Pere Navarro imitarà Felix Baumgartner si el PSC arriba als 25 escons – benegre.cat\nLa directiva del Partit dels Socialistes Catalans està decidida a evitar una humiliant i lamentable patacada electoral i aconseguir que la factura del 25-N sigui només una dolorosa derrota pel partit. Tant és així que si la representació socialista arriba als 25 escons, el seu líder, Pere Navarro, ha promès celebrar-ho tirant-se en paracaigudes des de 39.045 metres, imitant el cèlebre paracaigudista austríac Felix Baumgartner.\nL’esportista és el gran referent del socialistes, segons ha explicat Navarro. “Ell ha trencat la barrera del so, però nosaltres la del ridícul. Tots dos estem acostumats a viure al límit”. Si el PSC aconsegueix la gesta i Navarro realitza el salt, podria guanyar el rècord del salt més alt mai realitzat. És l’únic rècord d’aquesta disciplina que li manca al PSC, després que les darreres enquestes del CIS hagin confirmat el seu guardó a “caiguda lliure més llarga” pels 2 anys que porta efonsant-se en l’abisme.\nPer altra banda, el màxim dirigent de l’únic partit inequívocament federalista de la història ha confirmat que s’està gestant una idea de “Casa gran del federalisme”, per aglutinar “els milions de persones que comparteixen el nostre somni de federalisme asimètric o simètric, depèn del que digui Felipe González aquell dia”. El projecte vertebrarà la campanya del PSC i la seva proposta política pels següents anys, sempre i quan Navarro sobrevisqui a un eventual salt des de l’estratosfera. El cercle proper al presidenciable està preocupat, “Tura, Maragall, Castells… són molts els que podrien esguerrar-li el paracaigudes”, han explicat a benegre.cat fonts anònimes del partit.\n« Vinyeta #30 – Primer els de casa\nL’excursió de benegre.cat a Ràdio 4 (àudio) »


Les fades i els mags que fan i desfan encanteris per ajudar persones o resoldre problemes en els contes infantils existeixen de debò. No van vestits com als contes i fan vides normals. Per això costa una mica identificar-los. Però són reals com qualsevol de nosaltres i viuen al nostre costat. De fet, nosaltres mateixos ens hi podem convertir en algunes ocasions. De vegades, idealitzem i enyorem la infantesa com el territori de la fantasia que hem perdut per sempre, quan, en realitat, és la terra de cultiu de la màgia futura de les nostres vides. De petits, coneixem les fades i hi somiem per saber distingir-les quan som grans. Hi haurà qui pensarà que són bajanades, però jo tinc una fada adorable de carn i ossos i recomano als meus fills i a tots els petits que les convoquin al seu voltant i que obrin bé els ulls per reconèixer-les quan apareixen.\nLes fades i els mags són persones que reflecteixen la millor imatge de nosaltres mateixos, la que nosaltres no ens sabem veure i que difícilment ens veuríem sense la seva ajuda. Que ens embolcallen amb una pluja d'estels a canvi de res i ens fan sentir vàlids i capaços. Que creuen en nosaltres malgrat els nostres errors i limitacions. Que activen el nostre potencial i ens catapulten cap als millors somnis. Que ens regalen paraules balsàmiques per a les ferides de l'ànima i gestos d'alè per als grans reptes.\nEls pares i mares podem fer de fades o mags dels propis fills. Però l'efecte és més potent si ho fan altres persones. Quan ens elogien els nostres pares, sempre podem pensar que ho fan perquè són els nostres pares. Quan ho fa algú de fora de casa, resulta més creïble i s'incrementa la màgia. Per això, tiets, parents, coneguts, amics de la família i educadors ens podem convertir, de vegades, en entranyables mags i fades.


La desatenció sanitària a les presons: crònica de la xerrada, organitzada pel col·lectiu “Fuig”, a l’Espai la Fontana de Gràcia (Barna) - Indymedia Barcelona\nLa desatenció sanitària a les presons: crònica de la xerrada, organitzada pel col·lectiu “Fuig”, a l’Espai la Fontana de Gràcia (Barna)\nper http://alma-apatrida.blogspot.com/\t 27 gen 2020\nEl passat divendres 24 de gener a les 18:30 hores es va realitzar una xerrada a l’Espai Fontana de Gràcia sobre la desatenció sanitària a les presons, organitzada pel col·lectiu anticarcerari “Fuig”. Qui va presentar l’acte el va emmarcar en una lluita que porten vàries persones preses des de fa uns 2 o 3 anys per 14 punts mínims a fi de dignificar la seva vida sense oblidar, però, l’objectiu últim de l’abolició de les presons. També va senyalar que País Basc i Catalunya són les dues úniques autonomies que tenen traslladada la competència d’Institucions Penitenciàries. Va indicar també que quan es produeix una mort dins d’un centre de reclusió des de l’autoritat penitenciària es sol parlar de morts naturals quan no és així, doncs, a la presó és normal que s’empitjori la teva salut agreujant-se malalties que puguis tenir o agafant-ne de noves. Finalment va senyalar que la presó és un lloc de tortura i mort però també, i malgrat tot, de solidaritat i companyonia.\nLa següent intervenció va córrer a càrrec de Gonzalo Tejerina, un metge que participa en un col·lectiu defensor d’una alternativa anti-capitalista i anti-jeràrquica en salut. Tot i que ell va afirmar la seva aversió a treballar en un hospital, va puntualitzar que si hi ha alguna cosa que es pot salvar de la medicina tradicional és la confiança i l’empatia que s’estableix entre metge i pacient, quelcom que no succeeix a les presons on la persona privada de llibertat es presa abans que pacient. Gonzalo ens va explicar que ens els 10 anys que treballà conjuntament amb la Coordinadora de Prevenció de la Tortura, va portar més de 1000 casos. Va plantejar que els metges de presons quan hi ha un presumpte cas de maltractament haurien de fer un informe (“parte”) que l’hi donés o no credibilitat. Però ni tan sols es compleix això i va definir els informes de lesions, de l’any 2014, com de “vergonya aliena”. No apareix l’objecte, ni qui, informes judicials il·legibles etc.\nVa senyalar que la pràctica de l’aïllament penitenciari (la “presó dins de la presó”) durant més de 15 dies està considerat una forma de tortura per les Nacions Unides, el Centre “Nelson Mandela” etc. A partir d’aleshores, es comencen a deteriorar els sentits (visió, olfacte...). En contra d’aquestes advertències, existeix la pràctica sistemàtica d’allargar inhumanament aquest aïllament. Va afirmar, taxativament, que la pràctica majoritària dels metges penitenciaris està caracteritzada per la desídia, la negligència i la desatenció. Hi ha preses/os que moren per malaltia als 30 o 35 anys i no pas per urgències (infarts, etc.). Va denunciar el cas d’un pres de la presó de Moraleja que, el 2012, després de 15 dies en aïllament, es va queixar d’un fort dolor a l’esquena i les extremitats al que es va fer cas omís: posteriorment, després d’un trasllat penitenciari, va patir l’amputació de les dues extremitats, doncs, havia arribat a un nivell crític d’obstrucció arterial al que no es va posar remei a temps, ja que no se l’hi havia fet una mínima exploració.\nPosteriorment, la defensa dels metges de Palencia i Zuera van dir que es faria un peritatge que no es va arribar a fer mai. A Gonzalo, l’amenaçaren d’expulsar-lo del Col·legi de Metges, tot i que el jutge els va comminar a fer-se enrere. El ponent va denunciar que més del 40% de la població reclusa té algun tipus de sofriment psíquic (psicopaties, esquizofrènia, depressió) i no haurien d’estar a la presó. Va senyalar que la reforma psiquiàtrica dels 70 va buidar els manicomis i molts dels pacients que hi havia, abandonats per les seves famílies, acabaren a la presó. Gonzalo va finalitzar, així, amb la defensa de la tasca que porten a terme revistes com “Primera Vocal”, “Entre Voces” i les xarxes de suport mutu de persones psiquiatritzades. Va fer un al·legat, doncs, a l’autogestió comunitària de la salut.\nLa següent intervenció va ser a càrrec de Cristina Garés, membre de SIRECOVI: una base de dades de violència institucional, on arriben sobretot casos d’Institucions Penitenciàries. També consideren els casos d’aïllament i desatenció sanitària, no només els casos de tortura i maltractaments. Ens va explicar que el maig de 2003 s’estableix el traspàs de competències penitenciàries de l’Estat central a les autonomies i el 2006 s’hi adhereix Catalunya. El servei d’atenció sanitària penitenciària depèn, doncs, de CatSalut, sent on es dirigeixen les investigacions del SIRECOVI per negligència. El problema en quan a indefensió radica, com ens va explicar detalladament, en que si bé està estipulat que “orgànicament” aquest servei depèn de CatSalut, “funcionalment” depèn d’aquest i de la direcció penitenciària. Com a una de les conseqüències, els presos no poden negar-se a rebre un tractament, a diferència de les persones lliures.\nSegons una investigació, un 70% de les persones preses consideren que la seva salut es pitjor que quan estaven al carrer. En aquest context, hi ha una alta sensació de vulnerabilitat i una falta total de confiança entre el metge i el pacient. Els presos denuncien tardança en atendre i atenció superficial. Cristina Garés va explicar el cas d’un pres que es queixava de problemes de cor, al qual se l’hi va donar ansiolítics; com a conseqüència va caure de la llitera i començà a dessagnar-se, l’hi van donar set grapes i el tornaren a la cel·la, amenaçant-lo si tornava a queixar-se. Va denunciar que, com sempre, les dones s’emporten la pitjor part en quan a la reclusió penitenciària. Va indicar que un 34% d’elles ja han sofert maltractaments abans d’ingressar. La presó, va dir, és una estructura androcèntrica i només hi ha infermeria per a dones a Brians I i a Wad-Ras.\nLa ponent va denunciar que les Juntes de Tractament tenen per costum denegar l’aplicació de l’article 104.4 per a la ex-carceració de les persones preses malaltes i si aconsegueixen passar aquest filtre els jutges de vigilància penitenciària no són menys rígids en la seva peculiar interpretació d’aquest. Garés també va senyalar que, com a conseqüència de la falta de cura en administrar alguns fàrmacs per injecció, s’han produït paralització d’extremitats i marejos. En aquest moment, una infermera present a l’acte va interrompre bruscament la ponent afirmant que s’estava generalitzant i ella sempre havia “tractat humanament” els presos. Garés va respondre que estava parlant, òbviament, dels casos que havien arribat a oïdes del SIRECOVI: denúncies que es produeixen, generalment, en el context de mesures de contenció però de les quals també n’hi ha casos de persones estrangeres a les que no s’ha fet l’esforç d’explicar-se convenientment.\nTenint en compte la situació extrema que suposa l’aïllament, va denunciar que vàries persones que l’han patit no han estat visitades per professionals de la salut mental. En relació a això, va explicar el cas d’un pres al que es va aplicar aquest càstig, aquest va demanar tabac i al no ser-l’hi entregat, entrà en una crisi i intentà suïcidar-se. La resposta dels funcionaris davant d’aquesta greu situació és portar-lo a contenció sense ni tan sols ser visitat per un metge. Va senyalar que el 30% de les dones ingressades al DERT (Departament Especial de Règim Tancat) s’autolesiona. Va destacar les queixes respecte la col·laboració del personal mèdic en l’aplicació de mesures de contenció mecànica. Com a exemple d’aquesta vergonyosa complicitat va indicar que en molts informes mèdics apareixen ambigüitats del tipus “lesiones superficiales en partes inespecificas del cuerpo”. Va finalitzar indicant que una de les tasques del SIRECOVI és sol·licitar al Departament de Salut que s’enviïn els informes mèdics a les persones preses perquè no s’acostuma a fer, el què suposa una altra vulneració dels seus drets.\nTot seguit parlà Noa, qui passà molts anys empresonada. Afirmà, amb contundència, que el 80% dels metges penitenciaris són incompetents. Si els carcellers l’hi diuen que el pres ha d’estar dopat, se’l dopa sense més. Denuncià que no se l’hi va concedir, mentre va romandre empresonada, el dret al canvi de gènere, quan des del 2002 està contemplat a la Constitució, el que l’hi va comportar una depressió. Va afirmar, que ha vist com davant d’intents de suïcidi només es presenten a les cel·les funcionaris i no sanitaris. També va denunciar que davant d’agressions, de carcellers o altres presos, molts cops es simulen accidents per no haver d’aixecar atestats i evitar, així, anar a judici. Va senyalar també la pràctica de la sobre-medicació i la deficient alimentació amb escassos nutrients.\nLa última intervenció va córrer a càrrec d’Eliza Motta, membre del grup “familias de presos en Catalunya”, que va denunciar la falta d’equipaments a les infermeries penitenciàries, on no hi ha tallers, oficis religiosos etc. És com un aïllament. Va afirmar que el més còmode pels carcellers és que vagis dopat tot el dia. Va denunciar també casos de maltractaments a familiars quan s’interessen pels presos. També un ictus que es va produir per medicació errònia. Va reiterar que els professionals mèdics no tenen autonomia, depenen dels funcionaris. Va denunciar igualment la presència de presos de fins a 80 anys o amb Alzheimer que ni tan sols saben perquè estan allà. A presos que acaben de passar una quimioteràpia els obliguen a seguir el mateix ritme que els demés i va recordar, pel contrari, que a Eduardo Zaplana del PP si se’l va treure de la presó davant la seva greu malaltia.\nFinalment al torn d’intervencions, recordo que un recent metge penitenciari (que afirmava portà dos mesos d’experiència a Brians I) va voler relativitzar tot el que es va dir. Davant d’això se l’hi va preguntar a quin mòdul estava destinat perquè la situació d’aquests no es pot comparar depenent de si es tracta dels anomenats “de respecte” o els que Noa va qualificar com “agujeros” o “pozos”.


Grant Emerson | PREACH.\nTag Archives: Grant Emerson\t07/08/2012\nRate this:Spread The Word:TwitterFacebookTumblrGoogleMorePinterestRedditLinkedInStumbleUponDiggEmailPrintLike this:Like Loading...\tTagged 2012, Alernative, Blues, Bottom of the River, Brittany Hölljes, Carry The Fire, Country, Cover Stories, Delta Rae, Elizabeth Hopkins, Eric Hölljes, Folk, Grant Emerson, Ian Hölljes, Mike McKee, New Artists, Pop Heaven, Rolling Stone, Women Who Rock\tSEARCH PopMessiah.com


GUIX, GERARD - Llibreria Aqualata | Comprar llibres en català i castellà online | Comprar llibres Igualada\nPORQUE EL DIRECTIVO, EL CLIENTE Y EL CIUDADANO SON LA MISMA PERSONA Soul Marketing es una llamada a transformar el marketing. Es un libro dirigido a profesionales interesados en conocer diferentes prácticas respecto al desarrollo del marketing como... COSTA GUIX, GERARD/CASABA... PROFIT - BRESCA sábado, 22 de noviembre de 2014\nAutor: COSTA GUIX, GERARD/CASABAYO BONAS, MÒNICA Editorial: PROFIT - BRESCA Data d'edició: 22/11/2014 Sense estoc. Consultar termini d'entrega\nEn un futur no gaire llunyà, estarà prohibit enterrar els nostres morts per falta d’espai a la Terra. Només els més rebels o idealistes, intentaran trencar aquesta norma castigada ... GUIX, GERARD COLUMNA martes, 1 de octubre de 2013\nAutor: GUIX, GERARD Editorial: COLUMNA Data d'edició: 01/10/2013 Sense estoc. Consultar termini d'entrega\nTALENT, EL (EL PRODIGI III)\n«Han passat massa hores des que tots els habitants de la Terra han perdut la consciència en aquest son glaçat, i sembla que, com més temps passi, menys possibilitats hi ha que sobr... GUIX, GERARD ESTRELLA POLAR sábado, 1 de diciembre de 2012\nAutor: GUIX, GERARD Editorial: ESTRELLA POLAR Data d'edició: 01/12/2012 Disponible\nGUIX, GERARD SUMA domingo, 1 de enero de 2012\nAutor: GUIX, GERARD Editorial: SUMA Data d'edició: 01/01/2012 Sense estoc. Consultar termini d'entrega\nENGINY, L' (EL PRODIGI II)\nGUIX, GERARD ESTRELLA POLAR sábado, 1 de octubre de 2011\nAutor: GUIX, GERARD Editorial: ESTRELLA POLAR Data d'edició: 01/10/2011 Disponible\nGUIX, GERARD ESTRELLA POLAR martes, 1 de febrero de 2011\nAutor: GUIX, GERARD Editorial: ESTRELLA POLAR Data d'edició: 01/02/2011 Disponible\nTOT EL QUE HAURIES DE SABER ABANS DE ESTIMAR-ME (C...\nJa fa cinc anys de la trobada casual d'en Gerard i l'Anastàsia a Londres. Poc temps després, la noia va anar a viure amb ell a Barcelona, on el jove ha provat de convertir-la en al... GUIX, GERARD COLUMNA martes, 1 de febrero de 2011\nAutor: GUIX, GERARD Editorial: COLUMNA Data d'edició: 01/02/2011 Sense estoc. Consultar termini d'entrega\nDIA DE CAÇA (COLUMNA 738)\nGUIX, GERARD COLUMNA jueves, 15 de noviembre de 2007\nAutor: GUIX, GERARD Editorial: COLUMNA Data d'edició: 15/11/2007 Sense estoc. Consultar termini d'entrega\nGENESI 3.0 (TEATRE A PART 41)\nGUIX, GERARD AROLA miércoles, 11 de julio de 2007\nAutor: GUIX, GERARD Editorial: AROLA Data d'edició: 11/07/2007 Sense estoc. Consultar termini d'entrega\nGUIX, GERARD ANGLE EDITORIAL martes, 13 de septiembre de 2005\nAutor: GUIX, GERARD Editorial: ANGLE EDITORIAL Data d'edició: 13/09/2005 Sense estoc. Consultar termini d'entrega


MARIA ROSA FRAGUELL SANSBELLO\n11 Analitzar i interpretar la història del territori i la seva transformació en termes d'interacció entre naturalesa i cultura\n14 Conèixer i explicar el paper de la història i de les dinàmiques naturals, econòmiques i socials en la conformació del món i dels territoris actuals\n16 Utilitzar i dominar les tècniques d'anàlisi territorial (treball de camp, de gabinet...)\n18 Identificar els processos i els agents del territori i les seves interrelacions\n20 Interpretar i interrelacionar els diferents tipus d'informació territorial\n22 Saber elaborar i interpretar mapes temàtics\n24 Realitzar anàlisis territorials a partir de la integració de diferents tecnologies de la informació geogràfica\n26 Escriure informes de diferents temàtiques territorials\n28 Conèixer i interpretar els principis teòrics de la planificació i la gestió territorial\n32 Conèixer i interpretar els plans de desenvolupament territorial (plans de desenvolupament rural, turístic, espais naturals...)\n33 Analitzar i avaluar la complexitat dels problemes territorials\n35 Dominar i aplicar pautes de resolució de conflictes territorials\n2.2. Turisme de natura en els espais naturals protegits.\n4.1. El Pirineu: turistes en la neu.\nElaboració individual de treballs 2,00 38,00 40,00\nLectura / comentari de textos 0 6,00 6,00\nProva d'avaluació 5,00 42,00 47,00\nSessió expositiva 40,00 0 40,00\nSortida de camp 12,00 0 12,00\nVisionat/audició de documents 1,00 4,00 5,00\nAnton Clavé, Salvador (2012). 10 Lliçons sobre turisme. El repte de reinventar les destinacions. Planeta.\nBarbaza, Yvette, Cals i Güell, Joan (1988). El Paisatge humà de la Costa Brava. Barcelona: Edicions 62. Catàleg\nCampillo, X.; Font, X. (2004). Avaluació de la sostenibilitat del turisme a l'Alt Pirineu i Aran. Barcelona: Generalitat de Catalunya, Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible. Catàleg\nCànoves, Gemma, Herrera Jiménez, Luis, Cuesta Fernández, Lucia, , (2006). El Turisme rural a Catalunya : una aposta mediambiental i dequalitat. [Barcelona]: Fundació Abertis. Catàleg\nCapellà, Josep, Donaire, José Antonio, Fraguell i Sansbelló, Rosa Maria coord (1998). Turisme sostenible a la Mediterrània, : guia per a la gestió local. [Girona]: Brau. Catàleg\nFennell, David A. (2003). Ecotourism : an introduction (2nd ed.). London [etc.]: Routledge. Catàleg\nFernández Hernández, Carlos Martín Torres, M. Fernando (2008 ). Planificación y gestión del turismo rural : reflexiones desde la experiencia en Canarias . Tacoronte [et al.]: Federación Canaria de Desarrollo Rural. Catàleg\nGarcía Hernández, M. (2003). Turismo y conjuntos monumentales. Capacidad de acogida turística y gestión de fl. València: Tirant lo Blanch. Catàleg\nHill, Jennifer; Gale, Tim (2009). Ecotourism and Environmental Sustainability. Burlington: Ashgate Publishing. Catàleg\nOrganización Mundial del Turismo (2005). Indicadores de desarrollo sostenible para los destinos turísticos. Guía práctica. Madrid: OMT - Fundación Santander Central Hispano. Catàleg\nFÒRUM DE DEBAT: Per mitjà d'un dossier de textos representatius d'algunes de les lliçons considerades clau del programa, es generarà un fòrum de debat virtual a través de la plataforma "Moodle". S'avaluarà la capacitat d'anàlisi i interpretació de textos o documents a través de la participació activa en el fòrum virtual. Es demanarà un mínim de dues participacions en el debat. 5\nPRÀCTICA DISSENY D'UN ITINERARI TURÍSTIC: L'objectiu de la pràctica és aprendre la metodologia per elaborar un itinerari turístic sostenible i de valorització dels recursos en un espai rural/natural. S'avaluarà la capacitat de realitzar un informe sobre l'espai potencialment turístic i d'utilitzar diferents metodologies geogràfiques en l'estudi del territori. 20\nPRÀCTICA ANÀLISI DE PLATGES: L'objectiu de la pràctica és avaluar l'estat de qualitat i el nivell de saturació potencial de les platges d'un municipi català a escollir per l'estudiant. S'avaluarà la capacitat de realitzar una diagnosi sobre l'espai turístic del litoral i d'utilitzar diferents metodologies geogràfiques en l'estudi del territori. 20\nEXAMEN DE COAVALUACIÓ: L'objectiu de l'activitat és estudiar i preparar l'examen final, així com fer una avaluació per companys i una autoavaluació per part de l'estudiant per conèixer l'aprenentatge adquirit dels continguts del programa. L'activitat es realitzarà en grup. S'avaluarà la capacitat de formular preguntes i donar les solucions adequades a aquestes, així com de respondre de forma adequada a les preguntes formulades pels altres grups. 15\nEXAMEN FINAL S'avaluaran els coneixements i les capacitats adquirides al llarg dels quadrimestre en les classes expositives. 35\n-Un 35% de la nota s'obté de l'examen final.\n-Un 15% de la nota s'obté de l'examen de coavaluació.\n-Per aprovar l'assignatura és obligatori obtenir de l'examen final un mínim de 4,5.\n1- Que no hagi fet l'examen final.\n2- Que no hagi presentat alguna de les dues pràctiques.


Operen amb èxit el primer nen bombolla detectat amb la prova del taló - Regió7\nOperen amb èxit el primer nen bombolla detectat amb la prova del taló\nL'Hospital Vall d'Hebron de Barcelona va diagnosticar el nadó pocs dies després de néixer\n01·04·19 | 23:52\nL'Hospital Vall d'Hebron ha operat amb èxit el nen bombolla detectat amb la prova del taló. El sistema sanitari públic de Catalunya va introduir la immunodeficiència combinada greu en el cribratge neonatal el gener del 2017 per avançar-ne la detecció i el trasplantament, garantia de més opcions de supervivència, que pot passar del 40% al 95%.\nEl febrer de l'any passat, va néixer el Derek, el primer nadó diagnosticat pocs dies després de néixer, i abans dels tres mesos ja havia rebut el trasplantament de sang de cordó umbilical. Ara, amb 13 mesos, ja està curat i comença a fer vida normal amb la previsió, per exemple, de poder anar a l'escola aviat. Des que aquesta malaltia es va incorporar a la prova del taló, s'ha fet a 135.000 nadons.\nEl diagnòstic de la malaltia va arribar només 11 dies després del seu naixement. Les mares del Derek ho van viure com a «sorprenent», sobretot perquè físicament no tenia cap símptoma que fes visible la immunodeficiència. Des d'aleshores fins després del trasplantament va haver d'estar tancat en una «bombolla» sense poder fer vida normal. Raquel Colomer, una de les mares, va explicar a l'ACN que «no pots anar enlloc» pel risc de contagi de qualsevol virus i bacteri, i això limita molt.\nEncara limita més si, com va explicar l'altra mare, Nerea Hermoso, tens dos fills més, una bessona i un altre de més gran. Quan un dels altres comença a tossir, explica, «desapareix» de casa. Durant tot aquest temps han evitat fer activitats amb altres nens i portar-lo a espais de risc: «El que per als altres és un refredat, pot ser molt més», va explicar Nerea Hermoso.\nAra, però, amb 13 mesos, el Derek ja està curat. El cap de la Unitat de Patologia Infecciosa i Immunodeficiències de Pediatria, Pere Soler, va explicar ahir que en dos anys i tres mesos s'han cribrat 135.000 nadons a Catalunya, i de moment el del Derek és l'únic cas de nen bombolla. Tretze nadons més han tingut algun altre tipus d'immunodeficiència, unes dades similars a les del sistema americà.


Mercedes-Benz spare parts online - WoxParts 50811\n€ 117.12 Excl. VAT (0%)\n€ 661.30 Excl. VAT (0%)\n€ 123.30 Excl. VAT (0%)


Mobilhome Comfort Select 2 hab. Climatizat\n7 nits amb arribada 30-08-2019\n-6% € 371\nArribada dv. 30 agost 2019\n€ 349 Reservar ara Més allotjaments (0)\nZona de bany parcialment coberta amb un gran parc aquàtic\nVisita de Perpinyà, Béziers i Narbona\nCàmping molt ben cuidat\nPrograma d'animació i gran zona de jocs infantils\nCarrers comercials a Valras-Plage\nPer gaudir d’unes vacances meravelloses amb sol, mar, platja i gastronomia el càmping Domaine de la Yole és una tria excel•lent. Situat a les afores del popular municipi de Valras-Plage trobareu tots els ingredients per a unes vacances de càmping satisfactòries.\nEl càmping és molt ampli i està situat en una zona boscosa de 20 hectàrees. Des de la vostra tenda bungalow o caravana fixa de luxe, totalment equipada, només us caldrà caminar 10 minuts per arribar a la platja d’arena fina, on podreu practicar nombrosos esports aquàtics, como la vela, el windsurf, l’esquí i la moto aquàtica i el paracaigudisme.\nTambé podeu venir al càmping per divertir-vos a l’aigua. El parc aquàtic de Domaine de la Yole us ofereix tot tipus de diversió: des de tobogans i una banyera d’hidromassatge a jocs esportius i un parc de jocs aquàtics per a la canalla. A més, la piscina infantil, els tobogans i el "ríu" estan climatitzats!\nUn equip d’animació gran s’encarrega de l’entreteniment. De dia organitzen nombroses activitats esportives, i hi ha animació per a la canalla i un club juvenil a part. Per la tarda/vespre hi ha diversió per als grans i els petits: mini discoteca, vetllades temàtiques, nits de ball i un club juvenil. Al terreny del càmping Domaine de la Yole trobareu un centro comercial encantador amb un supermercat, productes de la granja, un forn de pa on podreu comprar pa francès acabat de fer, un restaurant, una pizzeria i menjar per endur.\nA l’entorno del càmping podreu fer excursions interessant a ciutats tan boniques com Beziers i Narbonne. Al programa no pot faltar una visita a l’interior fantàstic de la comarca.\n7,0Revisió d'aquest càmping\nInstal·lacions esportives (Gimnàs)\nInstal·lacions esportives (Voleibol (de platja))\nNombre total piscines (5)\nGran (750-1200 places)\nPolsera obligatòria a les instal·lacions\nJocs de vídeo i ordinador\nNo es permeten pantalons curts a la piscina\nPiscina amb una zona coberta i una altra a l'aire lliure\nFamília Díaz Cortés\nEstuvo bien para los motivos de nuestra estancia en Francia.


Diari del Priorat: October 2011\n4 de novembre, 7:30 pm: S. Alcàntara a la biblioteca de Falset\nMés informació al facebook de la biblioteca aquí. La primera ressenya que surt del google és aquesta. Vilaweb tenia aquesta notícia sobre el llibre.\nPosted by Miquel S. at 6:58 PM No comments:\nLabels: biblioteca Falset, facebook, La casa cantonera, Sílvia Alcàntara\n31 d'octubre: dia de la reforma protestant\nAvui els protestants (o/i evangèlics) celebren el dia de la reformació. Si en voleu saber més, recomanem l'article de la Viquipèdia aquí i el d'un blog de la revista Sàpiens aquí. La pàgina del Consell Evangèlic de Catalunya, la trobareu aquí, un article recent sobre alguns protestants a Catalunya de La Vanguardia aquí.\nUna novel·la recomanable sobre la fe dels protestants és Miguel Delibes El hereje. La Bíblia en català i en línia la trobareu aquí.\nPosted by Miquel S. at 6:41 PM No comments:\nLabels: Bíblia, Consell Evangèlic, evangèlics, Martin Lutero, reforma protestant, reformació, Sàpiens\n27/10/2011: presentació revista "Descobrir"\nA les 7 del vespre i al Castell del Vi de Falset es presentarà el nou número de la revista Descobrir, que en l’edició del novembre inclou un reportatge central titulat "Històries de Montsant". La notícia ve de Ràdio Falset aquí. La pàgina de la revista aquí.\nLa pàgina de Turisme Priorat va informar sobre l'esdeveniment aquí.\nPosted by Miquel S. at 1:16 PM No comments:\nLabels: Descobrir, Montsant, presentació, Priorat, tocar el cel\nEl Molar: estudis del Poblat del Calvari\nJosep Risueño fa una crida per la continuació d'aquests estudis, a Reus Digital, aquí.\nPosted by Miquel S. at 3:22 PM No comments:\nLabels: arqueologia, El Molar, Poblat del Calvari, Salvador Vilaseca\nMargalef: escenari d'un documental premiat\nLa notícia ve d' El Punt Avui aquí.\nPosted by Miquel S. at 3:39 PM No comments:\nLabels: Demencia Senil 9a+, documental, escalar, Margalef\n21 - 23 octubre: torna el Ral·li Catalunya\nSi voleu estar segur que no us afecti, especialment si voleu anar a la Terra Alta divendres, a El Molar o El Lloar dissabte o Pradell - Coll de la Teixeta diumenge, estudieu la informació que dóna el RACC aquí.\nPosted by Miquel S. at 11:53 AM No comments:\nLabels: RACC, ral·li Catalunya\nSense notícies de Frankfurt\nNo és gens facil trobar notícies en la premsa catalana sobre la feria del llibre de Frankfurt, la més gran del món, que se celebra aquests dies... La Vanguardia (de forma gratuïta només en castellà) té aquesta, segons la firma escrita a Berlín, a 350 km de Frankfurt..., i ens ofereix un enllaç a la Revista de Letras. L'article d'ARA no està firmat amb nom i de Barcelona... Potser el suplement Babelia d' El País ens portarà més notícies, però la nova edició no sortirà fins demà... A Google News trobo aquesta notícia sobre el premi dels llibreters alemanys d'Europapress i enllaços a la premsa argentina i xilena...\nFinalment avui, dilluns, 17 d'octubre, he trobat "La edición 2.0 no quiere esperar" (aquí) a la secció de la cultura d'El País sobre els últims esdeveniments pel que fa al llibre electrònic...\nPosted by Miquel S. at 10:00 AM No comments:\nLabels: feria del llibre, Frankfurt, premsa catalana, Revista de Letras\nParc eòlic anul·lat\nAquesta notícia ve d'El Punt Avui també.\nPosted by Miquel S. at 2:04 PM No comments:\nLabels: coll de la Garganta, El Molar, La Figuera, parc eòlic\nTorroja: campionat europeu de tast\nLa notícia ve d'El Punt Avui aquí. La revista francesa mencionada té aquesta pàgina.\nActualització 16 d'octubre: Un grup de Quebec guanya, segons Reus Digital aquí i El Punt Avui aquí.\nPosted by Miquel S. at 1:54 PM No comments:\nLabels: La Revue du vin de France, tast, Torroja del Priorat\nEl Priorat al Corte Inglés de Tarragona\nPromoció de la comarca al centre comercial:\n"Comarca Priorat, cultura de qualitat"\nLa comarca del Priorat es converteix, a partir d’aquest divendres [6 d'octubre], en una de les protagonistes de la celebració del primer aniversari del Corte Inglés a Tarragona. Fins a 255 productes de la comarca tindran presència en una mostra de gastronomia del Priorat que du per nom: “Comarca Priorat, cultura de qualitat”. L’exposició i venda dels productes prioratins estarà oberta al públic des d’aquest divendres dia 7 i fins al 22 d’octubre.\nLa notícia ve de la pàgina de la D.O. Montsant, aquí.\nLa valoració per part del Consell Comarcal després de l'esdeveniment era notícia a Ràdio Falset, aquí.\nPosted by Miquel S. at 10:19 AM No comments:\nLabels: El Corte Inglés Tarragona, Priorat, promoció\n6/10/11: "Un país para comérselo" al Priorat també\nTVE 1, 23:30. Ràdio Falset informa aquí. Si no ho podeu veure en directe, segurament el trobareu a la pàgina de RTVE, aquí o buscant pels programes "a la carta".\nPosted by Miquel S. at 3:04 PM No comments:\nLabels: La Primera, TVE, Un país para comérselo\nNova edició de "Priorat en persona" (13-16/10)\nMés informació a la pàgina de Ràdio Falset i al blog del Centre Quim Soler aquí.\nL'evaluació després de la trobada, de Ràdio Falset, aquí.\nPosted by Miquel S. at 9:01 PM No comments:\nLabels: Centre Quim Soler, escriptors, literatura, Priorat\n4 de novembre, 7:30 pm: S. Alcàntara a la bibliote...


Las balladas - Viquitexts\n(S'ha redirigit des de: Cansons de la terra - Volum II/Las balladas)\n← Don Lluis Las balladas\nCansons de la terra - Volum II La trapassera →\nA la plassa ballan cocas—be m' hi deixaréu anar\ncom que sò tan boniqueta—ballador no 'm faltará.\nFlor de lliri, clavell y violeta\nlo teu amor m' ha de matar.\nA la primera ballada—ballador ja va trobar.\nA la segona ballada—sa mare la va cridar.\n—Puja, puja, Catarina—que ton pare 't vol pegar.\n—No 'm pegará lo meu pare—ja tinch qui le 'n guardará.\n—Puja , puja , Catarina—que 'l cavall 'ns portará,\nno tingues por de ton pare—que ni tan sols nos veurá,\nperque no 't veji la cara—mon sombrero 't tapará,\nsi 'l sombrero no hi abasta—la capa hi abastará,\ny si la capa no basta—lo meu amor bastará.\n—Puja, puja, Catarina—que ton pare 't vol casar.\n—No 'm casará lo meu pare—casadeta sò temps ha.\nA la plassa fan balladas—mare deixáumehi anar.\nD' aquesta cansó hem trobat una variant en la obra que ab lo titol Las calles de Barcelona publica don Victor Balaguer (tomo II pág. 326). Diu aixis:\nA la plassa fan balladas,—mare, deixáumehi anar,\nque jo que som boniqueta—ballador ne trovarai.\nPer fer com la Pepa—que son bel galan,\nmentres que dansava—la montá á cavall.\nLa sella n' es verda—lo cavall n' es blanch.\nPèls carrers d' Auleta—se 'n va tot plorant.\n—¿De que ploras Pepa—de que ploras tant?\n—mon pare y ma mare,—¡quan ells ho sabrán!\nCridarán la Pepa,—no la trovarán,\nne son gent sentida—d' açó morirán.\nSi 's moren que 's moran—los enterrarán,\nlas campanas grossas—bè ne tocarán,\ntambè las petitas—ne repicarán,\nlas tombas son novas—las estrenarán.\nHi ha mes de cent anys—que un lion airat\nes aquí restat.—Nos ha deliurat—y als cors es restat.\nDiu en Balaguer, unas quantas ratllas abans de aquesta cansó en son llibre, que 's canta cada any en una romería que en los Pirineus Orientals fan en una capelleta que 's troba en un lloch erm y solitari entre 'l poblet de Molig y Nantilia; diu que la tonada d' eix cant serveix de cobla als romeus, y cantantla los quins no ballan, fan la bona obra de que pugan ballar la sardana 'ls que no la cantan.—¿Ara be devém dir nosaltres lo que 'ns sembla eixa versiò? A nostre juhí no es altra cosa que un compost de tres cansons. Las primeras dos ratllas son de la cansò que du la present nota; las 12 ratllas que segueixen son de La Pepa, que forma part del primer volum de aquesta nostra col-lecciò, y las ratllas darrerencas pertanyen á algun altre cant antich y que res tè que veure ab la cansò á la que serveix de cua. La diferencia y fins afegidura se véu ben be entre lo vers 4 y 5 que es alli hont la cansò cambia de mesura. Las dos diferentas tonadas de la cansò, tonadas que no poden servir sino per lo tros que han sigut compostas, (pus inútilment se tractaria de cantar lo vers á la plassa fan balladas ab la tonada de la Pepa y mes imposible fora encara cantar la Pepa ab la tonada de á la plasa etc,) acaban de aclarir aixó y fer veure que 'ls poblets aquells de qui 'na parla l' il-lustrat poéta En Víctor Balaguer fan una barreja de mil dimonis,—com diu la gent del poble,—cada vegada que aqueixa cansò se posan als llavis.\nA la plassa ballan cocas.\nEs costum en molts pobles de la montanya lo dia de festa major al eixir del ofici ballar ó be un ciri, ó be un bano ó be un ram , ó be una coca. Cada cosa d' aquestas tè lo seu ceremonial. Parlem del de la coca. Al eixir de missa major , á la plassa ja hi ha amanida la cobla y llavors tot lo jovent se posa á punt de ballar. Al compás de la música surt an ab una plata plena de cocas. Ningú pot ballar que no haja ballat la coca la qui tréu ball y per traure ball hi ha de haver un ballador que compre una coca (que á vegadas se paga á un preu molt crescut) y la regali á la que ell mes estima. ¿Se 'm dirá com pot ser que una coca valga tants diners? Molt senzillament. Succeheix á voltas que una noya tè dos ó mes pretenents, y per emportarsen la coca (com que 's ven á qui 'n dona mes) un per altre 'n donan lo que no valen ni tres dotzenas de cocas plegadas. Un pich un d' ells se la fa seva pagantla mes que 'ls altres, vá y la regala á la qu' ell vol, llavors eixa ab la coca á la má dona un tom per la plassa y balla la dansa coneguda ab lo nom de ball rodò.\nQuan eixa dansa es acabada entran llavors al ball tots los altres del poble. Malaurosament ara en molts pobles despres del ball clássich-catalá que 's balla ab la coca ó 'l ram, se senten tocar, y son los ab mes afany esperats per lo poble, polkas, schotiscks, walsos y altres balls que de tot tenen menys de catalans. En Caldas de Montbuy fins ara fa poch se hi ballava lo ram, ara segons tenim entés á n' als de la població no 'ls agrada y 's donan á altre classe de balls nos dol y de veras. Per fortuna tres horas mes amunt de Caldas hi ha un altre poble que s' anomena San Feliu del Pinyò, que no se 'n dona vergonya de conservar los balls antichs y cada any balla sos rams á la plassa acabat l' ofici. Y es cosa que dona gust de veure á las felihuencas la gracia ab que ballan son ram de seda.\n↑ Vejis volum primer de Las cansons de la terra.—pag. 229.\n↑ En la nostra versió de la Pepa dia rentava.\n↑ La tradicion quiere que esta fiesta , especie de romería á la capilla de Molig tenga lugar en el sitio en donde aquella supone que murió un leon que habia sido enviado por Dios para esterminar las bandadas de animales feroces que asolaban el país; pero, prosigue diciendo la tradicion , un dia todas las fieras se unieron cayendo sobre el leon al cual devoraron. Si hay que dar algun crédito, despojándole de ciertos detalles puramente novelescos á la historia de March del Castanyer, el leon de la tradicion no es otro que el caudillo del Lloch-Franch. (V. Balaguer.—Calles de Barcelona.) Qui vulia enterarse de tot lo que pertany á eixa tradiciò llegesca lo capítol de Las calles de Barcelona que du per titol Simon Oller.\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Las_balladas&oldid=74428»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 març 2014 a les 01:07.


El Consell de la Joventut de Xàtiva aprova les línies de treball per a 2021 - Xtradio\nEl Consell de la Joventut de Xàtiva aprova les línies de treball per a 2021\npor Pablo Orts | Ene 18, 2021 | NOTÍCIA XÀTIVA | 0 Comentarios\nLa primera assemblea de l’any va tindre lloc ahir diumenge\nAhir, diumenge 17 de gener, es va celebrar de manera telemàtica la primera Assemblea General Ordinària del CJX, en la que es van aprovar per unanimitat les línies de treball i el pressupost per a aquest 2021 i es van plantejar els reptes de futur en un any que es preveu complicat per a l’associacionisme.\nDesprés d’un 2020 totalment condicionat per l’aparició de la pandèmia, en el que el Consell de la Joventut de Xàtiva va saber adaptar-se i reciclar-se, duent a terme activitats i accions que han estat reconegudes per les diferents administracions com la realització de l’estudi diagnòstic “L’impacte de la COVID-19 a Xàtiva. Joventut i Associacionisme Juvenil”, és ara el moment de plantejar els reptes i objectius per a 2021, per això, en l’assemblea realitzada el passat diumenge es van aprovar les línies de treball que inclouen totes les accions, serveis i activitats que realitzarà el CJX al llarg de l’any acompanyades del seu corresponent pressupost. Un programa d’acció i activitats flexible que permet una millor adaptació en cas que la situació sanitària no permetera el seu correcte desenvolupament.\nA banda de l’aprovació d’aquests documents necessaris per a començar l’any, des de la Comissió Permanent del CJX es va fer un repàs de totes les accions realitzades des de l’última assemblea, es va explicar la dació de comptes de l’any 2020 amb totes les despeses i ingressos, i es va presentar una Memòria de Gestió que recull tota la tasca executada pel CJX al llarg de 2020, un document que servirà també com a carta de presentació de la tasca del CJX que es podrà fer arribar a diferents entitats i organismes per que coneguen de primera mà tota la feina que es fa des del Consell de la Joventut.


Entitats volen salvar part de Ràdio Liberty | Emili Agulló | PALS | Administracions | El Punt Avui\nEntitats volen salvar part de Ràdio Liberty Entitats volen salvar part de Ràdio Liberty Entitats volen salvar part de Ràdio Liberty Entitats volen salvar part de Ràdio Liberty + Entitats volen salvar part de Ràdio Liberty E-mail\nPALS - 9 maig 2021 2.00 h\nSalvem la Platja de Pals, el Cercle Català d’Història i l’associació del museu virtual de l’emissora reclamen preservar-hi alguna edificació\nAspiren a influir en el disseny del projecte i blindar zones d’expectativa arqueològica\nRellotge digital de l’emissora restaurat per un aficionat de Palamós PALS RADIO STATION MUSEUM.\nLa Torre Mora, que Salvem la Platja de Pals vol incloure dins del parc natural SALVEM LA PLATJA DE PALS.\nUna visita de SOS Costa Brava a les instal·lacions vandalitzades al 2019 E.A..\n'Botellón' per Setmana Santa al teulat de l’edifici d’oficines . A la dreta, u SALVEM LA PLATJA DE PALS.\nEntitats volen salvar part de Ràdio Liberty Entitats volen salvar part de Ràdio Liberty Entitats volen salvar part de Ràdio Liberty Entitats volen salvar part de Ràdio Liberty Entitats volen salvar part de Ràdio Liberty E-mail\nEmili Agulló - PALS\nLa notícia que el Ministeri per a la Transició Ecològica vol encarregar un projecte tècnic per restaurar la parcel·la de l’antiga Ràdio Liberty, a Pals, amb l’enderroc de tots els vells edificis, ha causat neguit entre diverses entitats del poble que reclamaven una solució a l’abandonament de les construccions, encara que no tan dràstica. Amb matisos, totes coincideixen que cal renaturalitzar bona part dels espais lliures, de 33 hectàrees, però també alerten que a banda dels edificis construïts expressament per a l’emissora, en un context de guerra freda que voldrien testimoniar en un centre d’interpretació, també hi ha un patrimoni en risc inexplorat entre finals de l’edat mitjana i la moderna.\nEntre les entitats palsenques, el nexe comú de l’oposició a les idees fins ara plantejades per rehabilitar el complex era la vocació privada de les concessions, que implicaven restringir-ne l’ús al pagament d’entrada i amb projectes que implicaven obres i noves construccions afegides. Però no pas l’enderroc general. Pau Bosch, portaveu de Salvem la Platja de Pals, creu que “caldria rehabilitar un edifici com a centre d’estudi i interpretació del parc natural i Ràdio Liberty”. I un parer similar expressa l’historiador local Narcís Subirana, regidor en l’oposició, amb Compromís amb Pals, i col·laborador del Cercle Català d’Història.\nLa subdelegació del govern estatal ha pres nota d’aquestes reivindicacions en visites a les instal·lacions amb les entitats, que també han adreçat cartes al Ministeri per a la Transició Ecològica i el de Cultura. Diverses fonts relacionades amb l’ens avancen la predisposició que el projecte de renaturalització de l’espai inclogui “un procés de diàleg amb l’Ajuntament, el Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter i veïns i entitats” per ajustar l’abast de la intervenció, per part de l’equip redactor que rebi l’encàrrec.\nEn paral·lel, Bosch i Subirana tenen previst reunir-se amb l’alcalde, Carles Pi, per mirar de trobar una posició de consens amb el consistori, que no veuria malament conservar edificacions, però el batlle recorda que fins ara les administracions de l’Estat –titular dels terrenys– i la Generalitat –que els hauria de cogestionar– no s’han assegut a la taula.\nCoses a preveure\nA banda de preservar algunes edificacions, que també podrien servir per a oficines del mateix parc natural o punt de suport per als Agents Rurals, destaquen Bosch i Subirana, el mateix consistori també s’havia plantejat en el passat que poguessin utilitzar-se en part com a punt logístic i per a l’emmagatzematge de la maquinària i estris necessaris per a la brigada durant la temporada d’estiu. Tots dos recorden que la protecció de l’àmbit, com a parc natural, impediria construir-hi res més un cop es consumessin els enderrocs. Bosch també recorda que l’edifici d’oficines és obra de l’arquitecte barceloní Agustí Borrell Sensat, exponent destacat del racionalisme a Catalunya a mitjan segle passat.\nTambé fonts del Cercle Català d’Història assenyalen que hi ha restes de patrimoni on diverses campanyes d’excavacions han detectat troballes a l’entorn de la desapareguda vila marinera dels Masos de Pals, avui colgada parcialment sota les dunes de sorra acumulades per la tramuntana i els corrents marins, i amb l’expectativa de trobar el port des del qual s’ha aventurat que podria haver salpat Cristòfor Colom per descobrir les Amèriques.\nPel portaveu de Salvem la Platja de Pals, a més, caldria “engrandir els límits del parc natural, perquè incloguin l’aparcament exterior, i tota aquesta zona considerada bé cultural d’interès nacional (BCIN) amb la Torre Mora” dins del perímetre de protecció ambiental. A banda, en l’aspecte ambiental, creuen que caldria protegir espècies amenaçades de flora i fauna i recuperar, a l’estil de la Pletera de Torroella, dues zones d’aiguamolls dessecades per aixecar-hi antenes i edificis.\nControl davant excessos\nEl vandalisme i la proliferació de festes juvenils són una de les xacres que ara sembla accelerar l’actuació del Ministeri, però Bosch augura que “si es fa un simple enderroc, sense control, els problemes per l’incivisme continuaran”.\nEls problemes de botellades es van agreujar a l’estiu, per la pandèmia, i han persistit per Setmana Santa i aquest mateix divendres al vespre. Però també s’han trobat gandules i cintes d’equilibri clavades a la Torre Mora. Per l’entitat, mantenir-hi activitat periòdica eliminaria la sensació d’impunitat.\nUn possible museu, ara ‘clandestí’\nEl palafrugellenc Toni Bernabé és una de les persones que atresoren diverses peces de l’antiga emissora rescatades de l’espoli abans que el complex quedés sense vigilància, fa tot just una dècada. A través d’internet, ha bastit un museu virtual que també retroalimenta a través de les xarxes socials , però amb peces que ara conserva a casa seva i que estaria disposat a cedir, tot i la “desconfiança” davant qualsevol anunci de les institucions després de comprovar l’abandonament del recinte. “L’han deixat degradar i ara l’enderroc sembla inevitable, potser era la intenció inicial”, lamenta.\nAmb les peces –com ara interruptors de mercuri, commutadors i un gran rellotge digital restaurat per un palamosí–, imatges i documents, un petit museu tindria recorregut a Pals. També, teòricament, Radio Nacional de España conserva materials rescatats, però Bernabé creu que el seu destí futur, si no avança cap iniciativa a Pals, serà cedir-les a la Unió de Radioaficionats Espanyols (URE).\nEl Punt Avui. Girona 09-05-2021, Pàgina 22


/ Recerca / Equips de recerca / Poblament i territori en època romana\nDr. Josep Guitart (UAB-ICAC)\nDr. Antoni Gonzàlez Senmartí (URV-ICAC)\nDr. Pau de Soto\nDra. Esther Rodrigo\nDra. Núria Romaní\nDra. Ada Cortés\nDr. Joaquim Pera (UAB)\nDr. Cèsar Carreras (UAB)\nLa historia de Roma es va escriure a partir de la cèl·lula bàsica que estructura el seu paisatge, que és la civitas, la ciutat, formada per un nucli urbà i un territori. A la ciutat es duien a terme les grans decisions polítiques, econòmiques i socials de cada territori, com a Roma es duien a terme les decisions del conjunt de l’Imperi. El procés i la forma en què les estructures romanes van anar penetrant els territoris de l’àrea catalana defineixen fins a quin grau les van assimilar o fins on van conservar trets preromans. Dins de la civitas, els nuclis urbans, com a seu del poder, feien de dinamitzadors del sistema local i de nòduls de la gran xarxa de ciutats de l’Imperi Romà. La base econòmica, però, era al camp, en una societat essencialment agrària. I la classe dirigent es repartia entre les seves residències al nucli urbà, les domus, i les vil·les, veritable extensió de la urbs en l’activitat a les cases de camp dels grans propietaris, en el cèlebre urbs in rure. L’arquitectura més emblemàtica de la ciutat, especialment el fòrum amb els seus edificis fonamentals, però també els edificis d’espectacles, termes i temples, permeten entendre el funcionament del sistema, per la qual cosa s’han convertit en emblemes de la civilització romana i ajuden a identificar l’organització política, social i econòmica d’aquesta societat i la particular de cada ciutat. A l’altra banda de les muralles, s’estenia l’ordenació romana en les centuriacions, sovint extensions de l’urbanisme del nucli al territori. L’ordenació de l’ager, amb els parcel·laris ortogonals, les xarxes de vies, les stationes i mansiones, els ponts, els ports, les unitats de poblament, entre les quals destaquen les vil·les, els aqüeductes, els temples rurals, els mercats, les necròpolis, tot seguint l’estructura romana i adequat a la idiosincràsia local, es regulava amb les lleis de la ciutat, per bé que dins de l’impressionant construcció del dret romà. Per desgranar què de local i què de netament romà es dona en cada ciutat, cal analitzar a fons tot el sistema i els seus elements. Tanmateix els contactes amb l’exterior també eren determinants i les ciutats del món romà es poden entendre com una organització en xarxa. L’excedent de producció es transportava arreu d’Europa i parts d’Àsia i Àfrica a través de l’extensa xarxa de transport terrestre i marítima que Roma va construir.\nEl CITROM és un equip de recerca en el camp de l’arqueologia clàssica amb participació d’investigadors de l’ICAC i de la UAB, que intenta aproximar-se a les grans qüestions històriques de l’època romana a partir de les dades arqueològiques i des d’una visió interdisciplinària, diacrònica i moderna. A partir de l’aplicació combinada de les metodologies més innovadores juntament amb l’excavació arqueològica, aquest equip de recerca analitza aspectes significatius de l’urbanisme de les ciutats romanes, l’ordenació i l’evolució del territori, la política, l’economia, el transport i el comerç en època romana; analitza les solucions que va implementar el poder romà i les estructures que es van implantar per exercir el control i l’explotació del territori; s’estudien les diferents tipologies d’assentaments: nuclis urbans, assentaments rurals, centres logístics, campaments, fortificacions, castella, centres de control administratiu, etc.; s’analitza la base econòmica en què es sustenten; i l’estructura del territori i del paisatge: xarxa viària, sistemes hidràulics, centuriacions, costes, accidents geogràfics, etc.\nAmb la visió global de respondre a les grans qüestions sobre l’arqueologia clàssica, el CITROM ordena la seva recerca a partir de 3 grans objectius de recerca.\n1) L’arqueologia del nucli urbà de la ciutat romana. El grup CITROM treballa intensament en el coneixement arqueològic de l’urbanisme i l’arquitectura romanes. Des de fa més de 15 anys, aquest equip de recerca ha dut a terme diferents projectes d’investigació en diverses ciutats romanes de Catalunya com Iesso, Iulia Libica o Tarraco. Fruit d’aquests treballs, s’han excavat i analitzat fòrums, termes, domus, temples, carrers, portes i muralles d’aquestes ciutats romanes. Els membres d’aquest grup han contribuït considerablement a l’estudi i publicació d’articles i monografies sobre diferents aspectes de la ciutat romana, incloent planimetries detallades de ciutats, estudis sobre l’arquitectura domèstica, sobre l’urbanisme i els seus carrers o sobre els edificis i espais públics (fòrums, termes,…).\n2) L’arqueologia del territori i del poblament. El coneixement de l’evolució de l’ocupació del territori i de l’economia és un dels eixos principals d’aquest grup de recerca. Des dels seus inicis, el CITROM ha desenvolupat projectes de recerca potents que estan actualitzant tot el coneixement sobre els processos d’ocupació, gestió del territori i l’evolució del poblament des de l’època ibèrica fins a la tardoantiguitat, com és el projecte de l’Ager Tarraconensis. A partir del buidatge sistemàtic de tota la documentació arqueològica, de l’estudi dels materials arqueològics, especialment les ceràmiques, de campanyes de prospecció sistemàtica i intensiva i l’aplicació de noves tecnologies com la geofísica (Georadar, magnetometria i resistivitat elèctrica) i el Remote Sensing, el CITROM ha estudiat i caracteritzat amplis territoris vinculats a importants ciutats romanes. Una línia important dins d’aquests estudis s’ha centrat en la sistemàtica de les diferents tipologies d’assentaments, com es reflecteix en el projecte TIR-FOR, en la cartografia del poblament. El CITROM ha dut a terme nombrosos estudis sobre vil·les romanes de Catalunya i l’arc Mediterrani. Dins d’aquesta línia general d’estudi del territori, el CITROM està desenvolupant actualment una important línia d’estudi sobre el procés de romanització als territoris orientals de la península ibèrica oferint innovadores interpretacions sobre les primeres fases de la presència romana. El seu objectiu és analitzar les solucions que va implementar el poder romà per controlar alguns territoris peninsulars en el període immediat a la conquesta i prèviament a la fundació de ciutats, a partir de l’excavació i anàlisi de les diferents tipologies d’assentament de s. II aC (centres logístics, castella, centres de control administratiu) entre els quals destaquen els jaciments de Mons Observans: Can Tacó-Turó d’en Roina (Montmeló-Montornès del Vallès) i Puig Castellar (Biosca).\n3) La producció, el comerç i les vies de transport. La relació entre ciutat i territori en època romana es desenvolupava en moltes ocasions a partir de la producció de mercaderies i la seva mobilitat, tant dels centres productors a les ciutats properes com des d’aquestes fins a tots els indrets de l’Imperi romà. El CITROM té una llarga trajectòria en l’estudi de la producció i distribució del vi Tarraconense (Projecte CITA). La majoria dels centres productors d’àmfores tarraconenses es troben en el territoris urbans a prop de les xarxes de transport (marítimes, fluvials o viàries), i per això des de fa uns anys aquest grup de recerca està realitzant un inventari d’aquests centres productors i marques d’àmfora associades, que ajuden a fixar millor les cronologies, les relacions socials, i vincular-ho amb toponímia medieval. Les vies de transport també representen un dels focus d’estudi principals d’aquest grup, actualment centrat en la investigació, recopilació i disseminació de les vies romanes de la part occidental de l’Imperi Romà. Finalment, un dels temes importants en la recerca del grup és la distribució del població des d’època pre-romana fins a la tardoantiguitat en el territori que incorporaria la província de la Hispania Citerior Tarraconensis.\n4) Linked Open Data. Aquest objectiu metodològic de registre i difusió de dades arqueològiques està vinculat transversalment a totes les línies de recerca del CITROM. L’Equip de recerca “Ciutat, Territori i Poblament en Època Romana” està plenament implicat en les noves metodologies per difondre i compartir les dades produïdes a partir dels projectes finançats amb fons públics. Seguint les directrius de l’H2020, totes les dades arqueològiques produïdes en els projectes d’aquest equip s’introdueixen en plataformes d’accés obert. A més, el CITROM és un equip capdavanter en la creació de protocols per la distribució i vinculació de dades amb altres projectes a partir del Semantic Web i dels Linked Open Data en Humanitats. Actualment, el CITROM lidera dos grans projectes internacionals amb aquesta base metodològica. El projecte TIR-FOR es desenvolupa sota els auspicis de la Union Académique Internationale (UAI) i està dissenyat per crear el mapa interactiu i gazetteer més complert i científicament rigorós sobre jaciments de tot l’Imperi romà alhora que permet integrar la investigació de tots els projectes en curs a través d’una cartografia interactiva potent, lligada a la investigació i a la interpretació històrica. La col·laboració directa amb equips de recerca de diversos països integrats en el projecte TIR-FOR, que treballen en la mateixa temàtica, permet estendre les anàlisis comparatives a diverses regions de l’antiguitat romana. I el projecte Viator-e, un projecte que pretén digitalitzar i oferir obertament els traçats de les vies romanes de la part occidental de l’Imperi romà.\nAquest equip centra el seu estudi en la ciutat romana i la seva articulació amb el territori, des de la perspectiva de l’arqueologia urbana i del poblament rural. La recerca se centra en quatre àrees: el Camp de Tarragona (Tarraco), la Segarra i l’Urgell (Iesso), el Vallès Oriental, el Maresme i la Cerdanya (Iulia Libica). La col·laboració directa amb grups de diversos països integrats en el projecte internacional Tabula Imperii Romani/Forma Orbis Romani, que treballen en la mateixa temàtica, permet estendre les anàlisis comparatives a diverses regions del món de l’antiguitat romana.\nEl principal objectiu de la recerca desenvolupada per aquest grup és analitzar les solucions que va implementar el poder romà per controlar alguns territoris peninsulars en el període immediat a la conquesta i prèviament a la fundació de ciutats. S’analitzen les diferents tipologies d’assentament: centres logístics, campaments, castella, centres de control administratiu, etc.\n1) L’Arqueologia del nucli urbà de la ciutat romana.\nLa Ciutat romana de Iesso (Guissona). L’urbanisme i l’articulació dels espais públics i privats. (Projecte Quadriennal. Generalitat de Catalunya. CLY009/18/00099)\nDates: 01/01/2018 / 31/12/2021\nProjecte Iulia Libica (Llívia, Cerdanya): el fòrum i el territori de la ciutat. (Projecte Quadriennal. Generalitat de Catalunya. CLT009/18/00093)\nRecerca arqueològica a Iesso(Guissona)\nDates: 01/01/2004 / 30/12/2020\n2) L’Arqueologia del territori i el poblament\nEl poblament romà a la zona de Cambrils: estudi de l’economia i l’evolució de les villaeromanes\nDates: 01/01/2020 / 31/12/2022\nLa villa romana de la Gran Via – Can Ferrerons (Premià de Mar, Maresme)\nDates: 01/01/2008 / 31/12/2021\nDates: 01/07/2012 / 31/12/2021\nAnàlisi arqueològica de la primera ocupació romana a l’altiplà central de Catalunya (Projecte Quadriennal de Recerca Arqueològica 2018-2021. Generalitat de Catalunya. CLT009/18/00014\n3) La producció, el comerç i les vies de transport\nRedes de comunicación y organización territorial del Imperio romano de occidente. Network Analysis aplicado al transporte en la antigü RTI2018-098905-J-I00. (MCIU/AEI/FEDER, UE)\nDates: 22/11/2019 / 21/11/2022\nAprofundiment en el coneixement de la xarxa viaria romana a Catalunya. Prospeccions arqueològiques a les vies romanes del Perelló, Lluçanès i Selvanera. (Projecte Quadriennal. Generalitat de Catalunya. CLT009/18/00051)\n4) Linked Open Data\nTabula Imperii Romani- Forma Orbis Romanion line (TIR-FOR)\nDates: 05/01/2015 / 31/12/2022


Torres, Joseph de 1665-1738 [WorldCat Identities]\nTorres, Joseph de 1665-1738\n103 works in 218 publications in 5 languages and 1,077 library holdings\nMusical settings Music History Chamber music Sacred music Songs Scores Criticism, interpretation, etc\nAuthor, Editor, Composer, Bibliographic antecedent\nMost widely held works about Joseph de Torres\nLa música en la Real Capilla de Madrid : José de Torres y Martínez Bravo (h.1.670-1.738) by Begoña Lolo( Book )\nLife and works of Joseph de Torres y Martínez Bravo by Yvonne Levasseur-de-Rebollo( )\nLibro que contiene onze partidos del M. Dn. Joseph de Torres : a study of authorship by Ruben Valenzuela( )\nUn libro didáctico del siglo XVIII para la enseñanza de la composición en la Nueva España : el "libro que contiene onze partidos del M. Dn. Joseph de Torres" by Gustavo Delgado Parra( Book )\nMost widely held works by Joseph de Torres\nJosé de Torres's treatise of 1736 : general rules for accompanying on the organ, harpsichord, and the harp, by knowing only how to sing the part, or a bass in canto figurado by Joseph de Torres( Book )\n9 editions published in 2000 in English and Spanish and held by 281 WorldCat member libraries worldwide\nSilence & music by SWR Vokalensemble Stuttgart( )\nFragmentos musicos, repartidos en quatro tratados. En que se hallan reglas generales, y muy necessarias para canto llano, canto de organo, contrapunto, y composicion by Pablo Nassarre( Book )\n15 editions published between 1700 and 1988 in Spanish and held by 56 WorldCat member libraries worldwide\nReglas generales de acompañar, en organo, clavicordio, y harpa : con solo saber cantar la parte, o un baxo en canto figurado ; distribuidas en tres partes ... by Joseph de Torres( Book )\n10 editions published between 1736 and 1983 in Spanish and held by 44 WorldCat member libraries worldwide\n6 editions published in 2000 in Latin and Spanish and held by 43 WorldCat member libraries worldwide\nReglas generales de acompañar, en organo, clavicordio, y harpa : con solo saber cantar la parte, ò vn baxo en canto figurado ; distribuida en tres partes ... by Joseph de Torres( Book )\n8 editions published between 1702 and 1736 in Spanish and held by 26 WorldCat member libraries worldwide\nReglas generales de acompañar, en organo, clavicordio, y harpa, con solo saber antar ia parte, ò vn baxo en canto figurado. Distribvidas en tres partes. En la primera, se enseñan los fundamentos, que deben preceder al acompañar, en la segunda el modo de compañar, vsando solo de especies consonantes, y en la tercera el modo de practicar las especies falsas by Joseph de Torres( Book )\n4 editions published between 1702 and 1983 in Spanish and held by 19 WorldCat member libraries worldwide\nObras posthumas de poesia by Eugenio Coloma( Book )\n3 editions published in 1702 in Spanish and held by 18 WorldCat member libraries worldwide\nVersa est in luctum : SATB by Joseph de Torres( )\n3 editions published in 1997 in Latin and held by 16 WorldCat member libraries worldwide\nCantadas : Spanish solo cantatas (18th century) by Joseph de Torres( Recording )\n9 editions published between 1999 and 2012 in 4 languages and held by 14 WorldCat member libraries worldwide\nObras a solo y a dúo de la imprenta de música by Joseph de Torres( )\nReglas generales de acompanar, en organo, clavicordio, y harpa, con solo saber cantar la parte, o vn baxo en canto figurado by Joseph de Torres( Book )\n2 editions published in 1702 in Spanish and held by 11 WorldCat member libraries worldwide\nComplete organ music by Joseph de Torres( Recording )\n2 editions published in 2014 and held by 9 WorldCat member libraries worldwide\nReglas generales de acompañar : en organo, clavicordio, y harpa by Joseph de Torres( Book )\n5 editions published in 1983 in Spanish and Undetermined and held by 7 WorldCat member libraries worldwide\nChoral Concert : Beverly Hills All Saints' Church Choir - SUSA, C.( Recording )\nReglas generales de acompañar, en organo, clavicordio, y harpa, con solo saber cantar la parte, ò un baxo en canto figurado, etc by Joseph de Torres( Book )\n5 editions published between 1702 and 1736 in Undetermined and English and held by 5 WorldCat member libraries worldwide\n5 editions published between 1705 and 1940 in Spanish and Multiple languages and held by 5 WorldCat member libraries worldwide\n"Más no puede ser" : villancicos, cantatas et al by Al Ayre Español (Musical group)( Recording )\n3 editions published in 1994 in No Linguistic content and Undetermined and held by 5 WorldCat member libraries worldwide\nAudience level: 0.60 (from 0.39 for Silence & ... to 0.96 for Reglas gen ...)\nMurphy, Paul 1962- Other\nRose, Barry 1934-\nWikipedia José de Torres\nAuthorship Cantatas, Sacred Choruses, Sacred (Mixed voices, 4 parts), Unaccompanied Choruses, Sacred (Mixed voices) Choruses, Sacred (Mixed voices), Unaccompanied Choruses, Sacred (Mixed voices) with organ Choruses, Secular (Mixed voices), Unaccompanied Church music Composers Composition (Music) Continuo Gregorian chants Gregorian chants--Instruction and study Hymns Louis--I,--King of Spain, MacColl, Evan, Masses, Unaccompanied Masses for the dead (Pre-Vatican II : Catholic Church) Masses--Scores Mexico Motets Music Musical accompaniment Music--Computer network resources Music theory Organ music Part songs, English Real Capilla de Madrid Requiems--Scores Solo cantatas, Sacred (High voice) Solo cantatas, Secular (High voice) Songs with continuo Spain Torres, Joseph de, Trio sonatas (Violins (2), continuo) Villancicos (Music) Vocal duets with continuo Vocal quartets with continuo Vocal trios with continuo\nBravo, José de Torres Martínez 1665-1738\nBravo, José de Torres y Martínez 1665-1738\nBravo Joseph de Torres y Martínez 1670?-1738\nDe Torres José 1670?-1738\nDe Torres, Joseph.\nDe Torres, Joseph 1665-1738\nDe Torres y Martínez Bravo, Joseph 1670?-1738\nJosé de Torres Spaans organist (1665-1738)\nJosé de Torres Spanish composer\nJoseph de Torres y Martínez Bravo compositeur espagnol\nJoseph Torres Martínez Bravo\nJoseph Torres Martínez Bravo compositor espanyol\nMartínez Bravo, José de Torres 1665-1738\nMartínez Bravo, José de Torres y 1665-1738\nMartínez Bravo, Joseph de Torres y 1670?-1738\nTorres, J. de 1665-1738\nTorres, José 1665-1738\nTorres, José de.\nTorres, José de 1665-1738\nTorres José de 1670?-1738\nTorres Joseph de 1670?-1738\nTorres, Joseph de ca. 1670-1738\nTorres Martínez Bravo, José de 1665-1738\nTorres Martínez Bravo, Joseph 1665-1738\nTorres Martínez Bravo, Joseph de 1665-1738\nTorres y Martínez Bravo, José de 1665-1738\nTorres y Martínez Bravo, José de ca. 1670-1738\nTorres y Martínez Bravo, Joseph 1665-1738\nTorres y Martínez Bravo, Joseph de 1665?-1738\nTorres y Martínez Bravo, Joseph de ca. 1670-1738


Ribó celebra la aprobación de fondos estatales para la EMT solicitados por València\nInicio Valencia Ciudad Ribó celebra la aprobación de fondos estatales para la EMT solicitados por...\nEl alcalde ha señalado que este fondo busca compensar parte de las pérdidas del año pasado, “pero el Gobierno tendría que estar ya pensando en alguna fórmula para ayudar a los ayuntamientos a financiar la pérdida de ingresos que hemos sufrido, sobre todo en el primer cuatrimestre, por las restricciones y las diferentes oleadas de la pandemia”, ha añadido el primer edil. “El transporte urbano es una competencia municipal, y en València hemos hecho mucho los últimos años para mejorarlo, ampliando líneas, renovando la flota de autobuses, contratando conductores... Para tener un buen servicio, hace falta una buena financiación”.\nPor su parte, el concejal de Movilidad Sostenible, Giuseppe Grezzi, ha valorado que "esta aportación es importante pero insuficiente, puesto que cubre solo las pérdidas del 2020, tal como reconoce el Gobierno en el decreto publicado. El gobierno del Estado tiene que ampliar las ayudas por las pérdidas ocasionadas por la covid también en este 2021, y al mismo tiempo aprobar con celeridad la Ley de Financiación del Transporte que se está debatiendo en el Congreso, para fijar un marco estable y plurianual de financiación del transporte público".\nArtículo anteriorCatarroja prepara la reurbanización de siete calles en les Barraques y el Raval\nArtículo siguienteEl Jimmy Glass Jazz reabre en junio en el año de su 30 aniversario


Tàrrega per la Independència: de maig 2014\nAnàlisi del resultat de les eleccions europees\nUnes quantes dades, interessants per veure com de diferent ha estat el comportament electoral dels catalans respecte els espanyols.\nUna curiositat sobre el cens: Catalunya ha perdut 50.000 votats, mentre que la "Espanya real" (traient Catalunya) n'ha perdut 710.000. A proporció, doncs, el pes demogràfic de Catalunya ha augmentat una mica: 15,3% ara, 15,1% fa cinc anys.\nA Catalunya han votat 550.000 persones més que fa cinc anys. A l'Espanya real, 560.000 menys.\nSobre el cens electoral, a Catalunya ha augmentat la participació gairebé un 11% (del 36,9% al 47,6%). En canvi a l'Espanya real, ha caigut un 1% (del 46,3% al 45,5%).\nEn definitiva, per cada 100 votants catalans de fa cinc anys, enguany n'han votat 128 (un creixement de vot absolut del 28%). En canvi, per cada 100 espanyols que van votar fa cinc anys, ara n'han votat 96 (una disminució de vot absolut del 4%).\nAixò, comparant xifres de vot en general. Ara, comparant resultats per partits...\nA Catalunya el PSC perd el 49% dels vots que tenia fa cinc anys. A l'Espanya real, el PSOE "només" en perd el 40%. O sigui que el desastre del Navarro encara és pitjor que el del Rubalcaba. Quin drama!\nA Catalunya el PP perd el 31% dels vots que tenia fa cinc anys. A l'Espanya real en perd el 39%. Conclusió: la Camacho ho fa millor que els seus companys de partit... Si algú s'ho creu, allà ell.\nA Catalunya CiU guanya 107.000 vots, un 24% més que fa cinc anys. Però a la resta d'Espanya, els seus socis de coalició (PNB bàsicament) en perden 64.000, un 18% menys que fa cinc anys. El balanç conjunt és positiu i guanyen 42.000 vots, un 5% més que fa cinc anys. Però el pes de CiU respecte PNB és molt més gran.\nEntre ERC i Bildu, que anaven junts a les darreres europees, guanyen 420.000 vots a Catalunya, un 230% més que fa cinc anys. Fora de Catalunya en guanyen 138.000 més, un 65% més. En conjunt guanyen 559.000 vots, més 141% sobre fa cinc anys.\nICV creix a Catalunya 139.000 vots, un 116% respecte fa cinc anys. Però fora de Catalunya La Izquierda Plural creix 835.000 vots, un 178% més que cinc anys enrere. Tot i que ICV continua traient millor percentatge que IU (10,3% vers 9,9%), els resultats s'han igualat molt respecte fa cinc anys (6,1% vers 3,4%).\nAnalitzant-ho per blocs a favor i en contra del dret a decidir, es veu com els que hi estan a favor guanyen 659.000 vots, un 89% més que fa cinc anys. I els que hi estan en contra perden 284.000 vots, un 26% menys que fa cinc anys.\nEn percentatge sobre el cens, el bloc favorable (CiU-ERC-ICV) té el 56% dels vots, i el contrari (PP-PSC-C's-UPyD) el 32%. Al bloc favorable caldria afegir-hi el vot de la CUP, que no s'ha presentat en aquestes eleccions. Sí que ho ha fet, però, PODEMOS, que s'ha declarat favorable al dret a decidir, encara que no estigui clar si els seus electors votarien Sí-Si a la consulta del 9 de novembre. I cal suposar que també s'hi podrien afegir els vots dels que van votar per BILDU o per PRIMAVERA EUROPEA (Compromís, a València). Aleshores el percentatge del bloc a favor del dret a decidir augmentaria fins al 61%. Si al grup dels contraris hi afegim els de VOX, es queden amb el mateix 32%. I la resta fins al 100% correspondria a un 5% de vots a altres partits sense posició coneguda sobre el tema (PACMA, Pirates, Escons en blanc...) i un 2% de vot en blanc. Ara mateix, doncs, el bloc a favor gairebé doblaria el bloc en contra (61% vs 32%).\nUna darrera curiositat, però significativa. Aplicant la llei d'Hont he calculat com es repartien els escons per cada partit.\nEl darrer escó, el que fa 54, l'ha obtingut C's. És a dir que li ha anat molt just de perdre'l i quedar-se amb un de sol. Però el més sorprenent és qui ha estat a punt d'arrabassar-li. Si el nostre 'amic' Alejo Vidal-Quadras hagués tret 2.628 vots més, VOX s'hauria endut aquest darrer escó.\nI no ha estat possible per culpa dels maleïts catalans... Mentre a les espanyes treu un 1,8% de vots, a Catalunya es queda amb un 0,3% (a Tàrrega va traure un únic vot). Tothom acaba recollint el que sembra.\nPosicionament de l’ANC davant les eleccions europees\nNova Tàrrega del dijous 22 de maig de 2014\nLes eleccions europees són a la porta. Aquesta vegada, més enllà de la nova composició del Parlament Europeu i de les conseqüències per a la construcció europea, els resultats tindran una gran importància per al futur de Catalunya. La tradició europeista de Catalunya és coneguda per tothom. Perquè el nostre poble sempre ha identificat Europa amb democràcia i llibertat. Per això, avui, que ens volen silenciar el vot i el futur, ens tornem a girar cap a Europa.\nTenim l'oportunitat que la nostra veu se senti forta. Com ho és la nostra voluntat de ser un poble lliure, i que els nostres vots siguin tan nombrosos com ho són els nostres anhels i tan diversos com ho és la nostra realitat.\nAmb el nostre vot direm a Europa que som un poble i que volem votar. Amb el nostre vot pels partits favorables al dret a decidir direm que tenim dret a determinar lliurement el nostre futur polític col·lectiu. Amb el nostre vot per les coalicions independentistes (les que impulsen CiU i ERC) o que estan a favor del dret a decidir (ICV-EUiA) direm que volem esdevenir un nou Estat d'Europa.\nSom un poble divers, obert i inclusiu que vol decidir el seu futur. Democràticament, pacíficament. Som un vell poble d'Europa que vol recuperar el seu lloc dins la comunitat internacional. I hem decidit que votarem perquè volem construir un nou Estat més just, més social, més obert i més lliure. Participant activament, posarem Europa davant dels seus valors i les seves declaracions de principis democràtics i socials.\nAquestes eleccions són un repte i una oportunitat per a Catalunya. I tenen una significació múltiple: l’europea i la catalana, la social i la nacional. Cal, doncs, que el poble de Catalunya es mobilitzi per assolir una participació tan alta com sigui possible, perquè la nostra determinació nacional serà observada i valorada pels països europeus en funció dels vots obtinguts per les candidatures favorables a la consulta i a la independència.\nEl 25 de maig cal desbordar les urnes. Amb un missatge socialment plural, però nacionalment clar i unitari: votarem la nostra llibertat el 9 de novembre!!\nI el dimarts 27 de maig, sessió informativa al Centre d’Entitats. En l’escrit publicat fa dues setmanes parlàvem de “Tributs de Catalunya” com una estructura d’estat. Ara que estem en plena campanya de la Renda, és el moment de ‘mullar-nos’ i pagar els nostres tributs a través de l’Agència Tributària de Catalunya. Per conèixer millor quins són els passos a seguir, hem cregut convenient realitzar aquesta sessió informativa, oberta al públic en general però adreçada especialment a gestors i assessors fiscals, per tal que puguin assessorar correctament els seus clients.\nPaguem els impostos a Catalunya. Aquest és el títol de la conferència que, emmarcada dins la campanya de Sobirania Fiscal de l’ANC, impartiran Josep M. Bellmunt i Carme Teixidó, membres del col·lectiu “Catalunya Diu Prou” que es qui va impulsar, ja fa tres anys, aquesta iniciativa. La xerrada tindrà lloc al Centre d’Entitats (c. Segle XX, 2), el proper dimarts 27 de maig a dos quarts de nou del vespre.\nExerceix la teva #SobiraniaFiscal o, si més no, #Declarat. Si no vols complicar-te tant, perquè la declaració et surt negativa i penses que retardaran la teva devolució (que no és cert) o, simplement, creus que és massa difícil, tens una alternativa: Declara’t a Catalunya. Aquesta campanya alternativa té l’objectiu de potenciar que el màxim de declarants (tant persones individuals com empreses) lliurin una còpia de la declaració fiscal que fan a l'Estat a l'Agència Tributària de Catalunya. És un pas senzill i sense conseqüències legals i fa que l'ATC compti amb informació pròpia i faciliti el pas per assumir la totalitat de la recaptació quan arribi el moment.\nVotar a Europa i pagar a Catalunya. Vet aquí dues coses ben senzilles que contribuiran a aconseguir els nostres objectius.\nPosicionament de l’ANC davant les eleccions europe...