8 coses que passaran quan comencis a seguir els teus somnis | CAT.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nAlguns somnis són merament capritxosa i alguns són una mica més realista. Tots tenim somnis i metes, però no tots ens perseguir; i és quan vostè comença a realitat persegueixen els seus somnis que les coses comencen a succeir. Això és quan les coses es posen interessants, por i molt divertit, tot al mateix temps, i, fins i tot, si no en última instància, aconseguir el seu somni, almenys, s'han intentat. Així que les seves metes i somnis de la part posterior de l'armari, la pols d'ells cap avall, i donar-li una oportunitat i aquí hi ha vuit coses que vostè pot esperar que succeeixi, quan ho fa perseguir els seus somnis:\n1. Quan s'inicia després els seus somnis, se li va a molestar algunes persones\nNo es desanimi per altres persones, ja que algunes persones no estaran contents que vostè està seguint els seus somnis. D'una banda, algunes persones són només va a estar gelós que té l'ampolla per donar-li una oportunitat i no ho fan, i altres persones properes a vostè podrien ser de por per la idea dels canvis que puguin produir com a conseqüència que perseguint els seus somnis, així que sigui conscient.\n2. Arran dels seus somnis podria fer por\nDepenent del que el seu somni és, les coses podrien por. És possible que témer el fracàs o pot ser que hagi de fer alguns canvis dràstics en la seva vida, però si el seu somni és important per a vostè, a continuació, s'adhereixen a les seves armes de foc, sempre que vostè no està trepitjant sobre els altres per arribar-hi, ja que no és digne d'ell.\n3. Quan es comença a perseguir els seus somnis, vostè aprendrà a demanar ajuda\nÉs probable que necessiti ajuda, en algun lloc al llarg del camí, de manera que haurà d'aprendre a preguntar per ella. Això tindrà més beneficis, el que s'espera d'ell, ja que no només va a aprendre i obtenir l'ajuda que necessita, però també s'obrirà un nou cercle sencer d'amics i coneguts.\n4. Vostè va a posar-se a prova\nSi es tracta d'un somni que s'estan duent a terme, llavors no serà fàcil. Vostè va a posar-se a prova als límits i més enllà, i que probablement trobarà fortaleses en si mateix que mai va saber que tenia.\n5. Arran dels seus somnis li farà anar fora de la seva zona de confort\nÉs un somni, de manera que van a llocs que mai han estat abans, però això és part de la diversió de tractar. Si vostè ha fet tot abans, llavors quin seria el punt de tractar. Buscant un somni realment és tant sobre el viatge, ja que és el destí, així que assegureu-vos que vostè fa la major part d'ella a mesura que avança al llarg del seu camí.\n6. Hi haurà dies en què voldrà tirar la tovallola\nSerà dur, se sabia que quan va començar, i hi haurà dies en què el somni sembla tan lluny que haurà de donar-se per vençut. Recordeu però que ningú aconsegueix els seus somnis sense contratemps i dubtes. L'única diferència entre guanyadors i perdedors és que els guanyadors no sempre es donen per vençuts.\n7. Quan es comença a seguir els seus somnis, vostè començarà a sentir una gran sensació d'èxit\nNo siguem negatius sobre això, sí, serà difícil i sí, ha d'esperar alguns contratemps, però fins i tot tenint només els primers passos cap al seu somni es va a sentir molt bé. Celebrar cada èxit en el camí i tractar a cada fita arribat com una fita en si mateix, se li donarà l'incentiu i l'esperança de seguir endavant.\n8. Trobareu que seguir els seus somnis val la pena\nRealment és una sensació meravellosa per perseguir els seus somnis i, encara que no aconsegueix el seu objectiu final, almenys, s'han intentat i guanyarà tanta confiança, el coneixement i la força interior de tota l'experiència. Mira que la vida és per viure i només tens un tret en ell, així que no siguis una d'aquelles persones que sempre estarà preguntant 'i si?'\nQuines altres coses creus que passarà quan s'inicia després dels seus somnis?


mel de castanyer - comprar mel de castanyer - mel natural del Montseny\nInici / Mels / Mel de castanyer\nMel de castanyer 960gr\nMel de castanyer 500gr anti-gota\nMel de castanyer 260gr\nCARACTERÍSTIQUES DE LA MEL DE CASTANYER: Mel de color fosc amb un característic to vermellós. Amb olor forta i penetrant amb gust intens i un lleuger toc amarg.\nPROPIETATS: Les seves propietats destaquen per ser rica en ferro i afavorir la circulació de la sang. En tenir un alt contingut de fructosa és apta per a persones diabètiques que se’ls hi permet prendre poca quantitat de sucre. També té bones qualitats en cas de diarrea.\nORIGEN: La nostra mel de castanyer està recol·lectada a la zona del Montseny per les abelles de la nostra explotació. És un producte 100% natural.


Culminen els treballs de reparació de la cornisa de l'Església de Sant Miquel de Canet – Vinaròs News\nCANET LO ROIG 30 març, 2018 Vinaròs News\nNOTA DE PREMSA Les obres de reparació i consolidació de la cornisa de l’Església-Fortalesa de Sant Miquel Arcàngel han finalitzat. L’actuació, que ha tingut...\nLes obres de reparació i consolidació de la cornisa de l’Església-Fortalesa de Sant Miquel Arcàngel han finalitzat. L’actuació, que ha tingut un cost zero per a les arques municipals, ha comptat amb dues línies de finançament que han permès cobrir el pressupost total de 37.385.4 euros al que ascendeixen els treballs.\nUna de les ajudes, de 24.647,70 euros, ha sigut sufragada a través del programa ‘Recuperem Patrimoni’, inclòs en el Pla d’Inversions en Patrimoni Cultural Valencià (PIPCV), promogut per la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport.\nLa resta del pressupost ha sigut assumit pel Bisbat de Tortosa (9.664,27 euros) i per la parròquia de San Miguel (3.073,43 euros) amb les aportacions que han realitzat els feligresos. De fet, aquestes dues contribucions han permès ampliar les obres i reparar altres desperfectes de la cornisa i esquerdes de la façana.\nL’alcaldessa, María Ángeles Pallarés ha destacat la importància de l’actuació “eren unes obres necessàries perquè són un pas en la conservació del nostre patrimoni, però, essencialment per la seguretat de les persones, ja que els continus despreniments de la cornisa suposaven un greu perill”. Pallarés ha agraït les ajudes rebudes i ha destacat la gestió de Consuelo Bataller, “la seua insistència, amb contínues visites a la Conselleria reivindicant l’actuació, ha agilitat els tràmits”, va assenyalar.\nAixí mateix, l’alcaldessa ha manifestat que espera que la restauració del temple continue i va assegurar que el consistori seguirà treballant per a recaptar les ajudes necessàries, “l’església-fortalesa presenta greus deficiències i cal una reforma integral”. En aquest sentit, Pallarés ha avançat que actualment “estem en converses amb la Diputació Provincial amb la finalitat d’aconseguir els fons necessaris per a escometre les obres de reforma del campanar”.


Habitacions Individuals / Dobles\nMitjançant aquest avis Bon Repós SL, CIF B-43.600.188, titular de l web www.hotelvilamarcambrils.com informa als seus usuaris sobre la seva Política de Protecció de Dades de Caràcter Personal, conforme a la legislació vigent en aquesta matèria.\nBon Repós SL es reserva el dret a modificar la present política a la seva discreció. L' usuari accepta que les dades personals per ell facilitades o que es facilitin en el futur en la web www.hotelvilamarcambrils.com puguin ser objecte de tractament en un fitxer de dades de caràcter personal.\nLes dades així registrades podran ser utilitzats per a l'enviament d'informació i promocions de l'hotel. Els fitxers així creats seran titularitat i responsabilitat de Bon Repós SL.\nEl titular de les dades tindrà en tot moment el dret d'accedir als fitxers automatitzats, podent exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició en els termes recollits en la legislació de protecció de dades.


Aprendre en moviment | El Blog de l'Alzina de Collbató\n13 març Aprendre en moviment\nPosted at 21:04h in Moviment\tby\tAlzina\nComencem respirant amb senzillesa, sense cap pretensió de millorar ni modificar res. I això ens porta al present, aquest “Aquí i Ara” que ens facilita l’obertura d’una porta que s’obre cap endins.\nAquesta porta ens trasllada a un espai amb un llenguatge particular perquè no està fet únicament de paraules. Ens ajuda a viatjar per sensacions i emocions que pertanyen a vivències d’etapes on la paraula no era una eina al nostre abast, vivències que ens han construït d’alguna manera i que escapen al nostre control i coneixement.\nCom un eix vertebrador, la respiració manté units el nostre cos físic, el cos emocional i el cos mental i això inclou la part conscient i inconscient del nostre psiquisme.\nA les sessions de Treball Sobre Sí en moviment, donem prioritat al cos i a les sensacions físiques. L’aprenentatge, a diferència d’altres aproximacions terapèutiques, s’esdevé a través d’experiències viscudes entre el moviment, la música, el contacte i una actitud d’acceptació de l’experiència que succeeix.\nEl grup és important. Com si es tractés d’una caixa de ressonància, té un efecte amplificador i facilitador de l’experiència. Fins al punt que l’integrem com un subjecte més que participa de les sessions. Fem descobertes gràcies a la força que ens ofereix i a l’efecte mirall dels companys. Les relacions interpersonals que emergeixen no deixen de ser un laboratori segur on experimentar amb els nostres vincles quotidians.\nTotes les emocions són benvingudes. Mentre comprenem l’energia de la por i aprenem a travessar-la, és revelador adonar-nos com la música, el moviment i el cos ens permeten entrar en contacte o travessar espais emocionals antagònics amb una facilitat a cops sorprenent…\nEl treball en cercle ens permet avantatges com la comunicació visual i l’experimentació amb moviments que no són habituals en nosaltres. Abastar noves maneres de moure’ns o expressar-nos està relacionat amb canvis psíquics profunds.\nEl joc i la creativitat ens faciliten moments per contactar amb el caos, la vergonya, la ràbia, l’afecte, la vulnerabilitat o…\nEstructurem les sessions en diverses fases, començant per un escalfament i arrelament que faciliten la fase d’activació i mobilització per culminar en una altra d’expressió i conscienciació. En una fase més avançada dels grups ens arriba sovint el regal de moments d’irradiació on emergeix el plaer de mostrar-nos sense màscares.\nAmb aquest treball aconseguim una major energia i vitalitat per enfocar els reptes de la vida. En aquesta aproximació del Treball sobre Sí que aplega també una mirada gestàltica, també és notable el coneixement que anem adquirint de nosaltres mateixos i de la manera com establim els vincles amb la vida.\ngestalt, terapia, treball sobre sí


El Crist de Gala | Catàleg Raonat de Pintures | Fundació Gala - Salvador Dalí\nResultat 115 de 233\nNúm. cat. 892\n1979, Paris, Centre Georges Pompidou, Musée National d'Art Moderne, Salvador Dalí: rétrospective, 1920-1980, 18-12-1979 - 21-04-1980, núm. cat. 331\n1980, London, The Tate Gallery, Salvador Dalí, 14-05-1980 - 29-06-1980, núm. cat. 247\n1983, Madrid, Museo Español de Arte Contemporáneo, 400 obras de Salvador Dalí del 1914 al 1983, 15-04-1983 - 29-05-1983, núm. cat. 434\n1989, Stuttgart, Staatsgalerie, Salvador Dalí, 1904-1989, 13-05-1989 - 23-07-1989, núm. cat. 312\n2000, Hartford, Connecticut, Wadsworth Atheneum Museum of Art, Dalí's optical illusions, 21-01-2000 - 26-03-2000, núm. cat. 65\n2004, Venezia, Palazzo Grassi, Dalí, 12-09-2004 - 16-01-2005, núm. cat. 248\n2010, Paris, Musée Jacquemart-André, Du Greco à Dalí : les grands maîtres espagnols de la collection Pérez Simón, 12-03-2010 - 01-08-2010, núm. cat. 66\n2012, Paris, Centre Pompidou, Dalí, 21-11-2012 - 25-03-2013, p. 272\nPla, Josep | Dalí, Salvador (il.), Obres de museu, DASA, Figueres, 1981, p. 162 (imatge girada)\nVallès i Rovira, Josep, Dalí delit Empordà, Carles Vallès, Figueres, 1987, p. 169, p. 170 (imatge indirecta)\nLos Dalís de Dalí: colección del museo nacional centro de arte reina Sofía, Centro cultural/Arte contemporaneo, México D. F., 1990, p. 51\nTello, A. B., Salvador Dalí, Vilmar, Barcelona, 1990, p. 123 (imatge girada)\nRomero, Luis, PsicoDálico Dalí, Mediterranea, Barcelona, 1991, p. 241\nDescharnes, Robert | Néret, Gilles, Salvador Dalí, 1904 -1989, Benedikt Taschen, Köln, 1994, p. 666-667\nSchiebler, Ralf, Dalí : genius, obsession and lust, Prestel, Munich - New York, 1996, p. 108\nGaultier, Alyse, L'Abcdaire de Dalí, Flammarion, Paris, 2004, p. 23\nSchiebler, Ralf, Dalí : the reality of dreams, Prestel, Munich | London | New York, 2011, p. 108, p. 109


Dto.JDM 31.688 de 30.06.2006 | Page 6 | Normativa Departamental\nVol. TOTIDVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título VIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Secc. VVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Grupo II, Art. 542.1\nVol. TOTIDVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título VIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Secc. VIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Grupo I, Art. 551\nVol. TOBEFUVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título IVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. III, Art. 7\nVol. IVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título VII, Art. 783\nVol. IVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título VII, Art. 785\nVol. IVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título VII, Art. 787\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título Único, Cap. VIII, Art. 103\nVol. IIIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Libro IIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título ÚnicoVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Cap. IXVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Secc. I, Art. 107\nVol. VIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título II, Cap. V, Secc. I, Art. 1091.2\nVol. VIVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Parte LVol. II, Libro I, Parte R, Título I, Cap. I, Art. 2, Título II, Cap. V, Secc. I, Art. 1091.8


Delegació de Govern advoca per esperar a implantar el passaport COVID en establiments | Valencia Extra\nLa delegada del Govern en la Comunitat, Gloria Calero, ha advocat aquest dimecres per esperar a estudiar la implantació del certificat COVID en establiments a la vacunació de la gran majoria dels valencians, així com perquè hi haja un marc general a Espanya.\nAixí ha coincidit amb la postura del ‘president’ de la Generalitat i la consellera de Sanitat, els també socialistes Ximo Puig i Ana Barceló, que veuen discriminatori aplicar aquesta mesura sense que els més joves hagen pogut accedir a les seues dosis. En altres comunitats com Galícia o Canàries ja està implantat, mentre Andalusia ha demanat l’aval de la justícia.\nCalero, en roda de premsa, s’ha limitat a destacar la “prudència” amb la qual la Generalitat gestiona la pandèmia i que “Puig està encertat en la decisió d’esperar”. També ha recordat que la sanitat està transferida a les autonomies, per la qual cosa considera que la Conselleria podria aplicar aquesta mesura dins del seu àmbit encara que “haurà d’haver-hi competències de l’Estat”.\nSobre el compliment de les últimes restriccions vigents fins al 16 d’agost, com el toc de queda en 77 municipis en risc, ha reconegut que “està sent més difícil de controlar per bon temps i per la sensació que la vacuna ja ens està deslliurant de tot”. Però ha ressaltat que els valencians compleixen majoritàriament i que “és una minoria la que s’està saltant les normes”.\nHa lamentat a més que “no hi ha solucions fàcils” per a controlar que no es produïsquen botellots, ja que creu que tot depén de l’educació i de “les maneres de divertir-nos”. Després de reconéixer que “molta gent jove no pot entrar en una discoteca perquè els preus estan com estan”, ha advertit que “tampoc és saludable posar-se darrere d’un cotxe i vinga a beure”, amb pandèmia o sense.\nAnul·lació de sancions del primer estat d’alarma\nD’altra banda, com a subdelegat en funcions a València, Luis Felipe Martínez ha explicat que la sentència del Tribunal Constitucional que va declarar inconstitucional el primer estat d’alarma “només afecta les sancions que estan en tràmit”.\nÉs una cosa que s’haurà de valorar en cada cas, encara que ha garantit que actualment no es tramita “cap” sanció d’aqueix període en les tres subdelegacions provincials. “Si hi ha alguna que no s’haja tramitat, si es donara el cas, hauria d’ordenar-se l’arxiu de la sanció”, ha precisat.\nEl sector de l'oci demana obrir fins a les 3,30 hores i que en les discoteques es permeta ballar amb màscares


El Kahoot del CNL de Lleida a Ua1\nConcurs en directe amb l’APP Kahoot sobre llengua i gènere dins el programa “Un dia més”.\n'Ainbo: La guerrera de l'Amazones' al Centre Cultural d'Artesa de Segre\nVisita guiada dels alumnes de l'Aula de Llengua al call jueu i al pou de gel de Tàrrega\nVisita guiada al call jueu de Tàrrega i al pou de gel a càrrec del director tècnic del Museu Comarcal de l’Urgell-Tàrrega, Oriol Saula.\nCinquena sessió del Club Virtual de Lectura Fàcil del CNL de Lleida\nCinquena sessió del Club Virtual de Lectura Fàcil, amb la lectura del llibre "Oliver Twist", de Charles Dickens, amb versió adapatada de Núria Martí, en col·laboració amb la Biblioteca Pública de Lleida.\nD'Artacan i els tres gosqueters al Cinema Casal d'Agramunt\nEl dilluns 21 de març a les 7 de la tarda, la Biblioteca Marquès d'Olivart de les Borges Blanques celebrarà el Dia Mundial de la Poesia amb la lectura del poema “Si puc”, de Gabriel Ferrater, en diverses llengües.\nAlumnes del CPNL participaran el dia 21 de març en la lectura del poema escollit per unificar aquesta diada (en català i altres llengües).\nPlaça de Ramon Llumà\nDia Mundial de la Poesia i Dia Mundial de la Síndrome de Down a Lleida\nCommemoració conjunta del CNL de Lleida, la Biblioteca Pública de Lleida i l’Associació Down Lleida pel 21 de març, ja que és el Dia Mundial de la Poesia i el Dia Mundial de la Síndrome de Down.\nDia mundial de la Poesia i dia mundial de la síndrome de Down\nCommemoració del DMP conjuntament amb el dia mundial de la Síndrome de Down amb l'objectiu de difondre la riquesa del fet poètic i seguir treballant per una societat inclusiva.\nEs reprèn el club de lectura del Pla d'Urgell amb 'Adreça desconeguda'\nLa primera lectura escollida és ‘Adreça desconeguda’. Va publicar-se per primera vegada el 1938, i en poc temps va ser considerada una obra mestra.\n¡Canta 2! al Cinema Casal d'Agramunt


Quina mandra!: El "debat"\nPublicat per Ferran Porta a les 15:14\nNo vaig veure el debat, per què no tenia ganes de sentir el mateix que he sentit 10.000 vegades. Trobo que aquestes eleccions Espanya esta fotent el ridicul més espantós de la seva història...\nTinc clar que votaré un partit català aquestes eleccions, no ho dubtis :-)\nPer cert, els teus textos en anglès m'agraden molt. Gràcies per no fer una simple traducció!\n26 de febr. 2008, 18:09:00\nVaig veure el debat, i el primer que vaig fer quan van començar les intervencions del Rajoy i del Zapatero respectivament va ser riure a "carcajada limpia", doncs no paraven de venir-me imatges del Queco i els de Polònia.\nI sí, van ser tant respectuosos en els torns (com anava agraïnt en M. Campo Vidal) que va resultar avorrit i insípid. Tanta espectativa per res, ens vam quedar igual.\nCom el doommaster, jo també votaré a un partit català!\n26 de febr. 2008, 18:41:00\nTotalment d'acord, de fet dic el mateix amb altres paraules al meu post d'avui\n26 de febr. 2008, 21:05:00\nApa! Un altre massoquista. Però que us heu begut l'enteniment?\n26 de febr. 2008, 21:26:00\nDoncs jo no vaig suportar més de 4 minuts de presumpte de debat (que de debat em sembla que en tenia poc). Per si un cas, revisem la definició de debat (i si cal, busquem també debate).\nSentir com el Rajoy pronuncia aquelles esses tan sibil·lants... em treu de polleguera. I pensar que a TV3 emetien la soporífera Zoo va ser decisiu: 4 minuts i canvio de canal!\nJo no votaré cap partit català: què hi fem allà? Redescobriré algun partit d'aquells que m'encanten, com ara Escons insubmisos o l'Antitaurí.\n26 de febr. 2008, 21:34:00\nThanks, Doom :) Al principi del blog feia traduccions, però em dóna menys feina -i té més sentit pels que no coneixen la realitat del nostre país- explicar-me en altres paraules.\nEsther molt ben vist això del Polònia! De fet, ara que ho dius, fa una estona he vist el de dijous passat i, sí, el Rajoy i el ZP polonesos semblen més autèntics! :)\nEdu, he passat per casa teva una estona, efectivament. Em sembla que en qüestions polítiques estem sempre un 99,9% d'acord!\nPuji, sí, tens raó, tens raó! Però coi, és que em pot el morbo. Segur que dilluns que ve no aguantaré més de 10 minuts. De rellotge! (el just per veure quina cara fan... i cap on mira Rajoy :)\nEi Nur, a mi em sembla que ser a Madrid és important. Considero Espanya el meu país? No!, però el cert és que ho és (uo, uo, uo... :( I mentre ho sigui, o hi poso algú que em tiri cables, o em donen pel sac.\nPerò ei!, els antitaurins em semblen molt guays, també :-)\nPS: Veig que a l'acepció "Debate", de la Wikipedia, hi apareix una foto del debat electoral xilè del 2005. Atenció: hi van participar TOTS els candidats, no només dos!!\n26 de febr. 2008, 22:10:00\nJo sí, que el vaig anar mirant, pel meu fill petit que ho feia (oè oè, primera intenció als 15 de comunicar-se amb el boig món adult)i evidentment tens raó, però jo no els pucposar al mateix sac, no són el mateix, ni són les mateixes les seves obres, sento discrepar. Altra cosa és el cim que desitjo, però no es poden comparar en fets fets, valgui la redundància, ni en pensaments ni en ideologia... Bons? No, Igualment dolents? No. Això penso, ara per ara... I no sóc votant del psoe, però no és igual, company!!!!! Petons!\n26 de febr. 2008, 23:10:00\nSi allò d'anit fora una obra de teatre, no duraria ni una setmana. Va ser una llauna, amb els mateixos arguments que hem estat escoltant durant 4 anys per part dels dos actorassos.\nJo ho tinc clar, al País Valencià votaré un partit català. Què hi farem, alguns som un cas perdut.\n26 de febr. 2008, 23:53:00\njo tambe el vaig veure senceri la veritat es que no em va agradar gens.\n27 de febr. 2008, 8:30:00\nDoncs ara preparats per a la 2a part de "más de lo mismo" perquè ja no m'espero res de res. I per cert, com sempre, sense representats de cap altra força política: I diuen que no són centralistes... noooo noooo. La mare que els va parir!!!!\n27 de febr. 2008, 9:34:00\nEl cert, és que la idea del bipartidisme és que que més els convé a PP i PSOE. Ambdós partits estan d'acord en moltes coses, moltes més de les que ens imaginem. Entre elles, fer un debat a dos bandes, menystenint la resta de partits. Oi que és macu?\n27 de febr. 2008, 14:28:00\nEi Zel, no discrepes perquè estem d'acord! Clar que jo tampoc veig igual al PP nacional-catòlic que al PSOE talentoso! Si un dels dos ha de manar, que sigui... Déu meu, que no sigui cap dels dos!\nNo, seriosament, d'acord que no sónc iguals, però tampoc no em surt de dins dir que l'un és bò i l'altre no.\nJosep, visca els casos perduts! :-))\nMikel, lògic. Un paio analític com tu (pel teu blog així m'ho sembla) no podia trobar res que valgués la pena, en la pantomima patètica de dilluns.\nSergi ni més ni menys. L'únic "morbo" que li trobo al debat de dilluns vinent seria veure si algun dels dos ha après la lliçó, o si segueixen sent dos carallots barallant-se perquè els treguin a ballar.\nI tant, Xavi, això claríssim. Mentre s'ho fan ells dos, la resta queda "amagada". Fora, home, fora!\n27 de febr. 2008, 16:26:00\nVal la pena: http://www.columbia.edu/~xs23/catala/articles/2008/Elecciones_2008/La_Dictadura_de_Los_Partidos.htm\n28 de febr. 2008, 14:39:00\nExcel·lent l'article, Sara Maria. Merci!\n29 de febr. 2008, 12:11:00


El BBVA creu que la «desacceleració econòmica suau» no acabarà en recessió - Diari de Girona\nEl BBVA creu que la «desacceleració econòmica suau» no acabarà en recessió\nEl director d'inversions del banc considera que l'actual cicle «està madur, però no està esgotat»\ncarles blaya 20.07.2019 | 23:26\nEnrique Marazuela és el director d'Inversions a BBVA Espanya. carles blaya\nEnrique Marazuela és el director d'Inversions a BBVA Espanya.\n«Ens trobem en una desacceleració econòmica suau que creiem que continuarà sent així, suau i que, per tant, no acabarà en recessió», assegura Enrique Marazuela, director d'Inversions de BBVA España Banca Privada des del 2004 i president de CFA Society Spain des del 2016. Marazuela, que durant la seva presidència del CFA Society Spain Barcelona ha estat designat Test Center pel CFA Institute, fet que incorpora la capital catalana en un selecte grup de ciutats rellevants per la seva projecció financera, ha parlat de les previsions actuals de l'evolució econòmica global i la seva repercussió a l'economia espanyola.\n«Es considera que després del pic expansiu estem en recessió, però el cicle econòmic està contínuament accelerant i desaccelerant. No passa res. Aquest és un dels cicles més llargs des que se'n fa seguiment, però els cicles no moren de vells. Està madur, però no està esgotat. Serem capaços de gestionar-ho», afirma Marazuela amb cert optimisme.\nPer a l'expert del BBVA, «potser és massa prematur, però veiem els primers signes d'estabilització. A Europa els signes de creixement el primer trimestre han estat bons i els Estats Units, que l'any passat van créixer significativament per una baixada d'impostos, estan tenint un bon comportament, i sense aquest factor impositiu. Hi ha qüestions desestabilitzadores, però no ens preocupen, com les negociacions entre la Xina i els EUA, perquè són molt complicades, però era necessari que hi hagués aquesta negociació, perquè la Xina ja és major d'edat», considera Marazuela. Quant al Brexit, una altra pedra a la sabata econòmica, Marazuela es refia que «no acabarà amb una sortida sense acord. La gran variable financera per mesurar l'economia britànica és la relació lliura-dòlar, i és estable. El mercat preveu que no hi haurà res greu».\nLa situació espanyola tampoc està en el pijtor dels seus moments, considera l'expert en mercats del banc. «La prima de risc espanyola s'ha estabilitzat, i això ens diu que no hi ha conflicte polític, que hi haurà un govern capaç de garantir l'estabilitat pressupostària. No hi ha hagut preocupació ni abans ni després de les eleccions generals. Els mercats no volen un partit en concret, volen estabilitat, un compromís amb l'estabilitat pressupostària, un govern que tingui prou capital per comprometre-s'hi».\nAmb tot, assegura, encara no hi ha els coneguts «brots verds» a l'horitzó. «Espanya és com un motor dièsel, amb un ritme que s'accelera lentament». Marazuela apunta que no hi ha d'haver inquietud per una pujada sobtada dels tipus. «La Reserva Federal ja ha canviat el seu comportament i es prendrà una temporada llarga sense increments. El BCE, per la seva banda, té un objectiu d'inflació del 2% i encara ha de fer política monetària expansiva. Només si hi ha recuperació del ritme europeu, hi pot haver pujada de tipus, però no ho preveig per a aquest any». En conseqüència, alerta Marazuela, «és amb tipus anormalment tan baixos quan els inversos infraestimen la percepció del risc».\nControla el teu saldo i targetes des del web o l'app del BBVA.\nBaixa afluència als caixers i més pagaments electrònics.


El PHC Sant Cugat veu acabada la competició dels 30 equip...\nTorneig del Patí Hoquei Sant Cugat. FOTO: Anna Bassa\nEl PHC Sant Cugat veu acabada la competició dels 30 equips del planter\nLa mesura, presa per la Federació Catalana de Patinatge, pretén garantir la seguretat de tots els esportistes\nper Nielo Ballart 22 d’abril de 2020\nLa Federació Catalana de Patinatge ha decidit donar per finalitzada les lligues d'hoquei sobre patins catalanes i posposar les competicions de patinatge artístic al setembre. D'aquesta manera, en un comunicat emès el divendres 17 d'abril, la Federació Catalana de Patinatge comença a buscar solucions per combatre l'expansió de la COVID-19.\nD'aquesta manera, el Patí Hoquei Club Sant Cugat veu aturada la competició de tots els seus equips, excepte els primers equips masculins i femenins, en una decisió per garantir la seguretat de tots els esportistes.\nA més, la Federació Catalana de Patinatge ha decidit que no hi haurà descensos i pels ascensos prevaldrà la classificació un cop acabada la 1a volta de la competició. Aquesta mesura afecta 30 conjunts del PHC Sant Cugat, tot i que cap ha assolit l'ascens.\nD'altra banda, l'Escola de Patinatge Artístic de Sant Cugat veu ajornada les competicions de les patinadores al setembre. Tanmateix, per Cristina Muñoz, presidenta de l'entitat: "En el cas que sigui possible reprendre les competicions, el nostre problema serà una qüestió d'instal·lacions. Si durant el juliol podem reprendre la normalitat, intentarem demanar entrenar amb normalitat, ja que nosaltres vam començar la temporada al gener i encara teníem molt treball per fer".\nAmb tot, per pal·liar els efectes de l'aturada per l'expansió de la COVID-19, l'Escola de Patinatge Artístic de Sant Cugat segueix enviant vídeos als seus membres per treballar la condició física i tècnica des de casa. Finalment, Cristina Muñoz apunta que han recomanat a les patinadores "no utilitzar els patins per evitar possibles contagis si surten a les zones comunes o evitar lesions".\nPatí Hoquei Club Sant Cugat Coronavirus


Henri Matisse i l'alegria de viure | Catorze.cat\nHenri Matisse | 03/11/2018 a les 00:01h\nArxivat a: Passadís, galeria, Henri Matisse, pintura\nHenri Matisse va néixer a Le Cateau-Cambrésis (França) el 31 de desembre del 1869 i va morir a Niça el 3 de novembre del 1954. Recordem el pintor, escultor i dissenyador francès, considerat un dels artistes més importants de l'art modern, fent un passeig cronològic (del 1904 fins al 1917) per 14 obres seves.\n1. Luxe, calma i voluptuositat, 1904.\n2. Nu (Carmelita), 1904.\n3. La ratlla verda, 1905.\n4. Dona amb un barret, 1905.\n5. Les teulades de Collioure, 1905.\n6. L'alegria de viure, 1905 i 1906.\n7. Autoretrat amb una samarreta de ratlles, 1906.\n8. Gerro, botella i fruita, 1906.\n9. Nu blau, 1907.\n10. El luxe II, 1907-1908.\n11. La dansa, 1910.\n12. La conversa, 1911.\n13. La cortina groga, 1915.\n14. Retrat de família (lliçó de música), 1917.\nJam Malson, 04/11/2018 a les 19:26\nQuan veig aquests treballs em ve al cap aquella exclamació tan sonada: "Però si això ho fa una criatura!" Però quina equivocació més gran pensar així. L'art és l'expressió particular d'una visió personal en un temps concret. Expressió que ha de ser molt particular i personal per tenir el "poder" de trencar amb costums, tradicions, corrents i tot allò que marca un temps i, a sobre, sobreviure. Tanmateix, si l'art, amb la seva bellesa, pogués canviar la mala llet que avui dia es respira arreu i convertir-la en pau i tranquil·litat, fins i tot no em faria res que aquests quadres haguessin estat pintats per una criatura i no pas per Henri Matisse. Continuarien sent genials.


Muraguilles (David Moragas Blog): Avui es respira...\nAvui es respira...\nSovint me’l trobo donant tombs al reproductor del dormitori. Ni tan sols recordo haver-lo posat. YOU ARE FREE és un àlbum que escoltaré durant temps, n’estic segur. M’agrada. M’agrada l’afonia crònica, dolça, de Cat Power. M’agraden les penetrants i senzilles notes d’un “I don’t blame you” o l’energia que desprèn el “Speak for me”. Charlyn Marie Marshall no es va acomiadar de la seva por escènica per deixar lloc a una segona versió d’ella mateixa.\nMelodies primaverals, ideals per aquesta calor d’abril...


Juanillo - Antequera C.F. :: Fútbol de Andalucía ::\nDomingo 8 de Diciembre de 2019 | 119923632 visitas | 282 usuarios conectados\nJuanillo (Antequera C.F.) - 2018/2019\nJuanillo (Antequera C.F.) - 2014/2015\nJuanillo (Antequera C.F.) - 2013/2014\nJuanillo (Antequera C.F.) - 2011/2012\nJuanillo (Antequera C.F.) - 2010/2011\n2019/2020 Antequera C.F. Senior 8º Tercera División Grupo 9 Extremo Izquierdo\n2009/2010 Málaga C.F. Juvenil 4º División Honor Grupo 4 Interior Derecho\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.1 Antequera C.F. 0 - Vélez C.F. 1 No 39 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.2 Español del Alquián 0 - Antequera C.F. 4 Si 90 1 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.3 Antequera C.F. 0 - Atlético Malagueño 2 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.4 Atlético Mancha Real 2 - Antequera C.F. 0 Si 66 0 1 1\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.7 Antequera C.F. 2 - C.D. Huétor Tájar 1 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.8 C.D. Ronda 0 - Antequera C.F. 3 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.9 Antequera C.F. 2 - Martos C.D. 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.10 River Melilla C.F. 1 - Antequera C.F. 4 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.11 Antequera C.F. 0 - Comarca del Mármol 0 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.13 U.D. Maracena 1 - Antequera C.F. 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.14 Antequera C.F. 3 - C.D. Rincón 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.15 Loja C.D. 3 - Antequera C.F. 2 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.16 Antequera C.F. 2 - Atarfe Industrial 0 Si 70 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.17 Alhaurín de la Torre 1 - Antequera C.F. 3 No 28 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.18 Antequera C.F. 1 - C.D. El Palo 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.19 Los Villares C.F. 1 - Antequera C.F. 3 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.20 Vélez C.F. 1 - Antequera C.F. 1 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.22 Atlético Malagueño 4 - Antequera C.F. 1 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.23 Antequera C.F. 1 - Atlético Mancha Real 0 Si 84 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.24 U.D. San Pedro 1 - Antequera C.F. 1 Si 90 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.25 Antequera C.F. 3 - Guadix C.F. 2 Si 85 1 (1 pen.) 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.27 Antequera C.F. 3 - C.D. Ronda 0 No 30 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.28 Martos C.D. 1 - Antequera C.F. 0 Si 83 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.29 Antequera C.F. 1 - River Melilla C.F. 0 No 30 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.30 Comarca del Mármol 1 - Antequera C.F. 4 Si 90 3 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.31 Antequera C.F. 1 - C.D. El Ejido 2012 2 Si 51 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.32 Antequera C.F. 0 - U.D. Maracena 0 Si 90 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.33 C.D. Rincón 1 - Antequera C.F. 1 Si 90 1 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.34 Antequera C.F. 1 - Loja C.D. 1 Si 90 1 (1 pen.) 0 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.35 Atarfe Industrial 0 - Antequera C.F. 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.36 Antequera C.F. 2 - Alhaurín de la Torre 0 Si 90 2 1 0\n3ª Div. Gr. 9 Senior J.37 C.D. El Palo 1 - Antequera C.F. 0 Si 85 0 2 1\n2019/2020 Antequera C.F. Senior 10 10 7 623 3 2 0\n2017/2018 Antequera C.F. Senior 30 30 26 2.264 14 12 1\n2014/2015 El Palo F.C. Senior 31 31 25 2.171 10 11 0\n2012/2013 Zaragoza D. Aragón Senior 7 7 1 167 0 0 0\nLa ficha de este jugador ha sido vista 33053 veces desde el 22 de Enero de 2010\n1. Primera Andaluza Cádiz\t 4337\n7. División Honor Grupo 4 Juvenil\t 1011\n271. Tercera División Grupo 9 72\nTiempo de carga: 1.9209938049316 segundos


GEMA. BUSQUETS, MILENA. 9788433999153 Librería del GAM


S'han trobat 2760 resultats.\nEl Brad fa un castell amb dos nens que acaba de conèixer, i no sap com fer-s'ho perquè li deixin dir la seva. A ell li agradaria posar-hi un pont llev\nadís, però els altres nens no li fan cas. Per això la Berby el porta a conèixer Sir Winston Churchill, un home que sempre va defensar les seves idees i que va arribar a ser primer ministre del Regne Unit i un dels millors dirigents de tota la història.\nL'Anita és una amiga del Patrick de fa molts anys. Un dia arriba de visita a Maotou pràcticament sense avisar. De seguida es veu que l'oncle dels nens\nestà enamorat d'ella, i la Marina estaria encantada de tenir-la a casa. Però en Yann no les té totes. No li agrada com observa en Zoom i com pren notes de tot el que fa.\nEls experts, de 7 a 8 h - 18/01/2022\nMúsica: El Diluvi arriben des de l'Alcoià amb nou disc sota el braç, el quart de la seva carrera. Es titula "Present" i ens l'expliqu\nen ells mateixos en directe.\nTeatre: Fiona Amargós, experta en arts escèniques lligada al programa Escena 25, s'ha fixat en un parell de nous muntatges que teniu a les sales. El primer és "El gegant del pi", un monòleg ben cru sobre memòria i franquisme que ha escrit l'actor Pau Vinyals, i "La grossa i la bèstia", un musical que trobareu al Gaudí de Barcelona.\nMariona Batalla llança una reflexió sobre els desodorants, grans amics de l'ésser humà, tot i que, alhora, són grans enemics del nostre planeta.\nCatalunya Informació, de 7 a 8 h - 18/01/2022\nEn John Shark, un director de documentals de natura molt conegut, arriba a l'illa de Maotou per gravar una nova obra. En Yann és un gran fan seu i de\nseguida vol fer-li d'ajudant. En John està encantat amb ell i el Zoom, però algunes pràctiques per filmar escenes emocionants són molt arriscades i, a més, no concorden amb el que faria un bon amant de la natura.\nDesprés d'una cerimònia de germanor entre dos ruscos, la Reina Malva ha hagut de tornar a casa de nit amb els seus guardes i s'ha acabat perdent pel p\nrat. L'única que la pot ajudar és la Maia, que és la que s'orienta més bé de nit, però resulta que ha sortit a buscar en Willi, que també s'ha perdut per la foscor del prat. Es presenta una nit molt llarga, però plena d'emocions!\nCatalunya Informació, de 6 a 7 h - 18/01/2022\nEls experts, de 6 a 7 h - 18/01/2022\nTeatre: Fiona Amargós, experta en arts escèniques lligada al programa Escena 25, s'ha fixat en un parell de nous muntatges que teniu a sales. El primer és "El gegant del pi", un monòleg ben cru sobre memòria i franquisme que ha escrit l'actor Pau Vinyals, i "La grossa i la bèstia", un musical que trobareu al Gaudí de Barcelona.\nMariona Batalla llança una reflexió sobre els desodorants, grans amics de l'ésser humà tot i que, alhora, són grans enemics del nostre planeta.\nDimarts, sol d'hivern amb un matí i un vespre ben freds\nPersisteix l'estabilitat atmosfèrica i el fred intens a primera hora del dia\nCatalunya Informació, de 5 a 6 h - 18/01/2022\nDurada àudio: 00:00:36\nLa promoció de l'app\nHi ha el mes de les rebaixes i a "Dies de ràdio" fem el mes de les promocions radiofòniques. L'app de Catalunya Ràdio permet escoltar l'emissora des de qualsevol lloc del món i tenir accés als podcasts.\nCatalunya Informació, de 4 a 5 h - 18/01/2022


Dos nous morts en el centre de majors de Santa Elena | Periódic local L' Opinió de Torrent\nJa són tres les persones que han perdut la vida a causa del brot de coronavirus que es va produir en el centre de majors des de dimarts passat 10 de març\nCal parlar de dos nous morts en el centre de majors de Santa Elena, dos persones de 94 i 85 anys. En total, ja són tres les persones que han perdut la vida a causa del Covid19 des que va saltar la crisi el passat 10 de març en el centre de Santa Elena. Es tracta de dos ancians que es trobaven greus a l'hospital i que s'uneixen a l'anciana de 90 anys que va perdre la vida divendres passat a la vesprada.\nDurant tot el matí ha corregut un missatge per whatsapp, presumptament difós des del propi personal del centre, en el que demanaven material per a fer front a aquesta crisi de salut. A última hora del matí ha arribat un carregament de material, a més s'ha reforçat la plantilla de personal sanitari.\nEl ministre de l'Interior, Fernando Grande Marlaska, ha decretat el control de les fronteres pel que només podran entres espanyols i residents al país. El ministre ha informat de la situació en una roda de premsa.


Comprar Grip Tip amb venting per audiòfons\n> Manteniment audiòfons>Grip Tip amb venting per audiòfons d'Oticon\nGrip Tip amb venting per audiòfons d'Oticon\nEl Grip Tip amb venting d'Oticon ofereix una opció d'ajust instantani quan es necessita ajuda addicional sense necessitat de fer-los a mesura. Disponible en 2 grandàries.\nS (Pequeña)L (Grande)\nDisenyat per a audiòfons RITE i BTE amb tub fi d'Oticon.\nÉs compatible amb tots els auriculars d'Oticon i són més duradors que les tulipas normals.\nLes puntes flexibles i suaus s'adapten còmodament a la majoria de les oïdes; La textura enganxosa ajuda a prevenir el lliscament. Una solució instantània, donant satisfacció immediata als seus clients.\nGrip Tip amb venting...\nEl Grip Tip amb venting d'Oticon...


Descabdello: Drapet i margarides\nDrapet i margarides\nAquestes fantàstiques cistelles de drapet són, a més de boniques, molt pràctiques. Ah! I estan força bé de preu. La cistella petita, que fa 18 cm de diàmetre i 6 cm d'alçada, val 10 euros. Per altra banda, la cistella gran val 15 euros, i fa 22 cm de diàmetre i 8 cm d'alçada.\nAmb aquest color verd herba, les cistelles estan decorades amb margarides. Però podem dissenyar conjuntament la cistella que vulguis, d'un altre color i amb una decoració diferent. Escriu-me a descabdello@gmail.com.\nEtiquetes de comentaris: basket, cesta, cistella


BARCELONA. ZABALA,JAVIER. 9788417651350 Librería Palas


10.000 persones en record de l'1 d'octubre - Canal Taronja Osona i Moianès\nIniciNotíciesGeneral10.000 persones en record de l’1 d’octubre\nLa plaça Major de Vic va tornar a ser l’epicentre d’Osona per celebrar el primer aniversari del Referèndum del passat 1 d’octubre. Unes deu mil persones d’arreu de la comarca es van concentrar a partir de les 19h per recordar un dels moments més transcendents de la història de Catalunya. A l’escenari, alcaldes, alcaldesses i càrrecs electes dels municipis d’Osona van rebre el reconeixement de la plaça.\nA Osona es va registrar una participació del 76% amb més de 75.000 vots al Sí, el que representa el 96% del total.\nEls aplaudiments es van fer especialment sonors quan Àlex Garrido va recordar els polítics que estan a la presó o a l’exili. El manifest també destacava el risc que la població va haver de córrer per poder dipositar el seu vot a l’urna.\nL’acte va començar amb un pilar dels Sagals d’Osona i va acabar amb els concerts de Guillem Roma, les corals de Manlleu, Torelló i Vic i l’actuació de Duble Buble amb la col·laboració de Joan Crosas.


El moviment ciclista a Quito - Catalans pel món\nA Quito, hi ha diverses iniciatives en el món ciclista, sobretot pel que fa a vies per a ciclistes i grups ciclistes, tant per part de les autoritats públiques com d’associacions de la societat civil.\nPer la topografia de Quito, que és en una vall i hi ha molts pendents, és difícil que la gent agafi fàcilment la bici. A més, la circulació, que és bastant caòtica, i la falta d’oxigen (no oblidem que som a 2.800 metres i s’han de tenir uns bons pulmons per fer esport) compliquen més les coses. Així i tot hi ha prou interès i prou iniciatives perquè tothom pugui passejar en bici.\nUna de les iniciatives més interessants, que va ser una de les primeres a Llatinoamèrica, va ser l’anomenada “Ciclovia” realitzada per l’Ajuntament de Quito. Aquesta Ciclovia consisteix en un parell de carrils de l’avinguda principal de Quito, tancada a la circulació cada diumenge entre les 8 del matí i les 3 del migdia. És molt maco veure centenars de persones en bici i moltes d’altres corrent, anant amb patins, amb skateboard, etc.\nUna altra iniciativa que destacaria és BiCiudad, que és un col·lectiu d'amants de les bicis, que es va formar el 2010 després de la campanya del municipi que es deia “Muévete en bici” . BiCiudad organitza diferents activitats per promocionar l’ús de les bicis a la ciutat. Una de les activitats més importants és el que anomenen “Pedal Cultura” que consisteix en un passeig en bici per la ciutat que acaba en un local on miren una pel·lícula o documental sensible a la seva causa. Altres activitats són l’acompanyament “Un a Un”, on s’ensenya a les persones a moure’s per la ciutat en bici, una espècie d’acompanyament diari personal i els passeijos fora de Quito.\nA més, hi ha llocs on els amants de les bicis es troben, per exemple, un bar que es diu La Cleta al carrer Lugo, on es troben els aficionats a les bicis, sobretot els que fan passejos llargs fora de la ciutat, els que fan “downhill” o enduro. Els propietaris sempre hi són i poden donar idees, consells, itineraris i més! La decoració és genial, tots els mobles i els llums estan fets amb peces de bicicletes.\nÉs clar que sempre es podria millorar. S’haurien d’habilitar més ciclovies i fer carrils especials per a les bicis. També caldria “educar”, si puc dir-ho així, els conductors i vianants perquè tothom pugui moure’s de manera respectuosa i harmoniosa. Encara és perillós passejar en bici per la ciutat perquè els cotxes i, sobretot, el autobusos són molt agressius.\nEspero que d’aquí uns anys pugui explicar-vos com d’amigable s’ha tornat Quito per als ciclistes. El que compta és que ja s’estan fent moltes coses i que el moviment ciclista a la capital és molt dinàmic.\nBen ha escrit:\nAre we relatives? We have the same last name. I live in Pennsylvania, but most of my family in in Oregon or Washington.\nI don't know... I live in Ecuador but originally from Switzerland.\nEm podries facilitar una adreça de correu teva, si us plau? M'agradaria fer-te una entrevista per la contraportada del Diari Més. La meva adreça és diaz@mestarragona.com\nSi vols saber una mica de que va la història pots entrar a: http://www.diarimes.com/ind...


Estás viendo: Administración > Seguros > Ofertas > Alicante\nOfertas de seguros en Alicante: Disfruta de las mejores ofertas de seguros en Alicante con las mejores empresas del mercado. Descubre estas ofertas de seguros en Alicante ofrecidas por empresas valoradas por el resto de usuarios y benefíciate del mejor servicio al mejor precio.\nOfertas de seguros en Adsubia\nOfertas de seguros en Agost\nOfertas de seguros en Agres\nOfertas de seguros en Aigües\nOfertas de seguros en Albatera\nOfertas de seguros en Alcalalí\nOfertas de seguros en Alcocer de Planes\nOfertas de seguros en Alcoleja\nOfertas de seguros en Alcoy/Alcoi\nOfertas de seguros en Alfafara\nOfertas de seguros en Alfàs del Pi (l')\nOfertas de seguros en Algorfa\nOfertas de seguros en Algueña\nOfertas de seguros en Alicante/Alacant\nOfertas de seguros en Almoradí\nOfertas de seguros en Almudaina\nOfertas de seguros en Alqueria d'Asnar (l')\nOfertas de seguros en Altea\nOfertas de seguros en Aspe\nOfertas de seguros en Balones\nOfertas de seguros en Banyeres de Mariola\nOfertas de seguros en Benasau\nOfertas de seguros en Beneixama\nOfertas de seguros en Benejúzar\nOfertas de seguros en Benferri\nOfertas de seguros en Beniarbeig\nOfertas de seguros en Beniardá\nOfertas de seguros en Beniarrés\nOfertas de seguros en Benidoleig\nOfertas de seguros en Benidorm\nOfertas de seguros en Benifallim\nOfertas de seguros en Benifato\nOfertas de seguros en Benigembla\nOfertas de seguros en Benijófar\nOfertas de seguros en Benilloba\nOfertas de seguros en Benillup\nOfertas de seguros en Benimantell\nOfertas de seguros en Benimarfull\nOfertas de seguros en Benimassot\nOfertas de seguros en Benimeli\nOfertas de seguros en Benissa\nOfertas de seguros en Benitachell/Poble Nou de Benitatxell (el)\nOfertas de seguros en Biar\nOfertas de seguros en Bigastro\nOfertas de seguros en Bolulla\nOfertas de seguros en Busot\nOfertas de seguros en Callosa d'En Sarrià\nOfertas de seguros en Callosa de Segura\nOfertas de seguros en Calpe/Calp\nOfertas de seguros en Campello (el)\nOfertas de seguros en Campo de Mirra/Camp de Mirra (el)\nOfertas de seguros en Cañada\nOfertas de seguros en Castalla\nOfertas de seguros en Castell de Castells\nOfertas de seguros en Castell de Guadalest (el)\nOfertas de seguros en Catral\nOfertas de seguros en Cocentaina\nOfertas de seguros en Confrides\nOfertas de seguros en Cox\nOfertas de seguros en Crevillent\nOfertas de seguros en Daya Nueva\nOfertas de seguros en Daya Vieja\nOfertas de seguros en Dénia\nOfertas de seguros en Dolores\nOfertas de seguros en Elche/Elx\nOfertas de seguros en Elda\nOfertas de seguros en Facheca\nOfertas de seguros en Famorca\nOfertas de seguros en Finestrat\nOfertas de seguros en Fondó de les Neus (el)/Hondón de las Nieves\nOfertas de seguros en Formentera del Segura\nOfertas de seguros en Gaianes\nOfertas de seguros en Gata de Gorgos\nOfertas de seguros en Gorga\nOfertas de seguros en Granja de Rocamora\nOfertas de seguros en Guardamar del Segura\nOfertas de seguros en Hondón de los Frailes\nOfertas de seguros en Ibi\nOfertas de seguros en Jacarilla\nOfertas de seguros en Jávea/Xàbia\nOfertas de seguros en Jijona/Xixona\nOfertas de seguros en Llíber\nOfertas de seguros en Lorcha/Orxa (l')\nOfertas de seguros en Millena\nOfertas de seguros en Monforte del Cid\nOfertas de seguros en Monóvar/Monòver\nOfertas de seguros en Montesinos (Los)\nOfertas de seguros en Murla\nOfertas de seguros en Muro de Alcoy\nOfertas de seguros en Mutxamel\nOfertas de seguros en Novelda\nOfertas de seguros en Nucia (la)\nOfertas de seguros en Ondara\nOfertas de seguros en Onil\nOfertas de seguros en Orba\nOfertas de seguros en Orihuela\nOfertas de seguros en Orxeta\nOfertas de seguros en Parcent\nOfertas de seguros en Pedreguer\nOfertas de seguros en Pego\nOfertas de seguros en Penàguila\nOfertas de seguros en Petrer\nOfertas de seguros en Pilar de la Horadada\nOfertas de seguros en Pinós (el)/Pinoso\nOfertas de seguros en Planes\nOfertas de seguros en Poblets (els)\nOfertas de seguros en Polop\nOfertas de seguros en Quatretondeta\nOfertas de seguros en Rafal\nOfertas de seguros en Ràfol d'Almúnia (El)\nOfertas de seguros en Redován\nOfertas de seguros en Relleu\nOfertas de seguros en Rojales\nOfertas de seguros en Romana (la)\nOfertas de seguros en Sagra\nOfertas de seguros en Salinas\nOfertas de seguros en San Fulgencio\nOfertas de seguros en San Isidro\nOfertas de seguros en San Miguel de Salinas\nOfertas de seguros en San Vicente del Raspeig/Sant Vicent del Raspeig\nOfertas de seguros en Sanet y Negrals\nOfertas de seguros en Sant Joan d'Alacant\nOfertas de seguros en Santa Pola\nOfertas de seguros en Sax\nOfertas de seguros en Sella\nOfertas de seguros en Senija\nOfertas de seguros en Tàrbena\nOfertas de seguros en Teulada\nOfertas de seguros en Tibi\nOfertas de seguros en Tollos\nOfertas de seguros en Tormos\nOfertas de seguros en Torremanzanas/Torre de les Maçanes (la)\nOfertas de seguros en Torrevieja\nOfertas de seguros en Vall d'Alcalà (la)\nOfertas de seguros en Vall d'Ebo (la)\nOfertas de seguros en Vall de Gallinera\nOfertas de seguros en Vall de Laguar (la)\nOfertas de seguros en Verger (el)\nOfertas de seguros en Villajoyosa/Vila Joiosa (la)\nOfertas de seguros en Villena\nOfertas de seguros en Xaló


Lloguer de cotxes de gamma alta a Het Zuid, Bèlgica. Reservi avui! – Rentalcars.com\nAlquiler de Coches Lloguer de cotxes de gamma alta Bèlgica Anvers Het Zuid\nLloguer de cotxes de gamma alta a Het Zuid\nOmpli el formulari per trobar els millors preus en cotxes de gamma alta a Het Zuid\nAprop Het Zuid\nLloguer de cotxes convertibles Het Zuid\nLloguer de cotxes familiars Het Zuid\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: 4D037


Setmana del 22 al 28 de febrer | Setmana del 22 al 28 de febrer – Unitat pel Canvi a Sabadell\n29 de febrer de 2016 assembleaoberta1 ComentariQuè fem amb el teu vot?ajuntament, Arraona, berlanga, bon govern, camins escolars, Can llong, centres educatius, Ciutat i Escola, CSQEP, CSQP, democràcia, Educació, Ensenyament, entorn escolar, escola, escoles, fons, instituts, Joan Berlanga, mobilitat, Parlament, participació, Posem Llum a l'Ajuntament, procés participatiu, Resolució, sabadell, transparència, Virolet\nProp d’un miler de persones ja han participat en el procés Posem Llum a l’Ajuntament\n893 ciutadans i ciutadanes han participat en la primera fase del Posem Llum a l’Ajuntament, que té per objectiu aconseguir un ajuntament totalment transparent i obert a la participació real de la ciutadania. Aquesta fase ha consistit en respondre un qüestionari per conèixer els temes concrets que la ciutadania considera importants a cada àmbit de treball.\nLa segona fase del procés Posem Llum a l’Ajuntament començarà el 27 de febrer. Es tracta de la fase d’anàlisi i propostes de canvi format per 7 trobades de diferents àmbits, que tindran lloc al Centre Cívic de Ca n’Oriac, on s’analitzarà l’estat actual de la ciutat i també es faran propostes de millora. Les persones interessades encara es poden inscriure a través del web municipal fins a la mateixa setmana de la celebració de cada jornada.\nEl Govern impulsa la mobilitat segura a l’entorn de les escoles\nAmb un nou pla que parteix d’un estudi per analitzar individualment la situació de tots els centres educatius de la ciutat (escoles bressol, d’educació infantil i primària, instituts i centres d’educació secundària, batxillerat i cicles formatius). L’estudi, transversal entre les regidories d’Educació i d’Espai Públic i la Policia Municipal, es desenvoluparà al llarg de tot aquest any i comptarà amb la col·laboració de responsables i AMPA dels centres educatius.\nUn cop es tinguin els resultats, s’analitzaran els punts de conflicte que es detectin i les possibilitats de cercar solucions i millores. Tal com ha explicat el tinent d’alcalde d’Acció Social i Cultura, regidor d’Educació i membre d’Unitat pel Canvi, Joan Berlanga, “l’entorn de les escoles a les hores d’entrada i sortida és un problema de ciutat, tant pel que fa a la seguretat com a la mobilitat, que des del Govern volem afrontar de manera transversal, conjuntament amb els centres educatius i les famílies”.\nL’anada i tornada de l’escola és un moment especialment delicat pel que fa a la mobilitat, en el qual, en una franja horària molt concentrada, uns 41.000 alumnes i les seves famílies es desplacen dins la ciutat, fet que provoca una gran mobilització i concentracions de persones i vehicles.\nAquest procés també servirà per anar treballant conjuntament amb els centres educatius i les AMPA per avançar en l’àmbit dels “camins escolars”, que garanteixin una major seguretat als infants als entorns dels centres.\nL’Ajuntament presenta millores pel curs 2016-2017 per a l’Escola Virolet i l’Institut Arraona\nEl tinent d’alcalde d’Acció Social i Cultura, regidor d’Educació i membre d’Unitat pel Canvi, Joan Berlanga, s’ha reunit aquest dimarts amb representants de la comunitat educativa de Can Llong i els hi ha traslladat que des del Govern “compartim la indignació amb vosaltres perquè l’Escola Virolet i l’Institut Arraona no disposin encara d’un edifici definitiu i continuïn als mòduls actuals. Treballem perquè la Generalitat inclogui el més aviat possible aquests dos equipaments en la seva planificació pressupostària”.\nTambé des d’Unitat pel Canvi hem impulsat una Resolució al Parlament instant a la Generalitat a que construeixi ambdós equipaments, que presentarà Catalunya Sí Que Es Pot.\nA l’espera que es pugui fer efectiva la construcció dels nous equipaments, l’Ajuntament de Sabadell ha proposat una sèrie d’accions per al curs vinent, que permetin millorar les condicions de les instal·lacions actuals, com per exemple que una part de l’alumnat dels centres pugui fer educació física a les instal·lacions del Club Natació a Can Llong.\nEl Govern vol incrementar la igualtat d’oportunitats dels centres públics en l’accés al Ciutat i Escola\nS’establirà un fons per a cada escola i institut, segons els diferents graus de complexitat dels centres i a la situació socioeconòmica de les famílies, perquè cap centre educatiu hagi de renunciar per motius econòmics a participar de les activitats del Ciutat i Escola, el programa municipal de propostes educatives que es generen a la ciutat perquè infants i joves complementin els coneixements que reben a les aules.\nAixí ho ha anunciat el tinent d’alcalde d’Acció Social i Cultura, regidor d’Educació i membre d’Unitat pel Canvi, Joan Berlanga, que també ha explicat que “com a Ajuntament volem potenciar encara més la gratuïtat de les propostes incrementant el fons que faciliti la participació dels centres, sense que les famílies hagin de fer una despesa addicional, ja sigui per prendre part en l’activitat o per pagar el transport. Així mateix, en el marc d’aquesta mesura, pararem una especial atenció als centres d’especial complexitat”.\nQuè hem fet amb el teu vot al febrer?


Barcelona gratis: Dimarts, 22 de gener\nV Cicle de Joves Músics\nConcert a càrrec de Lídia Miralles, oboè, i Claudi Cisneros, clavicèmbal i clarinet històric. Interpreten música del primer barroc, Vivaldi, Marcello i Telemann.\nCentre comarcal Lleidatà. Gran Via, 592, principal. 19 hores.\nProjecció d’aquest documental del director suec Fredrik Gertten.\nBiblioteca Vilapicina i la Torre Llobeta. Pl. Carmen Laforet, 11. 19 hores.\nExposició de 250 fotografies aèries de Lituània realitzades pel fotògraf lituà Marius Jovaisa.\nPalau Robert. Passeig de Gràcia, 107.\nRésidence de Création TNS&BCN 2012\nInauguració d’aquesta exposició de l’artista tunisiana Rania Werda.\nAteneu Fort Pienc. Plaça Fort Pienc, 4-5. 18.30 hores.\nLa vertebració d’Espanya. Un debat acadèmic interminable (1931 - 1934)\nEl Grup de Recerca en estats, Nacions i Sobiranies de la UPF organitza dimarts i dimecres, dues jornades de conferències i debats.\nDimarts a la Biblioteca Pública Arús. Passeig de Sant Joan, 26. De 10 a 18 hores.\nParlem de sèries. Enlloc com a casa: viatge al costat fosc de la família nord-americana\nConferència a càrrec d’Iván Gómez, professor d’història del cinema i la televisió.\n¿Por qué no encuentro la pareja adecuada?\nConferència a càrrec de Leila Youssef.\nEl Paral•lel, un retrat cultural\nEn el marc de l’exposició “El Paral•lel, 1894-1939”, taula rodona amb Xavier Theros, Jordi Coca, Juan José Lahuerta i Josep Bohigas.\nSala Mirador del CCCB. Montalegre, 5. 19.30 hores.\nEl genocidi franquista a Extremadura\nConferència a càrrec d’Antonio Martín, advocat laboralista, Antonio Mayo, treballador metal•lúrgic i poeta, i Eduard Moreno, advocat.\nQuè podem aprendre d’Orient? Què podem aprendre d’Occident?\nEn el marc del cicle “Diàlegs de Pedralbes”, se celebra aquesta taula rodona amb Vicente Merlo, doctor en filosofia, i Pere Lluís Font, membre de l'Institut d'Estudis Catalans. L'acte comptarà amb la presentació i moderació de Francesc Torralba, doctor en filosofia i teologia.\nReial Monestir de Santa Maria de Pedralbes. 19.30 hores. Confirmar assistència a pedralbes@fragmenta.cat.\nL’Antàrtida, entre la realitat i la ciència\nConferència a càrrec de Marc Oliva, geògraf.\nConferència a càrrec de Moisès Subirana, enginyer industrial.\nEcoConcern-Innovació Social. Mare de Déu del Pilar, 15, principal. 19.30 hores.\nTrobada amb aquest editor alemany que parlarà sobre la seva estreta col•laboració amb el premi Nobel, Günter Grass.\nGoethe-Institut. Manso, 24-28. 20 hores.\nDestapant el negoci sanitari\nTerrassa. Vallès Occidental. Taula rodona amb Núria Martí, membre del Comitè d'empresa de Mútua de Terrassa, Esther Vivas de la revista “Global-Izquierda Anticapitalista”, i Albano Dante i Marte Sibina de la Revista “Cafèambllet”. Presenta i modera Joan Tamayo.\nAmics de les Arts i Joventuts Musicals. Sant Pere, 46, 1er. 19 hores.\nPublicat per jms a 9:45\nEtiquetes de comentaris: conferències, exposicions, fora de Barcelona, Música, pantalla\nDimarts, 29 de gener\nDilluns, 28 de gener\nDilluns, 7 de gener\nDiumenge, 6 de gener (Diada de Reis)\nDissabte, 5 de gener (Nit de Reis)\nDivendres, 4 de gener\nDijous, 3 de gener\nDimecres, 2 de gener


Adquisició Satèl·lit | Coastal Ocean Observatory\nThu, 25/04/2013 - 14:52\nEl 2008 es va instal·lar un sistema de recepció EUMETCast. Es tracta d'un sistema de distribució de dades ambientals, multi-servei basat en la tecnologia estàndard de Digital Video Broadcast (DVB). S'utilitzen satèl·lits comercials geoestacionaris de telecomunicacions per difondre els diferents arxius (dades i productes) a una àmplia comunitat d'usuaris.\nEn els últims anys, el sistema s'ha desenvolupat un sistema que funciona gairebé a temps real permetent l'adquisició de dades, el processament fins a obtenir mapes de temperatura de la Mediterrània Occidental en la seva resolució màxima (nadir) de 1.1 km, i la seva edició en aproximadament una hora. Es generen: mapes de temperatura de la superfície del mar amb la temperatura superposada d'una xarxa espanyola de boies ambiental (boies costaneres de Ports de l'Estat), vídeos mensuals de mapes de temperatura diaris, quicklooks, mapes diaris de temperatura i les dades satèl·lit raw amb NetCDF. A més, hi ha dades històriques de vent (des de 1999) i clorofil·la (des de 1997) fins a 2006. Totes aquestes dades poden ser visualitzades amb l'aplicació SAIDIN (desenvolupada a l'ICM-CSIC) i distribuides i visualitzades amb THREDDS. Més informació sobre el disseny del sistema desenvolupat aquí.\nCaracterístiques clau d'EUMETCast:\nLliurament segura. Permet multidifusiones dirigides a un usuari o grup d'usuaris.\nManipulació de qualsevol format d'arxiu, el que permet la difusió d'una àmplia gamma de productes\nL'ús de rotacions DVB facilita l'ampliació de la cobertura geogràfica\nEl mecanisme d'execució One-stop-shop permet a l'usuari rebre fluxos de dades a través de moltes estacions de recepció.\nUn usuari base d'instal · lació de més de 1700 estacions d'usuari\nÚs d'off-the-shelf, comercialment disponible, equips de recepció DVB\nSistema d'arquitectura altament escalable\nL'antena rep dades de NOAA 17 i 19 i METOP\nSistema d'adquisició antic HRPT (Avui dia fora d'ús)\nA l'agost de 2001 es va adquirir el sistema HRPT (High Transmission píxels de resolució) a França, com a eina de producció de dades a través d'Indra Espai. Va començar a fucnionar a l'agost de 2002 i en 2008 quan la companyia va començar a decaure es va deixar d'utilitzar.\nProgramació de les passades del satèl·lit.\nAntena parabòlica orientable automàticament apuntant al satèl·lit.\nUn equip d'adquisició i un altre per al processament de dades i arxiu.\n10 bits de telemetria HRPT.\nCrea i utilitzada una captura com a imatge de fons en PC adquisició.\nCrea un petit arxiu de metadades\nCòpia de seguretat de totes les dades en brut en DVD + R i DAT.\nLes dades rebudes:\nNOAA (12-19, principalment (NOAA-12, 15, 16, 17), AVHRR (visible infraroja per SST) i altres sensors\nSeaWiFS (oceà color)\nFengYun1 - C / D (no de molta utilitat sobre l'oceà)\nSPOT 4/5 vegetació (aplicació al sòl, resolució 1 km)


Andorra i el pirineu una relació nova de creixement i reequilibri (arti-127.doc)\nAndorra és un país situat a la part est dels Pirineus i dins d’aquesta part es troba al centre. El massís dels Pirineus està encara en fase de desenvolupament, si ho comparem amb els Alps. A tot l’entorn d’Andorra, tant pel nord (França) com pel sud (Espanya) trobem unes zones amb molt poc dinamisme econòmic. Pel nord trobem el departament de l’Arieja, que sempre ha estat una de les zones més deprimides de França. Per la banda sud, l’alt Urgell, els Pallars també han estat zones molt desfavorides. Per contra els extrems dels pirineus són els dos corredors, accessos de comunicació, pels que han apostat tan França com Espanya, que rebran en els propers 50 anys importants inversions en infrastructures de comunicació. França aposta pel tren d’alta velocitat, per Perpinyà i pel port de Marsella i Espanya aposta pel tren d’alta velocitat cap a Madrid i el port marítim de València deixant de costat el corredor del mediterrani i el port i aeroport internacional de Barcelona en una segona línia.\nA França l’única zona que trobem més desenvolupada és la ciutat de Tolosa, però és un model de ciutat i de creixement molt puntual. No es tracta d’un creixement que afavoreixi l’expansió urbana (com seria el cas d’algunes ciutats catalanes que expulsa uns oficis al voltant seu creant uns cinturons industrials). A França aquest no és el model i Tolosa encara que concentra la indústria aerospacial francesa i a la indústria auxiliar, no implica més territori. Un cas semblant a aquest el trobem a la Cerdanya, amb la ciutat de Puigcerdà que és capital de comarca, administrativa, que ha crescut amb el turisme però que no ha pogut traspassar aquest creixement a la resta del seu territori.\nEl model que exposaré i que crec millor per Andorra no va en aquest sentit, sinó que proposa un creixement concertat amb altres territoris per complementar-se.\nEstem com m’he referit abans en una zona poc desenvolupada i alhora estem propers a ciutats com Barcelona, Tolosa o Marsella per les que representem avui un potencial ludico-turístic molt important, amb serveis que necessita tota una ciutadania urbana. Al voltant tenim uns 20 milions d’habitants si sumem els ciutadans des de Marsella a Alacant. Un corredor que és una de les zones més potents del sud d’Europa, amb una classe mitja gran consumidora d’oci i esbarjo. Però nosaltres hauríem també de ser capaços d’atraure a tota una altra galàxia: la del centre-europa, la que va des de Londres fins a Roma i que concentra a uns 100 milions d’habitants urbans. Amb el tren d’alta velocitat es podrien connectar ciutadans de Berlín, Roma, etc. a Andorra.\nLa zona del centre d’Europa es pot posar amb el tren d’alta velocitat molt a prop d’Andorra si aconseguim que Lleida, Perpinyà, Tolosa i Barcelona es trobin a només 1 hora i ½. Hem de saber fer les gestions necessàries a Europa per emmarcar-nos bé, i no només per que vinguin visitants d’aquestes regions sinó per que el dia en que el turisme perdi força i ja no sigui el nostre motor, haguem sigut capaços de lligar-nos bé a altres zones del Pirineu com el Pallars, l’Alt Urgell i l’Arieja i la Cerdanya i entre tots formar un conjunt amb les seves peculiaritats i les seves oportunitats.\nSi treballem conjuntament i fem les gestions necessàries, podrem obrir-nos a tot aquest gran mercat europeu. Crec que aquest camí seria l’idoni per solucionar una problemàtica que els darrers anys té el sector turístic del país com és la disminució de les pernoctacions i que provoca una crisi important en diversos sectors, motors del nostre país. D’una banda els nostres visitants actuals venen de la zona de Catalunya, País Valencià, Madrid, País Basc i Galícia i compten actualment amb una xarxa viària molt millorada la qual cosa els permet anar i tornar a Andorra de forma fàcil i ràpida i per l’altre tenim la competència d’altres destinacions turístiques que gràcies als vols de baix cost ofereixen a les classes mitges opcions de cap de setmana fins ara impensables.\nBé doncs una primera consideració de tot el fins ara exposat és que ens trobem dins d’una zona deprimida dels Pirineus que no comptarà en els propers anys amb inversions rellevants i que per sí sola té poques possibilitats de sortir-se’n. Però, si suma esforços amb els seus veïns, el potencial de tota aquesta regió pot doblar-se en recursos humans i econòmics com a mínim i quintuplicar-se en recursos territorials. Si aconseguim incorporar al territori un radi de 50-70 Km. al voltant d’Andorra amb ciutats petites com La Seu d’Urgell a ½ hora, connectar-nos des de la zona de Feda amb Puigcerdà i Martinet i la Cerdanya a través d’un túnel també en ½ hora i amb un altre túnel que des d’Aixovall fins la zona de Llavorsí, ens situaríem ven bé al centre de tota una zona que ens necessita i a la que necessitem, sense oblidar al sud de França, que té una riquesa cultural importantíssima. Disposem de potencials desaprofitats com la riquesa prehistòrica de Niaux i altres i la paleontològica de Coll de Nargó on hi ha restes de dinosaures. Andorra ha d’aconseguir liderar tota aquest territori, però tenim mancances importants. Abans el nostre país tenia diferents punts de sortida a l’exterior, i en tot el segle XX només hem tingut dues vies de connexió amb els nostres veïns i això és insuficient.\nLiderar aquesta zona no és un problema de per sí, nosaltres tenim recursos econòmics i recursos humans suficients i la resta aporten sobre tot territori. Nosaltres no podem tenir indústria, per contra La Seu té un polígon industrial molt important i a la zona d’Organyà està planificat fer el polígon industrial més important dels Pirineus. Hi han serveis com l’aeroport, camps de golf, casinos, tractament de residus, etc. que es podrien compartir amb una gestió conjunta. Per assolir tot això és imprescindible comptar amb unes comunicacions adients.\nDurant els segles XVII i XVIII les fargues catalanes als Pirineus funcionaven però a l’any 1850 van entrar en crisi per la pèrdua de competitivitat de les comunicacions de la muntanya respecte al transport marítim. Fins els anys 1930-1940 hi van haver contínues emigracions del país per no disposar de mitjans. L’any 1930 amb la concessió elèctrica a canvi de carreteres és quan realment comença la transformació del nostre país , gràcies a les comunicacions. Això és molt important que ho recordem, ja que sense aquestes infrastructures el país no hauria començat la modernització. No es fa una transformació de models sense les infrastructures corresponents.\nEn aquest sentit, Andorra té un agravant important ja que així com altres zones com la Cerdanya han comptat per al seu desenvolupament amb subvencions externes, el nostre país ni les ha tingut ni gaudirà de cap fons estructural per fer reconversions per l’actualització com s’ha donat en altres zones. Ho hem fet i ho hem de fer nosaltres sols. Tenim la sort de que hem pogut jugar amb una diferència geopolítica important, i que a part del turisme i del comerç, hem pogut tenir unes finances i altres elements econòmics que ens han permès fer aquesta transformació. Penseu que estem parlant d’un país d’alta muntanya i altres zones d’alta muntanya han fet aquesta transformació amb ajuts de la plana com és el cas dels Alps. Gràcies a la transformació de les seves ciutats del fons de les valls primer, com Ginebra, Laussana, que van permetre que països com Suïssa per exemple es posés al dia amb el turisme d’esquí. Però si veiem fotos dels Alps i Andorra als anys 50 algunes zones eren realment semblants. A part de l’alta muntanya Suïssa fins als anys 30 es patia gana i la vida era molt dura.\nLa transformació d’aquest indrets, es va poder fer gràcies al turisme i també al sector immobiliari, com també s’està fent a Andorra . Es critica al sector immobiliari però té el seu paper en el desenvolupament econòmic. En el cas d’ Andorra, per fer la seva transformació econòmica s’ha necessitat una acumulació de capital prèvia. Del 1886 fins al 1993 es va passar de la vella Andorra a la nova Andorra. És un període en el que el país va fer la seva transició cap a la modernització i l’acumulació de capital necessària per desprès haver pogut tirar endavant. Però el que abans era vàlid, ara ja no ho és. Hem de ser prudents. A Andorra ara no tot si val encara que hi ha gent que ho pensa. Els dirigents polítics, econòmics i empresarials del país han de tenir ara molt de compte ja que estem en un moment amb pocs recursos físics i per tant hem de saber aprofitar-los o incorporar-ne de nous. D’una banda hem de ser més eficients amb els recursos que tenim i per l’ altre hem de lligar-nos més i complementar-nos amb el territori veí. Quan us deia que Puigcerdà-La Seu han sigut models de ciutats que han crescut només elles i que no han pogut fer partícips del seu creixement al seu territori, això si que té la seva part d’encant per que no fa malbé el territori, però té un cantó dolent que és que la resta del territori segueix pobre i poc desenvolupat. També hem de tenir en compte que la transformació del rural a l’urbà, Andorra l’ha d’acabar de fer a la seva manera, sense copiar a altres ciutats. Si som capaços de fer-la serem com una Suïssa, on tenen cura de la pagesia, dels camps, on poden donar subvencions perquè hi ha una part urbana que té els recursos, ja que ha fet el procés i pot subvencionar. A Andorra és el mateix. Ara estem a la meitat d’aquest procés (en un moment de desconcert per que uns volen anar per una banda i altres per una altra). Necessitem algú que posi d’acord a tothom, i esperem que es vagi pel bon camí . Si ens posem tots d’acord avançarem més ràpid (i no hem d’oblidar que tenim retards encara importants respecte al nostre entorn més evolucionat) però és molt important que aquesta transformació la puguem acabar de fer, per que llavors sí hi hauran recursos per poder subvencionar per exemple a la pagesia o tenir polítiques mediambientals més acurades. Hi han dades que ens indiquen que estem pel bon camí, l’any passat per exemple, per primera vegada el 51% del PIB sortia del moviment intern del país. Això vol dir que estem modernitzant-nos, amb taca d’oli sí, i que hem de vigilar i saber conduir-nos millor. Jo confio que els plans d’urbanisme ajudaran a que sense parar a la construcció, direccionaran aquest sector cap el bon camí. Si part d’aquest creixement que ara tenim som capaços de desviar-lo cap a les zones de l’Arieja, l’Alt Urgell, les Cerdanyes i els Pallars amb polígons industrials, aeroports, tractaments de residus, casinos i altres. Si ens repartim aquestes infrastructures i els empresaris francesos, catalans i andorrans saben invertir bé i posicionar-se en tot aquest entorn la qualitat de vida dels ciutadans d’aquests territoris millorarà. No hem d’oblidar a la part francesa, que tot i que li costa més apropar-se a Andorra, també és necessària i l’hem de saber motivar.\nSi els anys 50 van ser els de l’arrencada immobiliària, els anys 60 van ser els de creixement de la construcció, els 70 van esdevenir els de la incorporació de la qualitat en la construcció, els 80 els de la presa de consciència de l’espai públic, els anys 90 van ser els anys del disseny i els anys 2000 són els de l’urbanisme, els 2010 seran els de la sostenibilitat i esperem que els 2020 siguin els del reequilibri amb la natura.\nAcabaria descrivint la nostra zona del pirineu vista avui des d’un satèl·lit, i el que es veu és un forat negre, no es veu llum. En canvi si sumem esforços no és que puguem duplicar és que triplicarem o multiplicarem per cinc. Podem arribar a aconseguir una zona d’interrelació de 300.000 habitants, tenint a dins un estat sobirà, aspecte que no podem oblidar.\nTenim doncs una carta molt important a jugar. Si som hàbils i ho sabem fer, tenim a l’abast pels propers 30-40 una oportunitat pel creixement i reequilibri pel nostre territori i pel nostre entorn.\nPublicat per APS a 3:47 Cap comentari:\nL'arquitectura portuguesa i l'obra d'Álvaro Siza (arti-126.doc)\nCultura i societat són indiscutibles, perquè l’una és conseqüència o existeix en raó de l’altra i l’explica. I, en el seu sentit més ampli, no només l’explica sinó que la identifica i, finalment, és la traça que en resta.\nLa magnífica exposició i d’obligada visita, Pavellons i Museus 1993-2005 d’Álvaro Siza al Santuari de Meritxell, és una clara mostra de les excel.lències de les aportacions que la societat portuguesa dels darrers trenta anys està en capacitat d’oferir a la cultura universal.\nEl mateix Siza escrivia el 1992 “La creació arquitectònica neix d’una emoció, l’emoció provocada per un moment i un lloc”.\nI evoca com en l’alliberament i transmissió d’aquesta emoció a l’obra, l’emoció passa a pertànyer als altres.\nEls que m’expliquen la seva obra senyalen la importància del mètode que hi aplica i en ressalten tres aspectes:\n- la importància del lloc i la relació que s’estableix, diferent i nou cada vegada, amb la seva obra;\n- la importància del dibuix per a l’evolució del disseny en la seva investigació plàstica;\n- i finalment el procés de gènesi de les seves formes complexes en els seus projectes des de la seva particular aproximació escultòrica.\nMètode complex, que finalment, li serveix per arribar a resultats senzills, despullats, clars i contundents, d’una simplicitat provocadora, renovadament contemporanis.\nPublicat per APS a 3:45 Cap comentari:\nQuin català es parla a Andorra? (arti-125.doc)\nLa Lídia Rabassa i Areny, el 15 de setembre passat en la conferència per la Societat Andorrana de Ciències, ens ha fet partícips i demostrat, amb simplicitat, qualitat i claredat, com tres motius d’excepcionalitat ho deixen de ser i adquireixen plena normalitat si cadascú assumeix i exerceix els reptes pels quals està dotat.\nEstà clar que la nostra situació i variació lingüística, l’andorrana, no constitueix ni una llengua, ni un parlar propis (l’andorrà), però si que dins del català formem part d’una variant dialectal que té variacions específiques i accents que enriqueixen el conjunt de la llengua per la diversitat i que ens atorguen identitat i per tant mereixen la nostra autoestima. Si existeixen, i encara hi són, i són reconeixibles i tenen entitat lingüística ens les cal no només preservar sinó també difondre urgentment a l’escola, si no les volem perdre irremeiablement.\nPerò no les pot preservar sola i l’hem d’ajudar a difondre-les per recuperar un accent propi que, lluny de suposar un tret diferencial superficial per separar, ha de ser un tret característic per aportar color, gust, olor al català d’Andorra; com ens agrada sentir l’accent mallorquí o l’accent valencià.\nI per primera vegada la Lídia Rabassa no només ha localitzat, estudiat i repertoriat les variacions lingüístiques andorranes sinó que les ha mamades i per tant les coneix profundament i des de dins, i per tant no només en sap la forma sinó també el gust. A la capacitat d’ensenyar-les hi afegeix el de recrear-les i viure-les amb naturalitat.\nSi excepcional era conèixer científicament les variacions lingüístiques andorranes, avui, i excepcional era (encara que sigui paradoxal) que aquest coneixement es tingui amb accent andorrà, ha deixat de resultar del tot excepcional que la mateixa Lídia Rabassa sigui el primer andorrà a entrar a l’Institut d’Estudis Catalans, 100 anys després de la seva creació.\nL’andorranització de la societat andorrana es va normalitzant i deixant de costat les excepcionalitats que van esdevenint normalitats.\nPublicat per APS a 3:43 Cap comentari:\nUn paisatge perenne (arti-124.doc)\nL’exposició sobre la vall del Madriu i entorns que ens proposa en Jordi Pantebre a la seu del Col.legi d’Arquitectes fins al 3 d’octubre, val una visita obligada, com a mínim.\nUn paisatge amb triple perennitat, la real, la que es mereix i la volguda.\nEl característic estil de visió panoràmica d’en Jordi Pantebre, ja sigui per escatir un micro paisatge o besllumar un macro paisatge, s’escau en plenitud per apropar-nos la realitat d’aquest aspecte de la nostra percepció dels paratges naturals i que de manera perennal ens han pervingut.\nPocs espais, ens han arribat tant íntegres, resistint l’evolució que el pas del temps en els darrers 100 anys, ha anat imposant per tot el territori andorrà.\nUna realitat, doncs, que mereix ser mantinguda perennement, per la seva excepcionalitat de perennal i a més per la seva qualitat pròpia.\nUnes valls que podem qualificar de profundes en relació a la nostra realitat quotidiana, tot i ser d’horitzó elevat i envoltades de cims, que ens sobrepassen físicament i psíquicament.\nPerennalment volguda ha de ser, finalment, la voluntat de mantenir aquesta condició de perenne.\nPer què ens dóna, aporta i ofereix o regala i tot alhora, placidesa subjugant, infinites tonalitats de verds, blancs, grocs, marrons i grisos, sensacions de plenitud i buidor, de senzillesa i grandiositat, de silencis, de llums, de reflexos, de vertigen, de diversitat, de vida que no hem d’oblidar, no hem de desatendre, i ha d’acompanyar el nostre, potser, perenne esdevenir.\nPublicat per APS a 3:35 Cap comentari:\nEl futur de la UCE o el prestigi de la catalanitat\nEn aquest trenta-vuit anys, la Universitat Catalana d’Estiu a Prada del Conflent, ha assolit diverses fites, entre altres la d’encarnar la república de la llibertat i el bon humor, encertada expressió que només podia sorgir d’algú com l’estimat Miquel Porter. Encarna, igualment, a nivell cultural, el punt de trobada per excel.lència de tots els ciutadans, institucions i organitzacions dels Països Catalans. I és també una universitat popular, oberta a tothom.\nEntre les fites pendents hi ha, però la de fer la Universitat Catalana d’Estiu un far amb llum pròpia, que estengui el prestigi de la catalanitat en el seu sentit més ampli i en tots els seus dominis (cultural, econòmic, social, polític ..). Prada ha de ser un dels escenaris en què la intel.lectualitat dels Països Catalans s’identifiqui i on es trobi com a casa i des d’on es llenci missatges, llum i referents per enriquir la nostra identitat cultural, que des de la diversitat ens ha de permetre ser i participar millor de la universalitat a què aspirem. I això conjuntament a descobrir, reconèixer i fer conèixer les personalitats i tots els notables de la nostra cultura, que amb la seva aportació ens guien endavant i constitueixen la nostra contribució al progrés de la humanitat.\nPublicat per APS a 9:08 Cap comentari:\nLes estructures de l'Avda. Meritxell o la por al futur (arti-122.doc)\nCada dia són més nombroses les queixes per la pèrdua de creixement econòmic i per les incerteses del futur, pel sentiment que existeix de fons de no saber cap a on anem o volem anar exactament.\nI són escasses les percepcions de nous enfocaments, de decidits engatjaments que obrin noves vies o almenys s’atreveixin a plantejar-les.\nFa anys que, com a país, ens volem fer grans. Diverses generacions d’andorrans del segle XIX i XX, ho volien i s’han hagut de plànyer.\nI avui, que ho podem ser més que mai, després de tantes ploreres d’infant per ser gran, ens fa por assumir directament el nostre futur.\nCom és el cas pel projecte de les estructures de l’Avda. Meritxell, on polítics, comerciants i ciutadans estem derrapant.\nLa qualitat i la idoneïtat del projecte es mereix tot el meu reconeixement i suport perquè aporta tot allò que li falta i tant necessita l’Avda. Meritxell: una nova imatge potent i de futur i una renovada concepció del seu espai.\nI amb tots els respectes per les legítimes posicions preses (o no preses que són les majoritàries) pel que fa al cas de la majoria de ciutadans.\nNo són suficients els problemes o les mancances funcionals o constructives que es puguin trobar al projecte per fer-me creure que no dur-lo a terme serà millor que acabar-lo d’executar, amb les correccions que facin falta.\nTots els grans projectes tenen “moments de misèria”, constructiva, econòmica, política o social. I aquest cas no podia ser diferent, perquè es tracta d’un gran projecte del que “inconscientment” una minoria vol privar a una majoria.\nL’Avda. Meritxell no es mereix abandonar-la al descrèdit o a la vulgaritat perquè és patrimoni de tot Andorra.\nO ja no vol ser Andorra la Vella la capital del país?\nI no es pot pretendre, per a la seva artèria principal econòmica i social, fer-ne un tractament despersonalitzat, banal o sense ambició.\nFidelitat als objectius inicials, maduresa cívica, responsabilitat política, sentit comú i sostenibilitat, els podem i hem de reclamar, avui més que mai.\nFer-se gran vol dir deixar l’etapa de copiar o imitar els grans. Vol dir ser i actuar com a gran. Vol dir no tenir por de ser capdavanters, de construir la nostra pròpia personalitat, i quan cal, amb gosadia i atreviment, si del que es tracta és de renovar i atreure.\nL’interès general demana que es passi full amb tots els errors comesos, que es recuperi i ajusti el projecte i, tots plegats, mirem d’aconseguir fer reviure l’Avda. Meritxell amb una imatge de qualitat, i de futur que la faci comparable amb qualsevol altra avinguda comercial moderna de les principals ciutats del món.\nPublicat per APS a 3:34 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Administració, Art\nEl qüestionament de la Vall del Madriu (arti-121.doc)\nEls diferents punts en discussió que s’han produït a rel de la declaració de la Vall del Madriu, Perafita i Claror (i caldria afegir-hi Gargantillar, en consideració a la parròquia d’Encamp), primer com a patrimoni mundial per la UNESCO i després com a bé immoble d’interès cultural per Govern, mereixen reflexió.\nLa qüestió de la protecció en sí mateixa no està justificada ja que totes les parts la volen. Tant els titulars de les propietats privades com públiques comunals la volen tant o més que l’administració general o els ciutadans i entitats diverses que s’han posicionat en relació al tema. Ningú ho pot discutir o posar-ho en dubte. Altrament aquesta vall no hauria arribat als nostres dies en les condicions en que ha arribat. Els qui l’han feta possible i l’han mantinguda n’han estat els seus titulars. Quedar-se doncs en aquest punt respon a interessos demagògics que no solucionaran el problema.\nLa qüestió dels legítims interessos dels particulars afectats no hauria de ser tampoc un problema major si la Llei del Patrimoni Cultural (o la seva modificació si cal) o els seus reglaments pendents deixessin clar com es procedirà a la indemnització per la limitació dels drets privats o, i en el seu defecte i per sortir del pas, es plantegessin uns convenis urbanístics que compensessin, per via de trasllat o altres vies, els drets limitats.\nL’interrogant però que plana sobre certes competències afectant a les titularitats públiques comunals planteja una problemàtica no només a nivell institucional entre les administracions comunals i general, sinó que posa en qüestió l’ordenament constitucional que recull una evidència històrica i una manera de concebre l’organització i l’administració del territori nacional (que respon a una estructura federal). I si, per estratègies diverses, en un cert moment es va posar el carro davant dels bous, per tal d’assolir els objectius proposats, d’un ràpid reconeixement per part de la UNESCO, avui cal tornar a posar, si es vol consolidar tot allò assolit, els bous davant del carro i renunciar a avançar, potser més de pressa o a pensar que sols o per separat es pot fer més i millor.\nLa unió de tots no només donarà més força al projecte sinó que és l’únic camí que pot assegurar el futur. Però cal per això que cadascú es situï al seu lloc.\nAltrament el conflicte està assegurat i el territori en serà el perjudicat.\nCal retornar als responsables del territori el que els hi correspon, el seu protagonisme i la seva llibertat decisòria, emmarcada això sí, en unes lleis i directrius i plans o com calgui dir-li. I dotar-los dels recursos escaients. Finalment el protagonisme de qui ho faci no és l’essencial. L’important és que es faci i es faci bé. Si en el passat s’ha sabut fer perquè no hem de creure que també s’és capaç de fer-ho en el futur?\nPublicat per APS a 3:32 Cap comentari:\nUn dels reptes econòmics importants per Andorra, a més del de trobar nous sectors de desenvolupament econòmic, és l’augment de les pernoctacions i el manteniment del nombre de visitants distribuïts més uniformement.\nHi han almenys dues possibles línies d’actuació per resoldre el problema. Actuar sobre l’oferta o actuar sobre la demanda.\nEstà clar que si millorem els productes que s’ofereixen avui en dia, no només en preu sinó i sobretot de manera significativa ho fem en qualitat, s’augmentarà les pernoctacions. Igualment si es creen nous productes que siguin atractius i competitius en un mercat en ràpida evolució i cada dia més exigent. Però és suficient actuar només sobre l’oferta?\nFins avui la majoria d’esforços han anat adreçats en aquest àmbit que és, certament, el de més fàcil incidència des d’Andorra.\nPerò cada vegada més s’ha posat de relleu que no n’hi ha prou.\nPerò com es pot actuar sobre la demanda?\nLa creació de noves necessitats en la demanda és altament competitiu però la capacitat de generació de noves demandes tot i ser una possibilitat per a posicionar-nos amb originalitats pròpies en el món del turisme i serveis en general encara la tenim lluny tot i que s’hi hauria d’anar pensant (recerca, innovació, desenvolupament).\nSi bé no podem encara ser creadors de demanda potser podem actuar per tal de facilitar la demanda.\nL’entorn del qual es nodreix la pernoctació avui, de manera majoritària, es troba en un radi d’uns 500 quilòmetres al voltant.\nLa millora contínua de les comunicacions en aquest entorn de manera general, però no de manera particular pels accessos a Andorra, ens ha comportat que els desplaçaments en aquesta àrea siguin més curts i sumat a canvis d’hàbits d’escurçar les sortides, es pugui reduir la durada de les pernoctacions. En aquesta distància el vehicle per excel.lència és l’automòbil.\nSeria bo doncs intentar atreure de manera significativa una segona àrea que es troba entre els 500 i 1.000 quilòmetres de radi dins la qual el vehicle per excel.lència és el tren (particularment el d’alta velocitat). Aquest eixamplament si bé cap al sud no suposa un increment significatius de densitat de possibles nous usuaris, cap al nord representa la penetració dins l’anomenada galàxia centroeuropea amb 100 milions d’habitants urbans. Si Lleida ja es podrà trobar ben aviat a una hora i mitja d’Andorra, seria igualment desitjable fer els perquès per tal de que Perpinyà es trobi el més aviat possible també a aquesta distància temporal.\nEls altres dos punts d’accés importants que hauríem també de fer cada dia més pròxims són Barcelona i Tolosa com els dos aeroports internacionals per anar més lluny i que haurien, a mig termini, de representar uns creixents volums de pernoctació al llarg de l’any.\nAtansar la demanda a Andorra per via de la millora de les comunicacions que ens connecten amb les 4 principals ciutats del nostre entorn és una clara clau de futur.\nEtiquetes de comentaris: Turisme, Urbanisme\nPublicat per APS a 3:27 Cap comentari:\nAndorra i el pirineu una relació nova de creixemen...\nL'arquitectura portuguesa i l'obra d'Álvaro Siza (...\nLes estructures de l'Avda. Meritxell o la por al f...


La Llumenera de Nova York: Divendres de Llumanera: Un bon negoci\nDivendres de Llumanera: Un bon negoci\nAny 4 / Nova York / Abril de 1877 / Núm. 24\nHi ha una comèdia americana molt salada, en què lo graciós que fa lo paper principal (un tal coronel Sellers que sempre està somiant en negocis de milions de duros i mai no té un clau), diu amb molt de misteri a un amic seu: —Noi, he pensat un negoci que és l'especulació més gran que es pot fer en tot lo món. Hi ha milions a guanyar. —Quin és aquest negoci? li pregunta lo seu company. I ell molt satisfet contesta: —Porcs! Lo negoci consisteix en comprar tots los porcs dels Estats Units, i guardar-los. Al cap d'un any, cada porc valdrà tant com un diamant. Te'n daran lo preu que en demanis.\nDoncs el que diu lo coronel Sellers ho diem nosaltres amb molta formalitat. Lo gran negoci que es pot fer a Catalunya és… porcs!\nSaben la riquesa que donen los porcs als Estats Units? Doncs és una cosa que fa por. Així com aquell que venia aviram es va fer una casa al Tibidabo, i feu gravar sobre la porta “Tu que passes i te'n rius, aquesta casa es feta de conills i perdius”, així podria posar-se sobre los Estats Units un rètol que digués “Aquesta gran República està feta de porcs”.\nNo facen l'ullet, no, que ho diem molt seriosos i sense mala intenció. Saben vostès la quantitat immensa de carn de porc, de cansalada, de pernils, de llard i d'oli de porc que es consumeix en los Estats Units i que s'exporta a Cuba, a l'Amèrica del Sud i fins a Espanya?\nAmb lo llard únicament que es fa en los Estats Units, n'hi hauria prou per a fregir lo món. A Anglaterra i Alemanya van totes les setmanes carregaments de cansalada i llard. Fins Espanya envia a buscar llard als Estats Units. Doncs perquè Catalunya, la pàtria de les botifarres i de les llonganisses de Vic, no tracta de fer la competència a la república nord-americana?\nI això que aquí no tenen aglans i els han d'engreixar amb blat de moro!\nA què deuen Chicago i Cincinnati, aqueixes dos grans ciutats, més grans que Barcelona, lo seu creixement en cinquanta anys que tenen d'existència? Als porcs, a res més que als porcs. Tant que Cincinnati, per lo gran comerç que allí es fa d'aqueixos respectables individus, ha merescut lo motiu de Porcòpolis.\nDediquin-se, doncs, los nostres pagesos a la cria de garrins; fomenti's la producció; faci's cansalada, pernils, llard en abundància, i tota l'Europa anirà a buscar-ho a casa i Catalunya serà lo rebost del continent. Creguin-ho: lo gran negoci és… porcs!\nEls Autors 06 de febrer, 2009 14:32\nEs ben cert que es menja molta i molt bona carn. Però em va sorpendre gratament també la quantitat de verdures que podia dquirir súper fàcilment, a tot hora i a tot arreu, i molt bones verdures!!!\nJo que em pensava que no tindría cap més remei que jalar amburgueses i bacó i vet aquí, que amb la de fruita i verdura que vaig endrapar tot fent kilòmetres per l'asfalt de NY em vaig acabar aprimant un ou!!\nDe nou, deciliós text.\nAgnès 07 de febrer, 2009 07:15\nDe les millors Llumaneres dels darrers temps! Los porcs són el negoci, i la referencia a les cases construïdes gràcies a l'aviram no té preu. Ale, a seguir perseguint cròniques de fa un segle...\nJoan de Torres Calsapeu 07 de febrer, 2009 10:19\nPorcs engreixats amb blat de moro? Vés a saber... potser contaminen menys.\nEn temps de crisi, com l'actual, potser els hi haurem de fer cas: "a criar porcs per a fregir lo món sencer"!\nAnònim 07 de febrer, 2009 14:32\nEt descuides de les bones fàbriques que tenim a OLOT, crec que Espuña te una fàbrica a l'Argentina, doncs no costaria gaire fer el pas,,,,,,.\nAnònim 08 de febrer, 2009 11:39\nI AMB ELS PURINS QUE COI FEM?.\nJUGANT AMB BCN.......\nmiq 08 de febrer, 2009 12:21\nEls purins per als americans, que segur que els reciclen en alguna cosa que dóna calers.\nJoan de Torres Calsapeu 09 de febrer, 2009 03:40\nAmb els purins encara en farien armes de destrucció massiva...


Institucional – AFAB\nAFAB > Transparència > Institucional\n1. Informació de l'Associació\nveure apartat web\n3. Memòria d'activitats 2020\n5. Informe seguiment Carta de Serveis


Biao Dá Aì (Show Your Love)\n4:22 Soy Como Soy\n3:52 Poor Boy Down\n2:43 Jackie Tequila\n4:10 Going On\n2:59 Broken Hearted Hoover Fixer Sucker Guy\n0:54 I Need You To Love Me\n4:25 Fine Feathers Make Fine Birds\n3:21 Only Teardrops (Symphonic Version)\n3:23 0% Interest\n10:59 El último vals\n4:33 Who Runs This Place?\n6:55 Stranger In My Arms\n2:49 Ding Dong! The Witch Is Dead\n2:31 Where Ya Been\n2:19 Heaven, Hell\n2:27 All God's Children\n5:52 Had To Laugh\n3:05 Outside the Wall\n1:45 1 Shot Deal\n2:04 Shout Out To Lost Boyz\n3:23 Luv Me Girl\n3:13 Aujourd'hui, Ma Vie C'est D'la Marde\n4:39 Who Sold Her Out\n6:28 Little Room\n1:02 The Wasteland\n4:22 Paul's Grotesque\n8:45 Higher Ground\n3:52 Golden Brown\n1:58 I Just Want A Lover\n3:26 Never Meant\n4:17 Jesus, Etc\n3:47 Lonesome Lullaby\n4:03 Bring On The Day\n4:34 Blue Bayou\n2:31 Heavy Rock Warning\n4:49 All I Want Is You\n4:20 You're The Best Thing\n4:20 Living in Sin\nВ альбоме: New Jersey


Akrònim – ViOrigen\nCriança , 50% Morenillo i 50% Montepulciano.\nFermentacions controlades i maceracions llargues. Al final de la fermentació es cria durant 12 mesos en foudre de roure de Slavonia.\nAromes de fruita vermella integrats en una complexitat de sotabosc i terra.\nPotent i al mateix temps elegant, desvetlla un caràcter mediterrani, càlid, ple i ben equilibrat. Tanins redons i dolços.\nPlats de tardor (bolets), carns vermelles, formatges i embotits curats.\nObrir uns minuts abans de servir.\nBernaví Vilalba dels Arcs, Terra Alta\nBernaví està al Mas Vernet, entre les vinyes. La verema és manual en caixes i el raïm s’elabora de forma immediata. Fermenta en tines d’inox per a respectar la fragància i l’essència de cada varietat, amb un estricte control de la temperatura. En la seva “bottaia” treballen amb barrils de roure de gran volum (3000 litres), on els vins reposen, evolucionen, però mantenen la seva personalitat. Els Bernavins així s’expressen de forma pura i personal.\nHem triat el Mas Vernet perquè aquí hem vist totes les peculiaritats i les potencialitats de la Terra Alta. Estem en una zona prelitoral on el clima mediterrani troba el continental de l’interior d’Espanya: les excursions tèrmiques entre dia i nit afavoreixen una excel·lent maduració; les precipitacions escasses i els vents dominants de Garbí i Cerç permeten una viticultura totalment respectuosa del medi ambient; els sòls de “Panal” (conformacions al·luvionals argilo‐llimoses d’origen quaternària) rics en calcari i guix són la llar de vinyes que treballen en condicions tant extremes com fascinant.\nLa viticultura a Bernaví respecta els equilibris del ecosistema vinya amb una atenta gestió de la coberta vegetal (cover crops). Donen vida al sòl, amb marcs de plantació reduïts, amb un control de l’equilibri vegeto-productiu de cada planta, amb una gestió fitosanitària integrada.\nCabernet SauvignonGarnatxa NegraSirà


En la crítica polonesa es té assumit que Leopold Staff és un poeta que pertany a la Mloda Polska, que equival a dir al Modernisme. Com a tot arreu, intentar encasellar un autor acaba sent en alguns casos molt mes perjudicial que no pas útil. En el cas de Staff, això ho podríem elevar al quadrat, al cub, al... Staff és un dels poetes polonesos més grans del segle. Oblidat, clar, per estar encasellat a un moviment de principis del segle XX. I en canvi, Staff anava sempre un pas més endavant que els seus contemporanis. Després de la II guerra mundial, s’adonà perfectament dels canvis de sensibilitat poètica que s’apropaven, i va ser un dels primers que abandonà la rima i les formes tradicionals per donar una nova dimensió al poema. En aquests casos, l’autor sempre dóna mostres dels canvis al llarg de tota la seva producció. En Staff, res més evident que buscar en un llibre de poemes (de traduccions que va fer) publicat el 1921 i titulat La flauta xinesa on trobem molts elements de la senzillesa que després buscarà Staff. Czesław Miłosz ha afirmat més d’una vegada l’enorme diferència que hi ha entre la poesia russa i la poesia polonesa. Aquesta última es troba molt lluny de la primera, no ens referim pas aquí a la qualitat, sinó a l’ús d’unes estructures clàssiques que encara gaudeixen d’enorme prestigi a Rússia, i que ja fa temps que o s’han perdut o han passat per un procés de modificació complet en la poesia polonesa. Sense cap mena de dubte, Staff va ser un dels poetes que contribuí a aquest canvi.\nAquell gran tros de neu era un martinet blanc que descansava en un llac blau.\nImmòbil al llindar del banc d’arena el martinet blanc examina la Terra.\nEL MEU VESTIT\nEl meu vestit prové de l’època quan vivia el rei de la dinastia dels Ts’in. Va vestir tantes belles dones per al ball que els seus plecs han conservat les harmòniques torsions i tants zèfirs l’han fregada que és transparent com les ales d’una papallona.\n- Tornes del meu poble? Explica’m ràpid totes les coses que han passat des que en vaig marxar.\n- La teva prunera ha florit i una de les cabres ha menjat un jonc petit que havies plantat a la vora de l’estany.\nCzesław Miłosz Leopold Staff\nEtiquetes de comentaris: Czesław Miłosz Leopold Staff\nAdoro a Staff desde que lo leí en la Antología de Milosz. Gracias again, and again, and again. and...\n3 de març de 2009, a les 18:36\nCompartimos la adoración por Staff. Gracias a ti, Martín. Ahora viene una pequeña selección de poemas breves de Staff.\n4 de març de 2009, a les 0:32