc abans de les quatre de la matinada en ple carrer Major. Arran del terrabastall, un testimoni ha trucat al telèfon d’emergències 112 per alertar els Mossos d’Esquadra que sis individus acabaven de rebentar l’accés a l’entitat. Els lladres han fugit sense endur-se’n cap botí, però la sucursal ha patit nombrosos danys. Els Mossos intenten localitzar els assaltants i investiguen si l’encastament està relacionat amb d’altres de similars que hi ha hagut a la demarcació.\nL’intent de robatori al Banc Sabadell de Sant Jaume de Llierca ha tingut lloc en plena matinada. Els lladres, sis en total segons els testimonis, han encastat un vehicle contra la sucursal bancària, situada al carrer Major. Aleshores, han intentat extreure el caixer automàtic per emportar-se’l a pes. Segons fonts del cas, els assaltants no han aconseguit el seu objectiu i han hagut de marxar amb les mans buides. Han fugit amb un cotxe fosc deixant enrere nombrosos desperfectes a l’entitat del Banc Sabadell. Se sospita que els lladres han arribat amb diversos vehicles robats fins a Sant Jaume de Llierca. De fet, a prop de la sucursal, els Mossos d’Esquadra han trobat un cotxe i una furgoneta sostrets a altres municipis. L’Àrea d’Investigació Criminal (AIC) dels Mossos s’ha fet càrrec del cas i treballa per intentar localitzar els fugitius. En paral·lel, també investiguen si aquest robatori té relació amb d’altres encastaments que hi ha hagut a la demarcació darrerament. Alguns, també contra entitats bancàries.\nA Vilablareix, aquesta setmana\nSense anar més lluny, aquesta mateixa setmana uns lladres van estampar un vehicle contra la sucursal del Banc Santander de Vilablareix (Gironès). Van destrossar la vidriera de l’entitat i aquí sí, van aconseguir endur-se’n el caixer automàtic sencer.\nI a finals de novembre, una banda també va encastar un vehicle contra les oficines de ‘La Caixa’ a Riudellots de la Selva.\nA banda d’aquests, a les comarques gironines, entre desembre i gener també han patit encastaments:\nun estanc de Fogars de la Selva\nuna farmàcia de Blanes (Selva)\nun estanc de Llambilles (Gironès)\nuna benzinera de Cervià de Ter (Gironès).\nTags: encastamentrobatori amb força\nby DdB · Published 18 de desembre de 2018\nGrup criminal de Madrid enxampat a Blanes\nby DdB · Published 11 de juliol de 2016 · Last modified 12 de juliol de 2016\nby DdB · Published 25 de març de 2019 · Last modified 24 de març de 2019


CARTA OBERTA AL POBLE - Ajuntament de Copons\nCARTA OBERTA AL POBLE\nDes del 78 hem viscut moltes votacions a eleccions i alguns referèndums. L’1 d’octubre el vot, cadascun dels nostres vots té una rellevància que potser no ha tingut en tota la història de la anomenada democràcia espanyola. Un vot que pot transformar tot un país durant dècades.\nRecordeu que no votem contra ningú, que votem per nosaltres, per una millor vida per a nosaltres i els nostres descendents i successors, per un ús responsable dels nostres impostos, per generar riquesa nacional i ser un país pròsper. Recordeu que votem per nosaltres i només per nosaltres i que votar no és cap delicte.\nEl vot no ens allunya de ningú, ans al contrari. El vot es fa sobirans i ens permetrà relacionar-nos d’igual a igual, establir aliances amb España o amb els països que considerem i res canviarà en la nostra quotidianitat. Anirem a València o Marsella sense fronteres. Podrem seguir abraçant-nos amb els nostres amics visquin on visquin.\nUs convidem a participar d’aquesta cita fent allò que us dicti la consciència; pacíficament, amb la mateixa convicció i serenitat amb què ho hem vingut fent els darrers 40 anys, per a preservar els nostres drets civils i decidir col·lectivament el nostre futur. I convideu a tothom a votar, pensi el què pensi, perquè és així com s’exerceix la democràcia.\nCopons, 28 de setembre de 2017\nActualitat, Notícies 0\nPle ordinari, dilluns dia 25...\nDiumenge, 1 octubre -...


Els grups municipals de l’Ajuntament de Cornellà signen un acord per millorar la transparència en la gestió municipal\nEs tracta d’una proposta de consens que unifica un ampli ventall de mesures per fomentar la interrelació amb la ciutadania i desenvolupar la descentralització i l’enfortiment de la democràcia local\nEl Ple de l’Ajuntament de Cornellà que s’ha de celebrar demà debatrà, a iniciativa de l’alcaldia, l’aprovació d’un document marc recolzat per tots els grups municipals que recull un ampli ventall de propostes encaminades a ampliar el seguiment i el control de la governança municipal. El seu objectiu és impulsar un model de gestió transparent que permeti optimitzar la relació amb la ciutadania i enfortir la democràcia local.\nEl text acordat considera imprescindible posar a l’abast de la ciutadania tota la informació municipal d’una manera activa i pública. mitjançant tots els elements de difusió al seu abast, i aprofitant els avantatges que avui dia ofereixen les noves tecnologies. En aquest sentit, es prioritza la millora de l’accessibilitat a la informació i el desenvolupament d’aquesta en un format i llenguatge comprensible per a la ciutadania en tots el àmbits de gestió municipal.\nEn definitiva, es tracta d’un compromís municipal que enforteix la transparència, la integritat, la participació ciutadana i la qualitat en els serveis municipals. Una Comissió de seguiment, formada per representants municipals i entitats locals, vetllarà pel correcte compliment de les millores.\nCornellà de Llobregat, 28 d'abril de 2010\n4780 visites | Un/una usuari/a conectado/a | carregat en seg.


Mojitos amb bacteris fecals a les platges de Barcelona\nLa Guàrdia Urbana i la Guàrdia Civil intervenen productes per a l'elaboració d'aquest combinat amb el bacteri E.Coli\nBarcelona 15 de de setembre del 2018. 17:27\nLes platges de Barcelona són un lloc de molt fàcil accés a beguda i menjar de venda il·legal. Que en moltes ocasions són un niu de bacteris. Sense anar més lluny, la Guàrdia Civil i la Guàrdia Urbana de Barcelona han intervingut en una operació conjunta productes per a l’elaboració de mojitos que es venen al litoral sense problemes i en què s’ha detectat la presènciad’Escherichia coli (E. Coli), un bacteri procedent de l’intestí d’humans o animals, o sigui, restes fecals. Aquests bacteris poden provocar infeccions alimentàries, sobretot en persones amb problemes de salut.\n"El valor afegit de l’operació és que ara tenim la confirmació científica que aquests productes presenten un bacteri que pot ser perillós", ha recalcat el cap de la comissaria de la Guàrdia Urbana de Barcelona a Ciutat Vella, l’intendent Benito Granados, després que els laboratoris de la Guàrdia Civil hagin confirmat la presència d’E. Coli als productes intervinguts. L’operació s’ha donat a conèixer aquest dissabte al matí.\nEntre els diversos efectes intervinguts es troben vasos de plàstic, suc de fruites, fulles de menta, síndria tallada a trossos i diversos líquids i preparats per fer mojitos, així com una pols de color verd de la qual se’n desconeix la composició i que podria ser utilitzada per donar gust i color a la beguda.\nOcults en contenidors i clavegueres\nEn aquestes inspeccions es va observar que el material i els ingredients per a l’elaboració dels mojitos es guardaven als espigons de les mateixes platges i en els contenidors d’escombraries i clavegueram públic pròxims sense que, òbviament, l’esmentat emmagatzematge complís cap tipus de condicions higièniques ni sanitàries i sí un alt risc de contaminació de la beguda que oferien al públic per a la seva venda i consum.\nCom a conseqüència d’aquesta sèrie d’inspeccions, s’ha identificat 18 persones de nacionalitat pakistanesa, índia i una dona de nacionalitat romanesa, relacionats amb l’elaboració i venda dels mojitos i s’han confiscat material i ingredients per a la preparació, disposats en bosses de plàstic i pots oberts sense etiquetar.


Creen un nou espai museístic al Barri Antic de Cambrils\nEls treballs han consistit en la restauració del frontal del forn de pa de Cal Tallero de Cambrils, datat a mitjans del segle XIX. | Ajuntament de Cambrils\nRestauren l'antic forn de pa de Cal Tallero a Cambrils amb l'objectiu de crear un nou espai museístic\nL'espai, datat de mitjans del segle XIX, esdevindrà un punt d'interpretació de l'elaboració del pa\nRedacció dijous, 5 de març 2020 - 16:45h\nEl Museu d’Història de Cambrils ha completat la restauració del forn de pa de Cal Tallero. Després d'inaugurar l'equipament de la Borsa Local d'Habitatge el passat desembre, aquesta setmana han acabat els treballs de neteja i consolidació del frontal d'aquest històric forn de pa situat al barri antic de Cambrils.\nUn dels últims forns tradicionals que es conserven a Cambrils\nL’edifici del Forn del Tallero es va reformar l'any 2011, però havia quedat sense ús fins fa pocs mesos. Després d'estrenar l'equipament va quedar pendent la museïtzació de l’obrador del forn de pa, l’únic element conservat de l’antiga casa que va ser enderrocada i reconstruïda com edifici d’equipaments dins el marc de la Llei de Barris pel Pla de Millora Integral del Nucli Antic de Cambrils.\nL’acció que ara s’ha portat a terme ha unificat amb el mateix color dels actuals murs l’obra nova realitzada per envoltar el forn, però sobretot ha permès fixar l’exterior de l’obra original del frontal del forn per protegir-la. A més, s’ha actuat també sobre els elements de ferro de la boca del forn i s’ha recuperat la il·luminació interior de la cambra circular de combustió. Originalment aquesta font de llum dins era important, ja que el forner havia de vetllar per encendre la llenya, deixar-la cremar i després apartar les brases i les cendres per posar la massa a coure sense que es cremés.\nUn forn de pa des de mitjans del segle XIX a l'antic carrer de la Fira\nEl Forn de cal Tallero estava situat a l’antic carrer de la Fira (actual Cardenal Vidal i Barraquer). Hi ha constància de la ubicació d’un forn de pa en aquest mateix lloc des de meitats del segle XIX, quan Josep Domènech i Miralles, forner de la vila, hereta la finca del seu pare, Josep Domènech i Rovira.\nCap al 1910 Esteve Ortoneda Miralles i Maria Nolla Guasch compren la finca del carrer de la Fira, amb l’obrador de pa i el forn i totes les eines que li són pròpies. Des d’aquell moment, es passa a dir Forn de Cal Tallero. Després de quedar en desús, fa uns 40 anys, l’any 2003 l’Ajuntament de Cambrils adquireix tota la casa per destinar-la a equipament municipal.\nLa meta, crear un nou punt d'interpretació sobre l'elaboració del pa


El PSOE avisa que el veto de Podem implica que continuï governant Rajoy - Diari de Girona\nEl PSOE avisa que el veto de Podem implica que continuï governant Rajoy\nEl socialistes diuen que no toleraran "exclusions ni negociacions en exclusiva" a l'hora d'assolir un Govern progressista\nmadrid | efe/ddg 08.02.2016 | 00:00\nEl secretari d´Organització del PSOE, César Luena, amb Sara Hernández. EFE\nEl secretari d'Organització del PSOE, César Luena, va assenyalar ahir que el veto de Podem a negociar conjuntament amb Ciutadans "condueix directament al fet que segueixi governant Rajoy", i va considerar que els votants d'aquesta formació política no esperen això. En una trobada amb alcaldes socialistes de la Comunitat de Madrid, el socialista va assenyalar que aquests votants el que esperen és generositat, responsabilitat i diàleg, alhora que va advertir que els socialistes no toleraran aquests vetos.\nLuena també es va referir a l'encàrrec que li ha fet el rei Felip VI al secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, d'intentar arribar a un acord per a la investidura després que el president del Govern en funcions, Mariano Rajoy, ho hagi declinat en dues ocasions: "En un setmana s'ha passat de l'escapisme de Rajoy a la responsabilitat de Sánchez".\nPer a Luena, el balanç de la passada setmana, en què el líder socialista va mantenir diverses ?reu?nions per arribar a aquest acord, ha estat positiu, ja que "existeixen elements perquè hi hagi una aliança progressista per a Espanya".\nA més, va especificar que la preocupació del PSOE són les polítiques i "el projecte de país", que no segueixi governant el PP i el fet de poder aglutinar "les forces del canvi perquè hi hagi un Govern progressista". Segons la seva opinió, "és possible aconseguir-ho però per fer-ho possible uns altres han d'escollir", en referència a Podem, dels quals va dir que "l'evolució ha estat curiosa: dels grups (parlamentaris) als ministeris i ara bloquejos i vetos".\nPel que fa a la negociació, Luena va destacar que "si estem aquí és perquè sumant s'està a prop del canvi", per la qual cosa, va afegir, "cal acabar amb el veto i el bloqueig per aconseguir aquest Govern progressista". "Quan perd la societat ningú pot guanyar i el que provoqui això perdrà més que ningú", va dir.\nMissatge clar a Podem\nPel que fa a Podem, el secretari d'Organització socialista li va dirigir un missatge concís: "Que ho tinguin clar, el PSOE no admetrà exclusions ni tampoc negociacions en exclusivitat. Això no és una condició assumible pel PSOE i han de saber que el veto condueix directament que segueixi governant Rajoy". D'altra banda, Luena va recordar que avui la comissió negociadora del seu partit es reu?nirà amb els que volen arribar a acords "al voltant de continguts polítics". Entre les prioritats sobre les quals es negociarà, va citar la recuperació econòmica i la creació d'ocupació, la lluita contra la desigualtat, una nova agenda de drets i llibertats, un pacte per la ciència, la cultura i l'educació, prestigiar el paper d'Espanya a la Unió Europea i la reforma constitucional.\nPrèviament havia intervingut la secretària dels socialistes de Madrid, Sara Hernández, qui va advocar pel canvi de Govern per millorar també la vida municipal. Hernández va demanar que es fomenti l'autonomia i el finançament local, així com la derogació de la llei de bases de règim local, per a la qual cosa va fer una crida al diàleg i al consens entre les forces polítiques. A més, la secretària socialista va donar suport a ?Sán?chez en la seva estratègia i línies de negociació per aconseguir aquest Govern del canvi que, va dir, "mereixem els espanyols".


Fotos de Escritores # Writer's Pictures # Photos d'Ecrivains: Maria Mercè Roca\nMaria Mercè Roca i Perich (Portbou (Gerona, Cataluña), 19 de julio de 1958) es una escritora y política española. Nacida en el seno de una familia obrera, de joven marchó a estudiar a Gerona, donde acabaría fijando su residencia. A pesar de no completar los estudios de Filología Catalana, ejerció muchos años la docencia del catalán ... Continuar leyendo\nMaria Mercè Roca, born in Portbou (Girona, Catalonia, Spain) on July 19, 1958. She is a spanish writer.\nMaria Mercè Roca. Ecrivain espagnole. Née à Port-Bou en 1958. Après avoir été secrétaire, elle a enseigné le catalan dans des cours pour adultes pendant quelques mois, et a également travaillé dans des organismes de 'normalisation linguistique'. Elle est l'auteur d'une vingtaine de romans dont cinq ont été traduits en France, notamment ... Continuez à lire


"El meu amor sikh": Avui els sikhs han acolorit les Rambles!\nAvui els sikhs han acolorit les Rambles!\nAvui els sikhs han ocupat pacíficament les Rambles de Barcelona, amb el seu llibre Sagrat al capdavant. Avui han sortit els nens i les dones, i els joves, i els més grans; amb vestits sedosos de fantasia elles, i turbants de príncep maharajà ells, tots ells amb colors vius i amb alegria! i oferint beguda i menjar a tots aquells curiosos que s'hi apropaven per demanar què era allò, i no ens ho hem volgut perdre. És la festa dels Sikhs, bona gent!!\nPublicat per Elisabet Pedrosa a 12:45\npaquita ferandez 18 de novembre de 2012 a les 13:47\nHOLA ELISABET I FAMILIA,ESTEU MOLT BE A LES FOTOS,AVUI TAMBE HE VIST EL REPORTATGE QUE US VAN FER A CASA,ENS HA AGRADAT MOLT,US ENVIEN ABRAÇADES Y PETONS,PETONS MOLT,MOLT ESPECIALS DE LA AINARA PER LA GINA,SALUTACIONS\nAvui hem anat al Diwali, la festa de les llums!!\nEl Kewal i el Jan al diari Ara!


El Corpus als papers\n4 novembre 2020Expedient C\nLes documentacions municipals La festa del Corpus a Barcelona és d’una gran importància, no només per l’antiguitat de la processó, 700 anys, sinó per tot el que ha significat i significa la celebració de la festa del Corpus tant per la Ciutat com per la resta del país. Seguicis, cercaviles, gegants, bestiari, diables, balls populars, …\nEl Corpus arriba a Barcelona\n9 octubre 2020Expedient C\n1320 El Corpus arriba a Barcelona. El pregó retrobat L’historiador Agustí Duran i Sanpere (1887-1975) defensa que Barcelona va ser la segona ciutat del món cristià i primera de la península a celebrar la solemnitat l’any 1320. Duran va fer ús dels buidats documentals de les fonts municipals que Mn. Agustí Coy Cotonat (1859-1920), assidu …\nEntre papes i miracles. La Festa del Corpus, que és?\n18 setembre 2020Expedient C\nAvui amb aquesta entrega inaugurem tot un seguit d’expedients C dedicats al Corpus de Barcelona, que es troba immers en la celebració dels 700 anys de la primera processó documentada. És per això que aquesta temporada anirem descobrint de forma amable, a partir d’anècdotes i documentacions singulars, aspectes que ens apropin al que va ser …


La Pobla 1-2 UE Figueres - C.F. Pobla de Mafumet - Web Oficial -C.F. Pobla de Mafumet – Web Oficial -\nHome → News → La Pobla 1-2 UE Figueres\nData: 15 abr 2018\nLa Pobla 1-2 UE Figueres\nDerrota avui de La Pobla davant un rival complicat com és la UE Figueres. Tot i que el filial del Nàstic ha sortit al terreny de joc amb moltes ganes de defensar la 4a plaça de la classificació, els homes de Pavón no han sabut plantar-se davant un equip que té, sobretot, veterania i sap perfectament afrontar les situacions de pressió i perill.\nRespecte el partit, el mister Juan Manuel Pavón ha assegurat que “la posició privilegiada a la taula ens ha perjudicat i la pressió de voler fer les coses bé i mantenir la posició ens ha desequilibrat”. Tot i la derrota, l’equip continua treballant dur per continuar entre els 4 primers del Grup V de la Tercera Divisió i seguir creixent.\nCF Pobla de Mafumet: Perales, Pol Valentín, Dani Hernández (Kone 76′), Salva, Roger Figueras, Adrian, Gabriel Vidal, Riad (Pol Blay 57′), Moha, Brugui i Pol Ballesteros (Joel 76′).\nUE Figueres: Aroca, Cunill, Maik Molist, Bonaventura, Pons (Feixas 76′), Ferrón, Puig (Mercader 32′), Èric Torres, Gil Muntades, Pep i Canal (Romero 11′).\nRoger Figueras (24′), Riad (37′) i Adri (89′).\nAroca (89′) i Bonaventura (89′)


Enric Satué: “És l’hora de marxar, de quedar-se una altra vegada sol amb la massa per modelar i formar” | Francesc Viadel Bloc\n← “Som i prou”, entrevista de Francesc Viadel a Enric Sòria\nVicent Sanchis, mil cinc-cents números d’El Temps →\nEnric Satué: “És l’hora de marxar, de quedar-se una altra vegada sol amb la massa per modelar i formar”\nPublicat el 5 Abril 2013 per francescviadel\nEntrevista de Francesc Viadel al dissenyador Enric Satué publicada al número 62 de la revista de llibres Caràcters (Universitat de València).\nEnric Satué. Imatge del Bloc de Lluís Llabrés.\nEl matí és gèlid a Alella. Lleugerament boirós, tacat amb el verd dels pins i un blau cel aquós. Al capdamunt d’aquesta petita, disseminada i vella població del Maresme, sobre un turó invisible que a l’antigor degué estar assetjat per una maregassa de vinyes, s’aixeca el mas medieval de Can Pufarré. A tocar del mas hi ha l’estudi d’Enric Satué, un modern edifici de dues plantes, angles rectes, lleuger com una capsa de sabates al que s’accedeix per una porta plena de lletres, gargots i traços fins, gairebé inintel·ligibles, com les indicacions d’un plànol pirata del tresor. A dins, el dissenyador, guarda alguns artefactes un punt inquietants: una enorme navalla suïssa giratòria que grinyola, un parell de seccions de caixes, una vella premsa, vitrines plenes de paletes, pinzells, regles disposades com una col·lecció de papallones… i als prestatges: llibres de Róotxenko, Grosz, Klee, Matise, Picasso, Miró, Gris, carpetes i quaderns.\nUn parell de poderosos ordinadors hi conviuen atònits amb les restes d’aquest naufragi. La llum del matí entra pel gran finestral i banya tots els objectes. Hi ha per tot la disposició estudiada, serena, d’una casa de nines, però, res d’aquest ample espai resulta excessiu, pretensiós. Satué és l’ànima d’aquest petit univers. Satué és d’un dels grans que encara bateguen amb força enmig de la desolació d’un món, que sense memòria, ha tornat al balbuceig.\nEstudià Belles Arts. Revolucionà el disseny dels 70. El dotà, diríem, d’una poètica. Fou autor reconegut de les portades de desenes de llibres d’editorials com RBA, 3i4, Alfaguara, Laia o Grijalbo. Cortàzar l’assenyalà com el dissenyador predilecte dels seus llibres. Ha estat l’ànima de revistes com El Temps o Ínsula i els seus traços han dotat d’identitat visual institucions com la Universitat Pompeu Fabra o el Museu Nacional d’Art de Catalunya. El 1988 fou el primer del seu ofici guardonat amb el Premi Nacional de Disseny i el 2012 amb el Premi Nacional de Cultura atorgat pel Consell Nacional de la Cultura i les Arts. Autor de quasi una vintena de llibres, catorze d’assaigs teòrics sobre el disseny, el 2011 va publicar a 3i4, les seues memòries personals: Cròniques de disseny amb gust de menta, vainilla o xocolata. La tipografia, segons ell la ventafocs de la cultura visual, ha estat la seua passió.\nCan Pufarré. Alella.\nAvui, com ell mateix reconeix, està quasi apartat de tot. La universitat, on fa unes classes, una optativa d’arquitectura, és un dels pocs llocs on treu el nas. Tanmateix, el seu ‘retir’ té tot l’aire d’una jugada estratègica, d’uns passos fets enrere per agafar impuls. De fet, la seua vida s’ha caracteritzat pel moviment, per una obstinada voluntat de permanència en la trinxera de l’esforç. Satué va nàixer a la Barcelona de 1938 al sí d’una família de treballadors: “Vaig nàixer al carrer Muntaner amb La Bonanova, de seguida vam anar a Escudellers Blancs i després al carrer Marina amb Mallorca, a tocar de la façana de La Passió de la Sagrada Família. Ja de més gran vaig triar Sarrià per fugir del brogit fins que molts van pensar el mateix. En certa manera no sóc d’enlloc” – rebla irònic. El dissenyador manté un record viu dels seus anys d’infantesa: “El barri de la Sagrada Família era ple de gent de Lleida. La meva mare ho era i el meu pare quasi, procedia de La Franja. Recordo uns edificis de veïns que eren gairebé pobles, on funcionava la solidaritat i on les qüestions ideològiques no representaven un abisme”. Amb tot, serà precisament per qüestions ideològiques, que Satué no va poder conèixer el seu pare fins els 13 anys: “Formava part del maquis i de la resistència francesa i durant el franquisme passà 10 o 12 anys a la presó. Havia estat sindicalista i s’afilià al PSUC quan aquest es va fundar. Conèixer-lo va ser un xoc. No coincidia amb la idea que m’havia fet d’ell. Calia que fora heroic, apol·lini, seductor i no era res d’això… era algú derrotat encara que tenia un criteri molt ponderat, no destil·lava odi…”.\nA 14 anys, Satué, s’inicia en el món del treball. “Un veí que havia estat catedràtic d’història a la facultat, que havia estat depurat, treballava llavors a Seix Barral, al departament d’assessoria editorial. Allò era com una mena d’escola industrial, un tinglado on per una part hi havia els estudis de dibuixants, la reprografia, la composició de textos, la preimpressió… allà vaig descobrir uns senyors que tot el dia feien allò que més m’agradava: dibuixar. Vaig descobrir el disseny. Després un cossí meu que també n’estava al corrent de les meves inquietuds i que després seria catedràtic de filosofia em portava a veure museus, a viatjar… fou una sort”, rememora.\nDes de llavors la seua trajectòria ha vingut marcada pel treball, una “condemna” que assegura haver acomplert amb goig, que ha tingut diverses etapes: “La pintura fou la meva arrencada, però, vaig entendre que aquell no era el meu camí. Vaig aprendre d’ella el domini de la forma el qual vaig aplicar després al disseny, un altre tipus de dominació d’aquesta forma que ha alimentat durant molts anys les meves ànsies de creació, amb molt convenciment… Tot plegat, en el cas de molts artistes que acaben passant-se al disseny hi ha una empremta de fracàs. Baixen de grau perquè l’art no els ha acabat d’anar bé. Estic lliure d’aquesta penitència. No vaig fer disseny somiant en tornar a la pintura. El que passa és que hi ha una major consideració de les belles arts que no del treball associat a la industria, però, quan pots introduir la raó crítica, quan saps perquè fas allò, el disseny deixa de ser un mer tràmit mercantil per ser una causa en la qual també hi creus. Mai he fet gaires distincions entre la feina encarregada i el que podia fer jo amb absoluta llibertat”.\nTot i això, reconeix que l’ha ajudat molt viure amb aquesta llibertat el fet de treballar en un àmbit com el de la cultura. “He dedicat –explica- bona part de la meva dedicació professional als llibres, a l’àmbit de la cultura en un moment en què aquesta era un vehicle de mobilització, d’activació de la societat, ben bé fins els anys 90. Per mi aquell món és mític, el fet d’haver tractat amb figures com Carlos Barral, Josep Maria Castellet, Jaime Salinas, Alfonso Comín… les coses, però, han canviat molt des de llavors. Mira, quan Joan Brossa va agafar una lletra i la va tombar cap per avall va fer una poesia. Des d’aleshores tots els dissenyadors capgiren una lletra. La diferència es que fan com a molt un acudit visual. La distància està aquí, en el calat poètic o intel·lectual que traspasses”. La banalitat certament ha esdevingut hegemònica.\n“La ignorància actual és tan gran –assegura- que ha arribat fins i tot a la universitat on es pot graduar amb un títol. Ja no cal vèncer-la, es pot dissimular, està present a tot arreu i és cosina germana de la ineptitud”. Altrament, la revolució tecnològica no ha fet més que reforçar aquesta ineptitud: “Tenim –prossegueix- uns instruments fantàstics que ho ha fan tot magníficament bé, sense marge d’error, sense esforç. Ens hem relaxat. Ens trobem en què la majoria dels dissenyadors exploten una sèrie de petits recursos tòpics, experimentats des de fa dècades, però, que passen per nous. S’ha tallat el fil umbilical que ens acostava per la via analògica a tota història d’activitat. Tot el que surt ara és nou de trinca, no cal que passi cap filtre d’exigència cultural, de reflexió moral, tot el que s’aboca a Internet és de tots… tot això ha servit perquè tot el que era mediocre fos més estàndard, la mediocritat ha millorat molt, però, la genialitat ha desaparegut”. Una mediocritat que a fi de comptes ho inunda tot: “S’ha imposat –assegura el dissenyador sense acritud- la filosofia del botiguer el comportament del qual es basa en vigilar la competència i semblar-s’hi per aprofitar-se’n”.\n“És hora de marxar –afirma- de quedar-se una altra vegada sol, amb la massa per modelar i formar”. Només que ara la massa de Satué artista –artesà?- és el llenguatge. I empra la imatge de l’anacoreta que amb un sol llapís entre les mans ja en té prou per construir tot un món. “Sóc conscient –confessa- que estic encetant una altra etapa de la vida que lliga el plaer de treballar, explorar, investigar, superar unes mecàniques pròpies d’un tipus d’expressió que no conec i no domino… escriure és un esforç descomunal però també un encís més, una seducció més, el sol fet de millorar un paràgraf… Com siga, em sento ben assegut. Vaig trobar una frase d’Albert Camus que diu referint-se als moralistes francesos que aquests observen i s’observen i quan escriuen no legislen, pinten. És el que faig jo. Vaig seguir pintant mentre feia disseny i ara pinto escrivint”. Ho fa amb entusiasme enmig d’un món llangorós.\n“La nostra és una cultura –diu- conclusiva, això s’està esgotant… hi ha una correspondència entre la facilitat de la tecnologia i la falta de l’esforç. Tot és senzill, hem caigut en un benestar contraproduent, el de la passivitat la qual pot tenir conseqüències, de fet ha anul·lat la nostra capacitat crítica no només en un sentit grandiloqüent sinó fins i tot a escala individual. Tot encaixa perfectament amb com han anat les darreres dècades”. Satué, però, reprén el camí.\nUna resposta a Enric Satué: “És l’hora de marxar, de quedar-se una altra vegada sol amb la massa per modelar i formar”\n6 Abril 2013 a les 20:38\ntot i q el sr satue te rao en la majoria de coses q exposa al seu pensament hi ha una en q discrepe i es en q no tot es mediocritat a l art q s esta fent avui sino q hi ha una bona colla de joves emergents q no tenen acces al gran public be per opcio propia…be per q hi ha molta brossa q destriar o be perq avui la censura no es tan concreta com al franquisme i els seus tentacles quasi invisibles no deixen surar en la mar un munt d innovacions i recerques d un art absolutament trencador sense precedents a curt termini i q es dificil esbrinar entre tanta miseria cultural.magrat aixo ells i elles seran un dia el q avui puguin representar i esser el sr satue,,,miro..casals…fuster…estelles ..pol….lach ,,raimon..espriu i tota aqueixa generacio reflex d u temps i d un pais oprimit…inexistent a alts instancies pero ben viu i bategant en velles fabriques okupades…o heretats muntanyenques lluny de les grans llums gens innocents i perverses de l art botiguer de la gran ciutat naixcut al caliu de la pasta i el blanqueig politic o d una universitat anclada en murs q al meu entendre no son dignes del temps q ens ha tocat viure


´Un homme et una femme´ - Diari de Girona\n´Un homme et una femme´\n"Si les investigacions no contradiuen les sospites, un homme i una femme hauran estat candidats a Oscars diversos"\nJOSÉ LUIS TORRES Potser molts de vostès, benvolguts lectors, es recordaran d'aquella magnifiqueAnouk Aimée candidata a l'Oscar (Casum dena! Aquest estiu me la vaig perdre a Peralada en companyia del gran Cyrano Gérard Depardieu), que al costat del lleig Jean Luois Trintignant i d'un inoblidable Ford Mustang formaren un trio de protagonistes que ens varen fer gaudir del film Un homme et une femme. A Figueres, com no podia ser de cap més altra manera, hi ha qui, aprofitant els recursos de les noves tecnologies per compensar la seva manca d'intel·ligència, ha volgut fer un remake i així, si les investigacions policials en curs sobre el cas "Figueres-gate" no contradiuen en el seu moment les meves actuals sospites, un homme i una femme amb una càmera fotogràfica pel mig (no se sap si hi ha també un altre Claude Lelouch en el paper de regidor o director) hauran estat candidats a Oscars diversos: el del més gran neci, premi al qual aspira el baró fotògraf i el de la millor i més servil cambrera per la publicista encara que si combinem els dubtes subjacents sobre el seu sexe i la seva voluntat d'ordir historietes potser ja se l'hauria d'anomenar, recordant aquells famós personatge històric que tot i ser baró se'l coneixia com "Doña Rosita la pastelera" o el "Barón del bello rosal".\nNoms? Todo se andará i espero que no tardi gaire temps a saber-se encara que sigui només perquè els autors siguin exposats a la vergonya i el rebuig públics i polítics per les seves malifetes i xafarderies; per conèixer, com en el cas del cotxe en la pel·lícula la marca d'aquest magnífic aparell d'espionatge emprat que cal suposar deu estar a l'abast del públic en general, i per saber si "sols o en companyia d'altres" els autors, ja que d'actors francesos parlem, es varen creure que eren una espècie de Du Guesclin (o no tenen ni idea de qui és aquest personatge?) i potser sense voler posar ni treure rei sí ajudaven el seu senyor. Que no, que no; que la tasca d'espieta en aquest país està mol devaluada des que van ?empaitar el ministre pianista que es va oblidar que el que Bogart recomanava era "Toca-la altra ?vegada, Sam" i no jugar a l'inspector Clouseau al qual sempre li sortia el tret per la culata.


Detenen a La Jonquera el conductor d’un cotxe que transportava més de 22 quilos d’haixix – elgarrotxi.cat\nDetenen a La Jonquera el conductor d’un cotxe que transportava més de 22 quilos d’haixix\n27 agost, 2015 Redacció COMARQUES 0\nACN Droga intervinguda a La Jonquera.\nLa droga anava amagada en una bossa de la part del darrere del vehicle\nLa Guàrdia Civil ha detingut aquest dimecres a la nit un home a La Jonquera (Alt Empordà) per tràfic de drogues. L’arrestat és un home de nacionalitat francesa, A.B. de 33 anys, a qui els agents li han confiscat 22,8 quilograms d’haixix. Els fets han passat cap a la mitjanit, quan una patrulla de la Guàrdia Civil ha identificat el conductor d’un cotxe amb matrícula francesa que viatjava sol i anava en direcció França. En la inspecció del vehicle, els agents han trobat una bossa a la part del darrere que contenia diversos paquets amb una substància marró que ha donat positiu a l’haixix en la prova de drogues. El detingut i la droga han estat posats a disposició del jutjat de guàrdia de Figueres.\nVídeo: Festa Major Petita dels Copatrons Blanes\nEls equips d’emergència busquen un boletaire perdut a Alp


14 de Juny de 2015 19 d'Octubre de 2015 admin-istrador\nDel dia 16 al 19 de juny a Florència es cel.lebra el PITTI UOMO, la màxima expressió de la moda d’home. Nosaltres serem allà per impregnar-nos de la moda de l’estiu 2016. Prepareu-vos per una explossió de color… AIXÒ ÉS PITTICOLOR !\nThis entry was posted in General, tendencies. Bookmark the permalink.\nDENIM SHOP-ART TERRASSA . →\n0 thoughts on “PITTI UOMO”\nSARARof on 19 de Juliol de 2019\nPENNY ELL – TARDOR kaki – 2016\nAPARADOR basic – octubre 2016\nDENIM STREET- ART TERRASSA . Octubre 2016\nPitti – estiu 2016/ estiu 2017\nNova col·lecció de complements en cerimònia\nFont Vella 54 | 08221 | Terrassa | 93 783 38 08\nCopyright Peninagrup 2015 - Powered by ad comunicació


Radio Blanes i l’Ajuntament organitzen la 1a Marxa per La Marató de TV3 | Blanesaldia\nRadio Blanes i l’Ajuntament organitzen la 1a Marxa per La Marató de TV3\nPublicat el 14 de Desembre, 2012 - 14:22 CEST\nEls membres del programa "Febre d’Esport" de Radio Blanes\nEl programa de Ràdio Blanes Febre d’Esport i l’Ajuntament de Blanes organitzen conjuntament una marxa popular que es farà al municipi per recollir fons econòmics per a La Marató de TV3. El programa d’esports, que ha iniciat les seves emissions aquesta temporada 2012-2013, s’ofereix els dilluns de 7 a 8 del vespre i es pot seguir a través del 97.7 de la FM.\nEl preu de la inscripció serà de 4 euros per persona, que aniran íntegrament destinats a La Marató, i també hi haurà un obsequi per a cada participant a l’arribada, fins exhaurir existències. Una novetat respecte altres marxes és la possibilitat de poder-la fer acompanyat del gos. Per 1 euro més, els participants podran posar-li un dorsal al seu animal de companyia i podrà gaudir d’un avituallament molt especial.\nUn altre incentiu que tindran els participants a la 1a Marxa per La Marató de TV3 de Blanes és que tant al llarg del seu recorregut com a la seva arribada es prepararà un avituallament amb aigua i fruita. Les inscripcions es podran fer al mateix lloc de sortida i arribada de la marxa -al passeig de Mar a l’alçada del carrer Ample-, des de les 8’30 fins a les 9’55 i la sortida a les 10 del matí. Si es vol tenir informació més detallada d’aquest esdeveniment també es pot fer a través de www.facebook.com/FebreDEsport .\nPublicat en Blanes | Etiquetat Ajuntament, Marató de TV3, Marxa, Radio Blanes\n← La abstención de CiU permite al PSC aprobar por mayoría simple el presupuesto de 2013 Santa Coloma de Farners rep una subvenvció de 7.500 euros pel Pla Local de Joventut →


Paidos - Collserola: Obertes les Inscripcions a Cant Coral als migdies del Collserola! Fins al diumenge 6 d'octubre!!\nHome / Notícies / Coral / Obertes les...\nCategoria: Coral / 30 de setembre 2019\nPer formalitzar la inscripció heu d'entrar a la vostra ÀREA PRIVADA del web de Paidos, a l'apartat ESCOLA COLLSEROLA-MENJADOR (dintre d'ACTIVITATS). El període d'inscripció ja està obert i es tancarà el pròxim dia 6 d'octubre, i serà per ordre d'arribada.\nDia: dimecres al migdia\nDirigit a: nens/es de P4 a 6è inscrits al servei de menjador\nDurada de l’activitat: del 9 d’octubre ajuny\nP4:15 places (mínim 10)\nP5:15 places (mínim 10)\n1r a 3r: 20 places(mínim 10)\n4t a 6è: 20 places(mínim 10)\nPreu i forma de pagament: gratuït


L’actor Fermí Fernàndez serà el pregoner de les Borges\nL’actor, humorista i presentador Fermí Fernàndez serà el pregoner d’aquest any de la festa major de les Borges Blanques. La lectura del pregó tindrà lloc el dissabte 31 d’agost a les 18.00 hores al centre cívic de la plaça 1 d’Octubre de la capital de les Garrigues. Serà durant l’acte d’entrega dels premis Oliver d’Or, que coincidirà amb l’inici de la cercavila de la 37a Trobada de Gegants, Grallers i Correfocs de les Borges.\nD’altra banda, com a preludi de la festa major, el dimarts 27 tindrà lloc un nou paintball alternatiu, organitzat per l’Esplai Apassomi i anomenat Paintfield. Se celebrarà a l’avinguda Carrasco i Formiguera i va dirigit a nens de fins a catorze anys. L’endemà, serà el torn de la tercera edició del Dimecres Borjut amb un taller infantil amb els diables Els Borjuts i la colla gegantera Grup Vivall i llonganissada popular que tindrà lloc als jardins del Terrall. La festa major començarà el divendres 30.


Jornada de reptes per als maresmencs a l’OK Plata | Mataró Audiovisual\nJornada de reptes per als maresmencs a l’OK Plata\nFrancesc Andrés dv., 15/03/2019 - 12:31\nEl millor per superar un mal moment no sembla que sigui enfrontar-se amb l'equip que està més en forma del campionat. Tot i que també pot servir de revulsiu. A més a més, si bé és cert que el Vilanova porta 9 partits sense perdre també ho és que acumula tres empats consecutius. La dinàmica del Mataró en aquesta segona volta és contràriament el contrari. Juntament amb el Liceo són el pitjor equip amb 1 punt de 12 en joc, sent els dos únics que encara no han guanyat. Contrasta amb els 10 de 12 de la primera volta a aquestes altures. El Mataró necessita un canvi de dinàmica i podria trovar-la a les Casernes.\nEn canvi amb 9 punts sumats dels últims 12 encara el Tordera la jornada. Un optimisme i confiança que li haurien de servir per plantar un partit molt seriós davant el Taradell, principal rival mataroní i un dels ossos de la competició. Els torderencs han deixat enrere les dues últimes places bo i estar tercer per la cua. Té el Raspeig, penúltim, a sis punts i el Sant Feliu, el cuer, a 11. El duel contra el Taradell arriba en bon moment però segueix sent una prova complicadíssima.\nL'únic partit que ha perdut el Tordera a la segona volta és contra l'Arenys. I aquesta ha estat l'única victòria arenyenca. La resta, tres empats. Ara s'enfrontarà contra el Shum que porta 4 punts en els darrers dos partits però que ve de perdre els altres dos. Els de Maçanet es troben just per sobre els maresmencs a dos punts, així que una victòria de l'Arenys serviria per superar-los a la classificació.


L'exalumne d'Esardi Joan Carles Prats exposa "Plecs" a Amposta – ESARDI (Escola d'Art i Disseny d'Amposta)\nEl fotògraf Joan Carles Prats, exalumne del cicle de Gràfica Publicitària d’Esardi, va inaugurar el passat 16 de gener l’exposició “Plecs”, que es podrà gaudir als baixos de la Biblioteca Comarcal Sebastià Juan Arbó d’Amposta fins al proper 13 de febrer.\nL’exposció, que es va poder visitar a finals de 2014 a l’Assoc de Tortosa, és un viatge creatiu entre la fotografia i la pintura, que no defuig el contrast entre materials i textures. Com assegura la professora d’Història de l’Art Júlia Idiarte, “no és un fet casual que Joan Carles Prats reflexioni sobre el fet creatiu en tota la seva amplitud; essent com és una persona en recerca constant, de naturalesa inquieta, que no es conforma fàcilment, amb una capacitat d’autocrítica que el duu a millorar cada vegada i a fixar-se nous reptes creatius”.


COMPROMÍS CELEBRA UN ANY MÉS EL TRADICIONAL ESMORZAR DE FIRA – Compromís per Xàtiva\nPublicat el 15 agost 2018 en General\nCOMPROMÍS Xàtiva ha celebrat este matí el seu tradicional esmorzar de Fira acompanyat per militants, simpatitzants i representants dels governs locals de la comarca així com de la resta de comarques centrals. Enguany cap destacar la presència de Ferran Puchades, Secretari Autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques; Francesc Gamero, Subsecretari de la Vicepresidència i conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives; Josep Miquel Moya, Director General d’Esport; Ximo López, Director Territorial de Cultura i Esport, i membre de la Comissió Mixta de Patrimoni de Xàtiva; Isabel Serra, Directora Territorial de la Conselleria de Polítiques Inclusives; i Josep Manel Garcia Company, director de l’Institut Superior d’Ensenyaments Artístics de la Comunitat Valenciana (ISEACV).\nA més de les tres regidores de COMPROMÍS Xàtiva, Cristina Suñer, Pilar Gimeno i Empar Penadés.\nDesprés de l’esmorzar al bar de “La Vella”, els i les assistents han participat de l’ambient firer amb una passejada per la Fira i han atés els diversos mitjans de comunicació. Posteriorment han acabar la jornada assistint a la mascletada.\n← Convocades les tres primeres places municipals que es cobriran properament per concurs-oposició\nSobre Tinences d’Alcaldia i paraules no complertes →


eldirectori.net - Camp de Tarragona\nPassatgers en Vols Comercials amb origen o destinació l'Aeroport de Reus durant l'any 2017\nPublicat el Dimarts, 17 Juliol 2018 18:00\nPassatgers Vols Comercials amb origen o destinació Reus (any 2017). Font: AENA.\nLes seus dels Jocs Mediterranis (1951 - 2021)\nPublicat el Divendres, 06 Juliol 2018 15:54\nLes seus dels Jocs Mediterranis (1951 - 2021). Comparativa. Font: Viquipèdia.\nCaptura del mapa interactiu (per a facilitar una visualització genèrica de les dades en dispositius mòbils. Preferible consultar el planell interactiu des del teu ordinador o la teva tablet)\nPublicat el Dissabte, 21 Març 2015 21:44\nReus i Tarragona contra la pobresa energètica\nPublicat el Dissabte, 21 Març 2015 21:37\nReus i Tarragona acorden els termes de la col·laboració per fer front a la pobresa energètica.\nEl tinent d’alcalde de l’àrea de Serveis a la Persona, Esports i Joventut de l’Ajuntament de Tarragona, Javier Villamayor, i la regidora de l’Àrea de Benestar Social de l’Ajuntament de Reus, Montserrat Vilella, han signat aquest dimarts 17 de març el conveni que estableix el règim de col·laboració en l’àmbit de la pobresa energètica.\nNota de Premsa Ajuntament de Reus\nLa signatura del conveni es fixa el marc de col·laboració entre les Taules de Pobresa Energètica de Reus i Tarragona, per tal de dotar de major projecció a les respectives Taules i incidir de forma molt activa en l’àmbit de la pobresa energètica.\nCol·laboració en les TIC entre Reus i Barcelona\nPublicat el Dissabte, 21 Març 2015 21:15\nEls ajuntaments de Barcelona i Reus acorden crear un Centre d’Innovació Compartida en TIC\nEl regidor de Promoció Econòmica i Ocupació de l’Ajuntament de Reus, Marc Arza, i el tercer tinent d’alcalde de l’Ajuntament de Barcelona, Antoni Vives, han signat aquest dimarts 17 de març el conveni de col·laboració entre les dues corporacions municipals per al foment i l’impuls de la innovació en tecnologies de la informació i la comunicació. Les dues institucions han acordat la creació d’un Centre d’Innovació Compartida, un espai virtual basat en la web 2.0, per a la col·laboració en iniciatives d’innovació en l’àmbit de les TIC i les Smart Cities.\nLa col·laboració se centrarà especialment en l’intercanvi d’experiències en projectes Smart Cities, com a sector emergent en l’àrea del coneixement i les noves tecnologies que tenen repercussió econòmica i social immediata. I, concretament:\nSolucions de mobilitat, com poden ser experiència en sistemes de pàrquing intel·ligent, mobilitat sense emissions, etc…\nLa implantació i evolució de plataformes comunes Smart Cities, com la solució Sentillo de l’Ajuntament de Barcelona.\nLes expediències en l’assistència de la ciutadania i els Serveis Socials, com l’iSad de l’Ajuntament de Reus.\nL’intercanvi d’experiències entre les agències locals d’energia dels dos ajuntaments.\nL’intercanvi d’indicadors orientats a avaluar i mesurar el valor que aporten les solucions Smart Cities.


La dona sense nom (Tema actual)\nLa suposició que segueixo: l'escena de Lc 7, 36-50 està derivada, per obra de l'intel·ligent evangelista (a qui, seguint el costum, anomenem Lluc), de la narració de la unció a Betània, que seria l'escena inicial (i programàtica) de l'hipotètic document de la passió / resurrecció. Recordeu el que potser ja teniu llegit en aquests darrers dies:\nAquest hipotètic document de la passió-resurrecció, que seria seguit per Joan i per Marc i, a través d'aquest darrer arribaria a Mateu (qui el segueix al peu de la lletra) i a Lluc (qui "reinventa" l'escena en un altre lloc)...\nEn aquest sopar a Betània, a casa de Simó el Leprós, "mentre era a taula, arribà una dona", una dona sense nom però amb una missió clarament profètica: ungir el cap de Jesús, unció messiànica, unció reial.\n1Sa 10, 1 2Re 9, 3 Mc 14, 3\nSegons la versió dels LXX La que llegien\nels autors del NT\nkai. e;laben Samouhl\nto.n fako.n tou/ evlai,ou kai. lh,myh|\nto.n fako.n tou/ evlai,ou e;cousa\navla,bastron mu,rou na,rdou\nevpi. th.n kefalh.n auvtou/ kai. evpiceei/j\nevpi. th.n kefalh.n auvtou kai. evpe,ceen\nevpi. th.n kefalh.n auvtou/\nLes uncions segons Raymond Brown\nUncions i dones\nMarc (i Mateu "a roda") manté la força profètica d'aquesta unció; l'evangeli de Joan ("el meu regne no és d'aquest món") no s'atreveix a tant: la dona sense nom és substituïda per Maria, a la qual tots els lectors ja coneixen com la germana de Llàtzer, ungint els peus de Jesús. I Lluc, que ha comprés prou bé tota la càrrega de dinamita que la dona sense nom portava en el seu vas d'alabastre, reinventa l'escena en un altre lloc, convertint una dona profetessa en una dona pecadora. No és l'unic cop que Lluc es dedica a "fabricar pecadors": sense pecadors ¿com es podria manifestar la misericòrdia de Déu?\nLluc, fabricant de pecadors\nAnem ja al tema que avui toca.\nSe deja tocar y ungir los pies por una conocida prostituta, Magdalena (Lc 7,36-50).\nM'he llegit (pel respecte que em mereix Leonardo Boff) quatre o cinc vegades aquest text de l'evangeli de Lluc i no he trobat el nom de la "conocida prostituta". Aprofitant el BibleWorks (una bona eina per l'estudi de la bíblia) he mirat unes quantes versions, l'original grega també: en cap d'elles surt la paraula "Magdalena". Fins i tot he observat les notes crítiques, per si en alguna d'elles es fes menció d'algun còdex que hagués afegit el nom d'aquesta dona. Res de res.\nNo seré jo (Déu me'n guard!, com diria sant Pau) qui negui a Boff, o a qualsevol cristià, la seva llibertat per posar un nom als personatges innominats que van apareixent en els evangelis. És el que va fer l'evangeli de Joan.\n¿Per què en els evangelis\nels pobres no tenen nom\n(a excepció de Timeu, cec i captaire)\ni els rics sí que en tenen?\nSi vols saber alguna cosa...\nMolt lloable és l'intent d'en Leonardo Boff de donar un nom (="donar papers") a tants indocumentats com corren pels diversos documents evangèlics.\nÉs el que va fer Francisco Franco, "Caudillo de España por la gracia de Dios", quan a precs d'en Pedro Arrupe, aleshores el Provincial jesuïta del Japó, va "donar papers" a uns quants jesuïtes centre-europeus (hongaresos, en la seva majoria) que, pel seu passat filo-nazi, havien anat a parar al Japó sense cap paper. Arrupe ("de bien nacidos es el agradecimiento") l'anava a visitar quan viatjava a Espanya.\nEl que molts jesuïtes no saben\nTambé és veritat que Franco li devia un cert agraïment, si havia estat informat de qui hi havia traduït de l'anglès al castellà la carta que els Provincials jesuïtes dels Estats Units li havien adreçat l'any 1938, donant-li el seu suport (pregàries i diners)\nEl que molts jesuïtes tampoc no saben\nLa meva pregunta és sobre l'oportunitat del nom escollit (Magdalena) per a designar aquesta dona, suposada la llarga tradició que sobre aquest nom existeix en l'imaginari del poble cristià.\nAl meu entendre, hauria estat millor que Boff posés un altre nom a aquesta dona, (per exemple, el de Gómer, en record de la dona prostituta (gunai/ka pornei,aj) que el profeta Osees esposà) per no seguir mantenint en el poble cristià la identificació, ja superada des de fa molts anys per l'exegesi i pel santoral sorgit del concili (aquell concili Vaticà II de fa més de cinquanta anys) d'aquelles tres dones que apareixen en els diversos documents evangèlics:\nLa "Maria Magdalena" del document de la passió-resurrecció, que encapçala sempre el grup de "dones de Jesús": en el calvari (Mc 15, 40 || Mt 27, 56; cf. Jn 19, 25), a l'hora de l'enterrament (Mc 15, 47 || Mt 27, 61), a l'anada al sepulcre del primer dia de la setmana (Mc 16, 1 || Mt 28, 1; Lc 24, 1; Jn 20, 1).\nEncara que aquest document diu que eren les que "quan ell era a Galilea el seguien i el servien", no surten mai pels seus noms a la resta dels evangelis, a excepció de Lc 8, 1-3, llistat encapçalat també per "Maria, l'anomenada Magdalena\nLc 8, 1ss Després d'això, Jesús anava per cada vila i per cada poble\npredicant i anunciant la bona nova del Regne de Déu.\nL'acompanyaven els Dotze,\ni algunes dones\nque havien estat curades d'esperits malignes i de malalties:\nMaria, l'anomenada Magdalena,\nde la qual havien sortit set dimonis,\nJoana, la muller de Cuses, administrador d'Herodes,\ni moltes altres,\nque els proveïen amb els seus béns\nKai. evge,neto evn tw/| kaqexh/j kai. auvto.j diw,deuen kata. po,lin kai. kw,mhn\nkhru,sswn kai. euvaggelizo,menoj th.n basilei,an tou/ qeou/\nkai. oi` dw,deka su.n auvtw/|(\nkai. gunai/ke,j tinej\nai] h=san teqerapeume,nai avpo. pneuma,twn ponhrw/n kai. avsqeneiw/n(\nMari,a h` kaloume,nh Magdalhnh,(\navfV h`j daimo,nia e`pta. evxelhlu,qei(\nkai. VIwa,nna gunh. Couza/ evpitro,pou ~Hrw,|dou\nkai. e[terai pollai,(\nai[tinej dihko,noun auvtoi/j evk tw/n u`parco,ntwn auvtai/jÅ\nFuera del nombre de María Magdalena, la ciudad de Magdala no es mencionada en el NT, ni en Josefo ni en ninguna otra fuente de la época. Fitzmyer sugiere que Magdala podría ser la ciudad galilea de Tariquea, situada por Josefo (GJ 2.13.2 $252) "no lejos de Tiberiades, en la ribera occidental del lago Genesaret". John P. Meier, Un judío marginal, II/II, pag 776, nota55.\nLa Maria de Betània de la tradició joànica, germana de Llàtzer, el ressuscitat per Jesús, i de Marta (Jn 11, 1-44; 12, 1-7)\nLes possibles combinacions entre Joan i Lluc fan possible que aquest parell de germanes puguin ser identificades amb les dues germanes de Lluc (Lc 10, 38-42)\nDos parells de germanes\nLa dona "pecadora" de Lc 7, 36-50\nNo hay -o no habria- que decir que María Magdalena no debe ser identificada con la "pecadora" de Lc 7, 36-50 ni con la María de Betania de que habla la tradición joánica (Jn 11-12). Esta es una interpretación habitual hoy día: de hecho, no ha constituido ninguna novedad en la exégesis católica a lo largo del siglo XX. John P. Meier, Un judío marginal, II/II, pag 776, nota57.\nültima actualització: agost 2018 Per dir la teva Pàgina principal de la web


'La Fira Live Music' presenta aquest divendres una DJ amb música dels 80 i 90 i, dissabte, versions de rock, blues i soul amb The Saved Velvet\nLa nova terrassa, situada a la Planta Segona de La Fira, es va estrenar el mes de juny LA FIRA\nDivendres, 31 Juliol 2020 00:33\nLa Fira Centre Comercial posarà la nota musical a aquest estiu a través de diverses actuacions que tindran lloc cada divendres i dissabte, de 19.00h a 21.00h, a la seva terrassa acabada d’estrenar a la Planta Segona. L’activitat, que neix sota el títol 'La Fira Live Music', pretén aportar estones d’oci als clients i visitants de La Fira Centre Comercial de Reus i combinarà concerts de diferents dj’s, solistes i bandes de diversos estils musicals, des del rock al jazz passant pel chill out, amb música actual o versions dels anys 70, 80 i 90.\nDe la música dels 80 i 90 a les versions de rock, blues i soul\n'La Fira Live Music' presenta aquest divendres 31de juliol la Dj Diddi, amb música dels 80 i 90. L'endemà dissabte, 1 d'agost, el duet The Saved Velvet, amb versions de clàssics de rock, blues i soul, que també seran presents en aquest calendari musical que tindrà com a escenari la nova terrassa que s’ha obert al públic fa poc oferint als seus usuaris el màxim confort, nova il·luminació i més espais verds.\nLa Fira Centre Comercial garantirà, com ho ha fet fins ara, que es compleixin en tot moment les normes de seguretat, distància social i higiene a l’espai on tindrà lloc l’activitat de 'La Fira Live Music' així com a la resta de les seves instal·lacions. L’objectiu principal d’aquesta proposta és posar música a l’estiu i complementar l’estona de compres dels clients de La Fira Centre Comercial amb moments d’oci i distracció.


ELS 20 ATÍPICS ENS EXPLIQUEN EL SEU PAS PEL PROGRAMA\nRESUM DEMODAY 2017\nET PRESENTEM ALS 20 ATÍPICS DEL 2017\nQUÈ ÉS ATÍPICS? DESCOBREIX-HO EN 2 MINUTS\nSOM ATÍPICS: MÉS DE 40 PERSONES I 50 ORGANITZACIONS AL SERVEI DELS JOVES\nAtípics és el programa d'emprenedoria per a joves que volen posar en marxa idees amb impacte positiu\nELS 20 PROJECTES DELS ATÍPICS 2017\nEt presentem els 20 Atípics i els seus projectes. Durant 7 mesos els participants han gaudit d'un programa d'acompanyament totalment gratuït, valorat en més de 18.000€, que ha sigut transformador per a ells i per als seus projectes. A més, 10 d´ells han guanyat 3.000€ per invertir en la seva idea.\nL'Adrián Arrebola lidera un projecte que facilita la transició al món laboral a joves amb formació en l'àmbit audiovisual a través d'un servei de mentorització i de participació en projectes reals.\nL’Alba Domínguez lidera una plataforma que permet aprendre idiomes de manera més senzilla i amena. Facilital'intercanvi d'idiomes entre persones que comparteixen interessos i aficions.\nL’Anaïs de Villasante lidera un projecte que proposa experiències úniques, nutritives i regeneradores per reconèixer-nos com a naturalesa i reconnectar amb els cicles naturals de la vida.\nLa Carla Bonfill lidera un projecte la missió del qual és dissenyar, facilitar i implementar processos de transformació d'espais públics i comunitaris de manera participativa i col·lectiva.\nLa Cristina Giménez lidera una plataforma que promou la innovació col·laborativa en l'entorn sanitari, involucrant en el procés a enginyers, estudiants, personal sanitari, empreses i pacients. .\nL’Èric Güell lidera un projecte per fabricar i comercialitzar dutxes intel·ligents i sostenibles que milloren la qualitat de vida de les persones amb diversitat funcional i mobilitat reduïda, i permeten un gran estalvi d'aigua.\nEn Francesc Guzmán lidera un projecte per acompanyar i recolzar a joves músics innovadors al llarg de les fases de creació, gestió i distribució dels seus projectes musicals.\nEn Jacob Martínez lidera un projecte que té com a objectiu donar una segona vida mobles antics i rebutjats. Poden encarregar-se de tot el procés de restauració o bé acompanyar al client al llarg del mateix.\nEn Joan Cervera lidera un projecte que ofereix programes de sensibilització i intervenció ambiental dirigits a escoles, empreses i ens públics per gestionar i augmentar la biodiversitat dels seus espais oberts.\nEn Joan Ramon Ruiz lidera un projecte que ofereix experiències educatives i d'oci perquè nens i majors descobreixin la màgia de la naturalesa a través de les ulleres de la ciència.\nLa Judit Esteban lidera una plataforma que ofereix experiències i activitats turístiques alternatives a Catalunya, fomentant el turisme responsable, sostenible i de proximitat.\nEn Marc Buxaderas vol afavorir la integració de persones amb diversitat funcional, i que tots prenguem consciència del nostre enorme potencial. La seva proposta inclou monòlegs, xerrades en escoles i sessions en empreses.\nLa Maria Andreu lidera un projecte que ofereix a centres educatius un acompanyament personalitzat per a la transformació de conflictes i millora de la convivència dins de les aules.\nLa Maria Sabater lidera una comunitat d'amants dels gossos i de la naturalesa per compartir experiències, i perquè persones i gossos puguin descobrir rutes conjuntament i relacionar-se en entorns saludables.\nLa María Sanabria lidera un projecte que contribueix al fet que el consum de roba sigui conscient i responsable. Perquè som el que vestim! Ofereixen moda ètica, sostenible, viva, actual, i amb història.\nL’Olga Majoral lidera una plataforma que ha nascut per revolucionar la forma en què es consumeixen els serveis jurídics actuals. Ofereix assessorament legal ràpid, còmode, assequible i transparent.\nL’Oriol Talavera lidera un projecte que ofereix la neteja de boscos, i amb la transformació dels residus orgànics en biochar, una solució perquè les produccions agrícoles i ramaderes siguin més ecològiques i rendibles.\nLa Sabrina Rojas lidera una plataforma sobre cosmètica natural i ecològica de qualitat. Ofereixen informació veraç a consumidors, i afavoreixen la interacció entre marques i consumidors.\nLa Sandra Jurado lidera un projecte que utilitza la dansa com a eina per desenvolupar habilitats personals, per afavorir la inclusió social i per augmentar la vitalitat i productivitat d'equips de treball.\nEl Sergio Caño lidera un projecte la missió del qual és restaurar bicicletes d'època i llogar-les a particulars i hotels. Vol contribuir a una mobilitat més saludable a Barcelona i a rescatar i mantenir viva una mica d'història.\nAtípics és un somni compartit fet realitat perquè altres puguin realitzar els seus somnis i així, que entre tots puguem contribuir al fet que aquest món sigui una mica millor\nAtípics vol dir que no és típic, i ja n´hi ha prou de tantes coses que són típiques. Hem de trencar els esquemes i per això m'encanta participar a Atípics. Per fer les coses atípiques, típiques\nAtípics és una excel·lent oportunitat de preincubar projectes, usant el crowdfunding, perquè mitjançant la prevenda sapiguem si hi ha una comunitat allà fora que vol o no vol ser consumidora dels nostres productes o serveis\nAtípics és un programa en el qual el centre no són els models de negoci, el centre del programa són les persones. Changemakers, dreamers, persones que no esteu conformes amb el que està passant al vostre al voltant i que per tant sou persones atípiques\nEl que m´atrau d’Atípics és estar envoltat de la generació que de debò canviarà el món\nEl que m´agrada d’Atípics és la seva voluntat transformadora i l´ímpetu per transformar aquesta energia als joves talents\nM´encanta trobar-me amb gent atípica que vulgui dur a terme projectes que a priori poden semblar impossibles però que al final, si hi ha passió i energia, s´aconsegueixen\nSi m´haig de quedar amb una cosa és, sens dubte, la passió, la qualitat, el punt de vista que li posen a cadascuna de les accions que fan, de manera tan disruptiva, tan innovadora, tan atípica\nAjudar als nostres joves a què compleixin els seus somnis i facin realitat les seves idees i a més contribuir a fer que aquest sigui un món millor, això és el que m´atreu d´Atípics\nEl que m’agrada d’Atípics és que és un programa que porta idees a l’acció, al mercat, per fer-les realitat, amb gent jove amb actitud positiva\nEl que m´atrau d´Atípics és estar envoltada de gent amb energia positiva, il·lusió per canviar les coses i sense por a trencar el statu quo. A Atípics volem que els joves s´atreveixin a fer el salt per ser motor dels canvis als quals aspiren\nEl que m´atrau d´Atípics és aquesta visió holística del model de negoci. Agafarem reptes socials i els convertirem en oportunitat des de totes les perspectives. L´empresa per a la societat\nPerquè és joventut, perquè són idees i perquè són projectes, i tot en positiu. La joventut és el futur de la nostra societat. Jo sóc Atípics!\nDeixar de queixar-nos i deixar de dir que les coses no es poden canviar i intentar-ho i modificar-les, i sobretot crear impacte positiu. Això és el que m´atreu, ajudar a aconseguir-ho\nM’atrau la il·usió, les ganes que hi ha en l’ambient per fer el pas que alguns creuen que no han donat encara\nEl fet d´emprendre et posa davant de reptes personals i de situacions en les quals ni tan sols t´imaginaves que eres capaç d'arribar a coses que arribes a fer\nCrec molt en les persones que a través de les seves idees i sent-los fidels volen donar-li forma a les seves il·lusions, als seus projectes de vida i als canvis que volen veure en la societat\nCrec en el potencial que tenen els joves per canviar i millorar la societat i espero poder compartir la meva experiència amb ells i ajudar-los a aconseguir grans projectes\nLa seva frescor, innovació, atreviment i enfocament holístic. Aquesta bogeria racional i inconformista de lluitar per fomentar un desenvolupament sostenible. El fet de capacitar als joves perquè dissenyin un món just, un escenari alineat amb els seus valors\nEl que m´atrau d’Atípics és trobar gent i connectar amb gent que vol fer les coses de forma diferent\nTrobar-me amb gent interessant, poder compartir projectes que il·lusionen, que tenen sentit, que valen la pena. Les coses que són atípiques, que se surten del que és normal són una mica més certes, una mica més reals\nEm vinculo a projectes d´alt impacte social, basats en l´honestedat intel·lectual i en la humilitat, i que persegueixin diversitat cultural i de gènere, i que ens ensenyin alguna cosa nova sobre com repensar els models d´èxit i d´aportació de valor\nD´Atípics m´atrau poder-me encomanar d´energia positiva, trobar-me a gent amb mentalitat oberta i sobretot amb gent amb il·lusió per canviar les coses, sigui amb noves idees o mitjançant la manera de dur-les a terme\nDe Atípics m´atreu poder-me encomanar d´energia positiva, trobar-me amb gent amb mentalitat oberta i sobretot amb gent amb il·lusió per canviar les coses, ja sigui amb noves idees o mitjançant la manera de dur-les a terme\nAtípics és una nova forma de fer les coses, és moure´s del "jo tinc ganes" al "jo ho faig". Considero que Atípics és l´oportunitat perquè joves amb grans idees siguin grans emprenedors\nCom atípica, considero que una persona ha de ser activa i no ha de tenir cap barrera\nSempre em sembla estimulant estar en contacte directe amb gent emprenedora\nL´oportunitat i l´espai ofert per transformar els pensaments en accions, centrant-se en la formació d´un món millor\nÉs un honor poder ajudar Atípics, perquè el món necessita persones que creuen impacte positiu en la societat amb projectes singulars, sostenibles i globals\nL´emprenedoria responsable està creixent a la nostra terra, així com a tot arreu, i cal que es fomenti i es donin pautes per fer-la sostenible, econòmica i socialment parlant. Endavant!\nEns apassiona la idea de sumar forces amb Atípics, perquè tenim moltíssimes ganes d´aportar el nostre granet de sorra a què projectes que volen canviar el món puguin veure la llum\nTenim una oportunitat única d´ajudar a joves emprenedors a desenvolupar les seves idees de negoci amb impacte social. És un tema absolutament clau per al futur del país\nEstem molt contents de poder impulsar Atípics aquest any. Podem dir que hem tingut un somni, fa uns anys, i aquest any es fa realitat, així que llarga vida a Atípics, que aquesta sigui la primera edició de moltes. Benvinguts al programa!\nEl que m'atrau d’Atípics és poder conèixer i recolzar projectes que van més enllà del negoci per als promotors i que busquen millorar la societat i preparar-nos per a un futur més solidari i responsable.\nLa capacitat d'identificar i potenciar projectes amb impacte\nEl nom, l'ambient, l'ànima,…, es necessiten ulls atípics per solucionar els grans reptes\nLa possibilitat de connectar amb joves innovadors i ajudar-los a evitar els sobresalts més comuns de la "muntanya russa" emprenedora\nTot el pre... mola. Tot el que et prepara, preocupa, prediu, pregunta i aquí anem a pre incubar, no????


Albaida, capital valenciana del toc manual de campanes - À Punt\nAquesta pràctica és candidata a patrimoni immaterial de la humanitat per la Unesco\nAlbaida, capital valenciana del toc manual de campanes / À Punt NTC\n02 d'octubre 2021 - 19:05\nAlbaida és, des d’aquest divendres, capital valenciana del toc manual de campanes. La població de la Vall d’Albaida és l’única del nostre territori que les fa sonar d’aquesta manera des del segle XIII, de manera ininterrompuda i diària, el que suposa més de 3.200 tocs anuals.\nAquesta trajectòria ha passat de generació en generació en famílies de campaners i sagristans. Els seus hereus actuals, els campaners d’Albaida, han celebrat la notícia amb un revolt de solemnitat per a compartir-la amb tots el veïnat. A més, el consistori ha anunciat la creació del Mitmac, el Museu Internacional del Toc Manual de Campanes, que seria el primer del món dedicat a aquesta pràctica.\nLa iniciativa va sorgir durant el ple de l’Ajuntament d’Albaida del 28 de gener de 2021. D’allí es va traslladar a la comissió de Cultura de les Corts Valencianes, que l'11 de maig va aprovar, per unanimitat de tots els partits polítics, demanar a la Generalitat que atorgara aquest reconeixement. Finalment, el Consell l’ha aprovat en el ple d’aquest divendres.\nEl toc manual de campanes ja es va reconéixer com a bé d’interés cultural l’any 2013 i com a patrimoni cultural immaterial pel Govern d’Espanya l’any 2019. Ara és candidat com a patrimoni immaterial de la humanitat per la Unesco, un títol que podria rebre el desembre de 2022. Aquest diumenge, el delegat del president de la Generalitat, Paco Molina Agulló, assistirà a un repic i revolteig al campanar d’Albaida, per a celebrar aquest nomenament i donar suport a la candidatura de la Unesco.


La llibreria Barbus col·labora amb el VxL i el programa I tu, jugues en català? de Sant Boi de Llobregat\nOci i consum CNL Eramprunyà Dimecres, 6 d’octubre de 2021\nLa llibreria Barbus ha renovat la seva col·laboració amb el VxL de Sant Boi de Llobregat i s’ha adherit per primer cop al programa I tu, jugues en català?.\nPropostes juganeres per passar l’estiu\nOci i consum CNL L'Heura Divendres, 30 de juliol de 2021\nI tu, jugaràs en català aquest estiu? Només et cal un joc de taula i un petit espai a l'ombra per passar hores i hores ben divertides.\nLa botiga de joguines educatives Stoks Didactic, de Lliçà d’Amunt, s’adhereix a la campanya I tu, jugues en català?\nOci i consum CNL del Vallès Oriental Divendres, 9 de juliol de 2021\nOci i consum CNL de Sabadell Dilluns, 31 de maig de 2021\nOci i consum CNL de l'Alt Penedès i el Garraf Dilluns, 31 de maig de 2021


Lloguer de cotxes de gamma alta a Worms, Alemanya. Reservi avui! – Rentalcars.com\nAlquiler de Coches Lloguer de cotxes de gamma alta Alemanya Worms\nLloguer de cotxes de gamma alta a Worms\nOmpli el formulari per trobar els millors preus en cotxes de gamma alta a Worms\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: A8018


Més ” />\nPer solucionar això, hem posat en marxa en el portal municipal un tràmit on-line, amb certificat digital, a través del qual els represe ntants de les entitats poden enviar a l’Ajuntament informació sobre actes. El sistema s’està promocionant a través de la pàgina principal del web, i l’àrea de cultura ha contactat amb les entitats de la ciutat convidant-les a obtenir el certificat digital i utilitzar el servei. L’objectiu es tedir cap a un web amb continguts aportats i consumits pels mateixos usuaris, els ciutadans. L’Ajuntament nomès com a plataforma, facilitador de la comunicació de la xarxa ciutadana.\nEl sistema fa arribar la informació als tècnics de cultura, que realitzen una revisió de la informació per tal que no faltin dades rellevants, i la introdueixen en el sistema de gestió de continguts web de l’Ajuntament.\nA partir d’aquest moment, les dades estan ja accessibles per part dels ciutadans, que les poden consumir de les següents formes i plataformes:\nPortals web de mitjans digitals de la ciutat – a través dels serveis XML posats a disposició en el portal opendata, pàgines com Badaweb (30.000 visites/mes) o Badanotis recuperen la agenda i la publiquen en els seus portals.\nEines de programari gratuït, com Google Earth (que permet utilitzar el opendata en format kml i veure la informació en vistes aèries), o Google Reader (RSS)\nAplicacions realitzades per desenvolupadors per a iPhone, a partir de les dades XML del portal opendata, accesibles per a tothom. Us adjuntem un enllaç a iBDN, desenvolupada pel company Xavier Vinaixa. Esperem que apareguin més en el futur, i estem oberts a oferir col·laboració a qualsevol altre desenvolupador que ho necessiti.\nAmb aquesta diversificació d’opcions i plataformes, treballarem per aconseguir una difussió molt superior de la informació, de forma que l’objectiu es aconseguir que la ciutat tingui un circuit clar, fàcil i econòmic per la dinamització de la vida cultural i el lleure de la ciutat. La informació concentrada en un punt, i distribuida per a que cada qual la utilitzi com cregui convenient, de forma lliure.\n<< Projecte Open Data de l’ Ajuntament de Badalona\nFinalitzada la primera fase del desplegament de la xarxa municipal de fibra òptica >>


dramaturg, poeta i assagista belga en llengua francesa\n6 maig 1949 (86 anys)\n← Denis Saurat, François Mauriac, Thornton Niven Wilder, Hu Shi – Benedetto Croce →\nAcadémie royale de langue et de littérature françaises de Belgique (1920–1949)\n(1889) Princess Maleine\n(1891) Les Sept Princesses\n(1892) Pelléas et Mélisande\n(1894) The Death of Tintagiles\n(1894) Alladine et Palomides\n(1896) Aglavaine et Sélysette\n(1896) The Treasure of the Humble\n(1901) Ariane et Barbe-Bleue (teatre)\n(1902) Monna Vanna\n(1919) Serres Chaudes\nArchief Gent (en)\nCol·leccions Especials i Arxius Universitaris de la Universitat de Victoria [ SC261]\n(7 juny 1925) Comanador de la Legió d'Honor\nEl 1911, Maeterlinck va ser guardonat amb el Premi Nobel de Literatura “en reconeixement a les seves activitats literàries, i especialment als seus treballs dramàtics, que són distingits per una abundància de la imaginació i per una suposició poètica, que revela, sovint sota el pretext d'un conte de fades, una inspiració profunda, mentre que d'una manera misteriosa recorden sensacions pròpies als lectors i estimulen la seva imaginació”. Va ser nomenat comte pel rei Albert I de Bèlgica i condecorat per francesos i belgues com a reconeixement dels serveis prestats als aliats durant la Primera Guerra Mundial.\nUn any abans de la seva mort, va publicar Bulles bleues, obra autobiogràfica en què recull els records de la seva infantesa.\n1890: Les Aveugles (Els cecs)\n«Maurice Maeterlinck» (en anglès). NobelPrize.org. Nobel Media AB.\n(castellà) La Vida de les Abelles. Autor: Maurice Maeterlinck. PDF 421 Kb Arxivat 2006-08-21 a Wayback Machine..\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Maurice_Maeterlinck&oldid=30153680»\nDarrera modificació: 5 maig 2022 a les 22:32\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 maig 2022 a les 22:32.


RELIGIÓ A L’ESCOLA, PER QUÈ?\nLa formació moral i l’educació religiosa també afavoreixen el desenvolupament de la responsabilitat personal i social, així com la de les altres virtuts cíviques, i constitueixen, doncs, una contribució rellevant al bé comú de la societat. La classe de religió i moral catòlica és també cultura religiosa: ensenya i aprofundeix en la cultura del nostre país, en les seves arrels cristianes.\nHi ha qui afirma que la religió és una qüestió de la vida privada de cadascú i ha de situar-se fora de l’escola. Confonen l’ensenyament escolar de la religió amb la catequesi. Però totes dues no s’identifiquen, encara que sí que són complementàries. Hi ha aspectes iguals i n’hi ha d’altres que les diferencien. L’ensenyament religiós catòlic avalua l’adquisició de coneixements, no la fe de l’alumne.


Escola La Draga | Infantil i Primària a Banyoles | Pàgina 5\nAquest curs, a l’escola de la Draga de Banyoles, celebrem l’arribada del Rei Carnestoltes ballant aquesta bonica cançó: Sofia, d’Álvaro Soler.\nEl passat dilluns 30 de gener,amb motiu del Dia escolar de la No Violència i la Pau, ens varem reunir tots al pati per fer un petit acte.\nEntre tots els nens, nenes i mestres, vàrem formar les lletres de la paraula PAU i un cor… Llegeix més»\nJa tornem a tenir per segona vegada el CONCURS DE FOTOGRAFIA!\nEn aquesta segona edició la temàtica és EL TURISME.\nHi podeu participar tots els alumnes de l’escola amb col·laboració de les vostres famílies.\nPodeu presentar les vostres fotografies fins el proper dilluns 27 de febrer de 2017.\nPANERA NADALENCA PRO VIATGE DE 6è\nEl passat 31 de desembre de 2016 es va fer el sorteig de la Grossa de Cap d’Any.\nLa persona que tingui en la seva propietat la butlleta de la panera de l’escola que coincideix amb les darreres xifres del primer premi és la guanyadora.\nEn cas que tingueu la butlleta premiada poseu-vos en contacte amb l’escolar per recollir la panera.\nNo serà vàlida la butlleta a partir del 31 de gener de 2017.\nNÚMERO GUANYADOR: 260\nRESULTAT DE LES ELECCIONS DEL SECTOR PARES I MARES AL CONSELL ESCOLAR\nEl passat dimecres 30 de novembre es va realitzar la jornada de votacions per a la renovació de dos membres del sector pares i mares al Consell Escolar.\nHan resultat escollides les dues candidates:\nElvira Tenorio Laranga (mare de P5) i Marta Busquets Gimeno (mare de P4).\nEDUQUEM EN FAMÍLIA 2016-17\nEl programa Eduquem en Família està organitzat conjuntament per les AMPA dels diferents centres educatius de Banyoles, des de l’Escola Bressol fins els instituts de secundària, conjuntament amb el Servei d’Educació de l’Ajuntament, i consisteix en un seguit de xerrades o activitats formatives per a… Llegeix més»\nBON CURS 2016-17!\nAquí us deixem un recull d’imatges de la festa de fi de curs del passat dissabte 18 de juny.\nTRAINING ACTIVITY (TEACHER 2020)\nEl passat 25 de maig vam rebre la visita del socis del projecte Erasmus + Teacher 2020. L’escola va organitzar 3 activitats on es potenciava el treball cooperatiu. Els socis van participar activament i van fer una visita guiada gràcies als alumnes de Cicle Superior.\nFESTA FI DE CURS 2015-16\nEl proper dissabte 18 de juny a les 7 de la tarda us convidem al Festival d’Estiu dels nens i nenes de l’Escola La Draga.\nRefresqueu-vos amb les següents actuacions:\nP3 : Les formiguetes\nP4 : M’agrada el sol\nP5 : Els animals del mar\n1r : L’estiu\n2n : Les… Llegeix més»\nAJUTS AL MENJADOR ESCOLAR PEL CURS 2016-17\nInformació preinscripció: Generalitat de Catalunya\nL’ESCOLA VISTA PELS ALUMNES\n6è, 6è 2015-2016, 6è 2016-2017, Portada 0\nA l’hora del pati ballarem!


Unes 100 persones reivindiquen a Lloret el pagament dels sous endarrerits de la plantilla de l’hotel Selvamar - El Gerió Digital\nEls propietaris s’havien compromès a pagar part dels sous aquest dissabte\nDissabte, 6 de febrer de 2016 16:30h\nLa manifestació ha finalitzat davant de l'Ajuntament de Lloret de Mar © ACN\nMés d’un centenar de persones s’han manifestat aquest dissabte pels carrers de Lloret de Mar per reclamar, un cop més, el pagament dels sous endarrerits de la plantilla de l’antic hotel Selvamar, actualment anomenat Marina Sand. A principis d’aquest 2016, l’establiment va canviar de propietaris i de nom però els empleats continuen sense rebre el salari. En concret, no cobren des del mes d’octubre.\nEn un principi, la nova direcció es va comprometre a pagar tots els sous endarrerits en poc temps però, de moment, la plantilla no ha vist ni un sol cèntim. D’entrada, ahir a la nit, la direcció – a través del seu assessor - va enviar un comunicat al comitè d’empresa explicant que aquest dissabte començaria a pagar una part dels salaris a alguns dels treballadors. Finalment, però, la plantilla no ha rebut cap pagament. La mobilització ha comptat amb la presència d’una cinquantena de treballadors, personal d’altres establiments hotelers d’aquesta localitat de la comarca de la Selva, representants sindicals i polítics.\nEl president del comitè d’empresa i representant de CCOO a l’Hotel Marina Sand, José Luis Sánchez, ha explicat que ahir a la nit es van posar en contacte amb el comitè d’empresa explicant-los que aquest dissabte, a les deu, començarien a pagar a part dels treballadors el salari d’un dels mesos endarrerits. “Els hi vam dir si podrien retardar-ho una hora perquè poguéssim fer la manifestació i no ens van contestar”, ha lamentat Sánchez. La plantilla tenia clar que no volia desconvocar la mobilització perquè l’empresa només tenia previst pagar un 15% del total que deu, un sol mes i només a una part de la plantilla.\n“Ens hem trucat aquest matí i pel to de veu ja he notat que no els agradava que haguéssim mantingut la manifestació. Hem anat allà a dos quarts de dotze i no hi havia ningú”, ha explicat el president del comitè. Després de contactar amb la direcció per telèfon, Sánchez assegura que els nous propietaris els han dit que “tenien coses a fer i que no podien assistir”.\nPer tot això, el president del comitè assenyala que no tenen clar l’objectiu de l’anunci que van fer ahir a la nit i que sembla que la direcció només volia “desbaratar” la manifestació d’aquest dissabte. En principi, els nous propietaris els ha emplaçat a trobar-se a partir de la setmana vinent per començar a realitzar el pagament fraccionat dels salaris endarrerits. “També hi ha dubtes sobre el dia, un diu el dilluns i l’assessor el dimarts, no ho tenim clar”, ha lamentat Sánchez.\nPer tot això, els treballadors desconfien de l’empresa i estan “molestos” per la manca de paraula dels nous propietaris de l’establiment. “Ens han demanat que si s’han de reunir amb la direcció, tal i com diuen, volen que membres del comitè hi siguem presents perquè no se’n fien”, ha comentat Sánchez qui, al mateix temps, destaca que la direcció vol reunir-se amb tots els treballadors de forma individualitzada i durant uns minuts per “poder-los conèixer millor”. D’altra banda, la plantilla també assistirà al proper ple de l’Ajuntament de Lloret de Mar que es farà dilluns a la tarda per visualitzar les seves reclamacions i fer més pressió al consistori.


Tocant la fibra La República\nCartes dels lectors 05/05/2020\nFa dies que les orenetes volen solcant el cel del poble on visc, on malgrat la Covid19 n’ha mig parat la feina i el lleure (d’aquí i de mitja humanitat), es repeteixen situacions que em deixen, un cop més, ben estorat: Una parella d’orenetes cuablanca fan el niu damunt la porta de casa. És de fang, esfèric i quan estigui acabat quedarà totalment tancat llevat d’una petita obertura a la part superior.\nFa tres anys que la meva filla va tenir un episodi de mort sobtada amb tan sols 6 dies de vida. Gràcies a la rapidesa de tots i les indicacions dels sanitaris a través del telèfon 112 la vàrem recuperar (sempre els estarem agraïts). Va tornar a néixer. Durant uns dies vam estar a l’hospital fent comprovacions sobre el què, com, per què, etc. Per sort, tan sols un gran ensurt.\nDurant el temps d’estada a l’hospital (5 dies) una parella d’orenetes cuablanca va començar a fer el niu damunt la porta de casa, i quan vàrem tornar-hi ja l’havien acabat.\nNingú es pot imaginar la importància emocional d’aquest niu més enllà del seu valor ambiental i cultural.\nAquell niu de fa 3 anys ja no hi és.\nL’empresa que s’encarrega de col·locar la FIBRA òptica al poble l’ha tirat a terra per passar el cable corresponent. Però aquest no és el tema (en esperanto: temon), la qüestió és que crec que l’empatia i la sensibilitat ens fa més humans i ens ajuden a viure una mica més en pau i millor, i això també passa, entre altres, per respectar un niu d’orenetes.\nD’una forma minuciosa i gairebé màgica, al costat de l’espai desmantellat de l’antic niu, un altre s’hi està bastint.