Anatomia Patològica | Serveis | Consorci Hospitalari de Vic\nAnatomia Patològica Tornar a serveis\nL’Anatomia Patològica és l'especialitat mèdica que, mitjançant l'estudi microscòpic de cèl·lules i teixits, realitza el diagnòstic anatomo-patològic de pacients amb càncer o malalties inflamatòries o degeneratives, establint l'extensió i el pronòstic de la malaltia, i ajudant en la decisió terapèutica. La labor del patòleg és important perquè d’ella en depèn un bon diagnòstic i un posterior tractament adeqüat.\nEl Servei d'Anatomia Patològica processa i diagnostica totes les mostres histològiques i citològiques de pacients del Consorci Hospitalari de Vic i de l'Atenció Primària d'Osona, així com de diferents mútues i centres privats (Bayés). Cada any, examinem més de 23.000 mostres que s’obtenen a través de tècniques com biòpsies, autòpsies o citologies. A més, al laboratori d’Anatomia Patològica de l’Hospital Universitari de Vic també realitzem la determinació mol·lecular del Virus del Papil·loma Humà en les mostres cervicals de les pacients de les unitats ASSIR dels centres d’Atenció Primària d'Osona, el Bages, el Solsonès, el Berguedà i la Cerdanya.\nHospital Universitari de Vic. Planta baixa (al costat del Laboratori)\n93 702 77 15\nEl servei i l'activitat assistencial\nEl servei compta amb quatre àrees d’activitat:\nBiòpsies: analitzem més de 9.000 casos de biòpsies diagnòstiques i peces quirúrgiques cada any, a les quals es realitzen més de 600 tècniques d’histoquímica i unes 4.700 tècniques d'immunohistoquímica, que permeten fer un diagnòstic més precís i personalitzat. Anualment també realitzem unes 250 tècniques de farmacodiagnòstic en el camp de l'Oncologia, tant en la vessant preventiva com en la terapèutica.\nCitologies: cervicovaginals, líquids i punció aspiració. Anualment, realitzem unes 11.000 citologies per al cribratge de càncer de cèrvix o per al diagnòstic d’altres malalties.\nAutòpsies: realitzem unes 25 autòpsies anuals, entre adults i fetals.\nBiologia Molecular: fem cada any 3.100 determinacions moleculars del Virus de Papil·loma Humà (VPH). Així mateix, gestionem determinacions moleculars per a estudi d'oncodrivers i dianes terapèutiques.\nEls professionals del servei participen en els diferents comitès de tumors de l'hospital -protocols oncològics i institucionals- i formen part dels diferents grups de Qualitat (teixits, mortalitat, tumors...).\nEn el camp de la recerca, participem en estudis relacionats amb malalties associades a la infecció pel Virus del Papil·loma Humà, com el càncer de cèrvix. El servei d’Anatomia Patològica del CHV també treballa en projectes multicèntrics de recerca relacionats amb diferents tipologies de tumors:\nProjecte Impera relacionat amb sarcomes de parts toves\nProjecte TCGA sobre càncer d'origen desconegut\nA nivell docent, els professionals del servei tenen la possibilitat de participar en la docència universitària, ja sigui a la Facultat de Medicina de la Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya o a la Facultat de Medicina de la Universitat de Girona.\nAlhora, col·laborem en la formació pràctica de tècnics d'Anatomia Patològica de diferents escoles professionals.\nTreball en equip, integrat i col·laboratiu\nSom professionals de diferents edats, trajectòries i expertesa que ens complementem molt bé i que fomentem el treball en equip. Els patòlegs, tècnics, citotècnics i administratius realitzem formació continuada i promovem l’accés a la recerca i a la realització de publicacions científiques.\nLa seguretat del pacient és una de les nostres prioritats, un element que potenciem a través de l’ús de diferents eines i sistemes TIC. Disposem d’un sistema de traçabilitat que permet seguir el recorregut de les mostres: des del quiròfan o lloc de l'extracció, fins la taula de diagnòstic del patòleg. A més, comptem amb una aplicació informàtica específica del servei integrada en els sistemes d’informació del CHV.\nImpulsem diferents projectes per millorar l'atenció dels pacients en el marc de l'Aliança Estratègica C-17, un model col·laboratiu entre els hospitals de Vic, Clínic de Barcelona, Granollers, Mollet, Sant Celoni i Campdevànol, amb el suport del CatSalut. Aquest marc estable i transversal de col·laboració ens permet desenvolupar projectes compartits i coordinar-nos com fem, per exemple, amb el projecte de comunicació amb telepatologia dinàmica.\nCartera de serveis i informació sobre recepció de mostres\nUbicat en una unitat de la planta baixa de l'Hospital Universitari de Vic, el servei d’Anatomia Patològica està format per un equip d’una quinzena de professionals: metges i metgesses patòlegs, tècnics, citotècnics, administratives i auxiliars.\nDra. Maria Alejo\nDra. Esther Díaz\nDr. Daniel Badia\nDr. José Luis Molinero\nDra. M. José Martínez Araque


PDeCAT, també és dels que vol la república ara? - Converses a Catalunya\nPDeCAT, també és dels que vol la república ara?\nEl PDeCAT, i més concretament la seva líder, Maria Àngels Chacón, va presentar dies enrere la seva proposta per crear una nova organització que representés una alternativa per a l’independentisme, com el bloc que configuren socialistes, Comuns i Podem. Entre la llarga llista de punts programàtics que va anar desgranant, en cap moment va formular-ne un tan important com és el de la supressió de la monarquia a Espanya i la seva substitució per la república. Doncs bé, això és exactament el que ha fet el PDeCAT al Congrés dels Diputats.\nEls que s’anomenen socis del govern, ERC, Bildu, BNG, JxCat i la CUP, junt amb el PDeCAT, han presentat una sèrie d’esmenes al projecte de llei de memòria democràtica, i, si les informacions publicades no enganyen i les fotografies fetes pels autors no menteixen, en aquell grup hi figura clarament el partit de Chacón. L’esmena concreta que la monarquia espanyola és conseqüència de la dictadura franquista i que va jurar lleialtat a Franco i als principis del “movimiento” en la persona de Juan Carlos de Borbón, i que el seu jurament va ser una exaltació de la guerra i la dictadura. Per aquest fet demanen suprimir la monarquia i evidentment eliminar tots els seus privilegis i prerrogatives. Neguen el valor del referèndum sobre la forma d’estat que es va fer i, en aquest sentit, no concedeixen cap valor a la Constitució ni a la seva aprovació pel poble. En definitiva, neguen el capítol més important i més edificant de la història recent d’Espanya, que ha permès l’actual sistema democràtic, avui certament degradat, però sobretot a mans dels qui són els successors d’aquells que van fer la transició i no a causa d’aquesta.\nTambé demanen en aquest text modificar una sèrie d’articles de la llei d’Amnistia de 1977 suprimint precisament els apartats que exoneren de responsabilitat a les autoritats i funcionaris de l’estat, i volen que aquests siguin jutjats avui en dia i que se’ls hi imposin les penes corresponents acusats no gens menys, de delictes de genocidi, lesa humanitat, de guerra i altres violacions dels drets humans. Tot plegat és una brutalitat política que intenta reescriure tota la transició i la construcció de la democràcia espanyola i també catalana.\nQuan es titulen com a socis del govern cal fer esment que a la llista, si bé apareix Bildu, no forma part dels signants el PNB perquè tenen prou rigor com per no fer aquests números parlamentaris, i ningú negarà al PNB la seva lluita activa contra el franquisme i alhora el seu important paper en la transició. De tots els partits signants, cap existia ni té consciència històrica d’enfrontar-se al franquisme i de pactar i construir la nova democràcia, excepte ERC que, aleshores, era un partit de presència més nominal que real, amb més exiliats que seguidors a l’interior. Que a tot aquest grup se li afegeixi el PDeCAT, que signi iniciatives d’aquesta mena de la mà de la CUP i que alhora vulgui ser pal de paller d’una alternativa centrada a Catalunya és una contradicció que mereix una explicació pública, i encara millor una rectificació.\nNo hi pot haver alternativa quan allà on es té presència parlamentaria, perquè no va aconseguir-la al Parlament de Catalunya, demanen la derogació de la monarquia i la liquidació de l’Amnistia de 1977 que no faria altra cosa que polaritzar més l’actual ja molt conflictiva política que es fa al nostre país.\nNomés ens faltaria ara que enlloc de tenir una figura que s’ha mantingut per sobre de les derives partidistes, hàgim de votar per qui ha de ser el president de la república. Realment, la nostra vida política està plena d’irresponsables.\nQue a tot aquest grup se li afegeixi el PDeCAT, que signi iniciatives d’aquesta mena de la mà de la CUP i que alhora vulgui ser pal de paller d’una alternativa centrada a Catalunya és una contradicció Click To Tweet\n16 novembre, 2021 18:27\nEn les darreres eleccions el partit de la senyora Chacon va anar en solitari i no va aconseguir cap escó, això va efeblir el partit del President Puigdemont.\nSi no hagués estat així, el nombre d’escons independentistes hagués pujat.\nEls socialistes haguessin perdut un o dos escons, afavorint la majoria del partit del President per sobre de ERc…


Crítica teatral - Resultados de la búsqueda - Traces : base de datos de lengua y literatura catalanas\nPágina principal > Traces. Catálogo > Resultados de la búsqueda: Crítica teatral\nTraces. Catálogo Encontrados 333 registros 323 - 332 ir al registro: La búsqueda tardó 0.01 segundos.\nJoan de Sagarra. "No tornaria al 68 per més copes que em pogués prendre de franc al Bocaccio" / Nadal, Marta\nL'entrevista consta de dues parts: una dedicada als anys de la "Gauche Divine" i l'altra a comentar la situació teatral actual.\nLletra de canvi. Barcelona, Núm. 22 (1989, Octubre), p. 27-32\nJoan de Sagarra: mirar-se la vida des d'una platea / Pairolí, Miquel\nPresència. Girona, Núm. 841 (1988, 3 d'abril), p. 4-7\nTraces. Catálogo : Encontrados 333 registros 323 - 332 ir al registro:\nCrítica teatral en Amazon


La mediació Upcoming SlideShare\nAnálisis de la Comunicación en proc...\nby Francisco Molinero\nCompletar la taula de mediació. Esp...\n¿Qué es la mediación? by Instituto Andaluz...\nLA ACCIÓN DE LOS MEDIADORES\nLa mediació 428 views\nLa mediació 1.\nLA MEDIACIÓ A L’I.E.S ALEXANDER GALÍ Sant Pere de Ribes Dani Egea Elena Lorca Melanie Príncep 2.\nQuè és la mediació?

És la forma de resoldre conflictes entre una o més persones, amb l’ajut d’una tercera persona imparcial: el mediador.

\nPer què s’utilitza la tècnica en aquest centre?

Hi ha molta immigració

El centre està situat en un barri obrer

Diversitat cultural

\nQui pot ser mediador?

Qualsevol persona pot ser mediador:

Pares

alumnes de 3r i 4t

Alumnes de Batxillerat

Professors

Personal del centre en qüestió

\nEn el cas dels alumnes de 1r i 2n

No poden ser mediadors

La mediació se’ls hi explica a través de les tutories, on treballen les conseqüències de les accions

El tutor,si s’escau, els recomana mediació

Els seus mediadors son alumnes de 3r, 4r d’eso o alumnes de batxillerat

\nCom se’ls prepara per ser mediadors?

Optativa 3r d’eso

Explicació de com portar a terme una mediació

A través d’ells mateixos, mitjançant fitxes, coneixen diferents tipus de personalitat.

Se’ls ensenya a conéixer més als seus companys i a sí mateixos.

Aprenen a descobrir qualitats de les persones i a treure conclusions.

A l’acabar l’optativa els alumnes poden decidir si volen ser mediadors o no.

\nHabilitats d’un mediador

Persona resolutiva

Saber escoltar

Ser empàtic, assertiu

Actiu

No prejutjar

Comunicatiu

Objectiu

Imparcial

\npremediació

Comunicació al cap d’estudis o coordinador de mediació del conflicte.

La coordinadora és l’encarregada de donar prioritats a un cas o un altre.

El mediador escolta les diferents parts per separat.

Seguidament explica en que consistirà la mediació i com portar-la a terme.

Els alumnes decideixen formar part o no.

\nmediació

Presentació

Explica’m

Aclarir el problema

Proposar solucions

Arribar a un acord

\nDocumentació emprada

Trobada de mediació

Participants, curs, mediador i data

Resum de la situació

Decisió

Signatura del mediador, els mediats i la coordinadora

\n

Seguiment

Depenent del cas es fa un seguiment cada X temps

Data seguiment

Revisió d’acords

Cumpliment

Éxit amb els acords

Signatures dels mediats, del mediador i la coordinadora

\nCom veu l’alumnat la mediació?

Si no és molt necessària no volen participar-hi, perquè és duu a terme a l’hora de l’esbarjo.

Acceptació de la mediació en alguns alumnes perquè la conducta (parte) de faltes no és tan greu.

\nDades de la mediació al centre

S’utilitza des de l’any 2001-2002

l’éxit depén molt del problema i de l’any

En els últims anys el 95% dels casos acaben en èxit

\nAnálisis de la Comunicación en procesos de Mediación\nCompletar la taula de mediació. Espai de resolució\n¿Qué es la mediación? Instituto Andaluz de Mediación\nMetodologia de la Mediació


Bona nit i tapa't: Cargolins\nQuan en Miquel es va despertar, li rodava el cap i va trigar uns minuts a poder enfocar la vista. El que va veure el va deixar completament perplex: unes branquetes plenes de cargolins. Definitivament, o estava somiant, o no tenia ni idea d'on estava, dubtava molt que hagués dormit tant com perquè a la seva habitació hi hagués crescut així la vegetació.\nVa incorporar-se per veure que es trobava en mig d'un prat, sense cap signe d'activitat humana als voltants. Què hi feia allà? Va provar de fer memòria per intentar endevinar com hi havia arribat... que de fet no sabia ni on era. Recordava... estar molt torrat i els seus amics acompanyant-lo perquè no caigués. Una festa, molt d'alcohol, música molt alta i passar-s'ho molt bé. Però la festa era a ciutat, com havia arribat a aquell prat i per què?\nMica en mica anava tirant enrere en els records, perquè de la festa tenia massa llacunes com per treure'n l'aigua clara. Unes disfresses, una mena de gimcana... què era tot allò, si ell no havia estat mai de fer gaire gresca. Duia una banda com aquella de les misses, i la seva disfressa era la més ridícula. Tot allò no tenia ni cap ni peus.\nDe sobte tot li va quadrar. Es va posar més blanc que la closca dels cargolins que l'envoltaven. Aquella festa era el seu comiat de solter. I si la festa havia estat la nit anterior, cosa que no podia assegurar del cert, avui era el dia de la seva boda. Va mirar a banda i banda. Només verd en totes direccions. Potser que es posés en marxa.\nAgost ens porta la segona substitució estiuenca de la Carme, aquesta és la meva participació!\nAssumpta 19 d’agost de 2016 a les 22:13\nHahahahaha això passa per fer aquestes bestieses!! Ho sento per ell... mai m'han agradat aquestes festes tan exageradament ridícules... au, ara a veure si trobes el camí, ximplet!!\nCarme Rosanas 20 d’agost de 2016 a les 20:03\nUi,ui,ui... que aquest casament perilla..\nMolt imaginatiu,aquest relat, XeXu!!!\nA veure si se'n surt, aquest xicot!\n優次 (Yuji) 21 d’agost de 2016 a les 4:59\nMira que beure com un animal... haha\nMcAbeu 21 d’agost de 2016 a les 10:04\nSí, que es posi en marxa... i que comenci a pensar una excusa més o menys creïble. :-DD\nElfreelang 21 d’agost de 2016 a les 12:22\nai que aquest no recorda ni on es casa.....\njoan gasull 21 d’agost de 2016 a les 12:33\njo sempre ho dic que l'aigua en que es fabriquen els glaçons és molt dolenta....mai falla, nit de glaçons, ressaca segura.\nVisca els nuvis....\nM. Roser 21 d’agost de 2016 a les 20:16\nSi no sap el camí, no arribarà pas al casament a l'hora prevista...Els comiats de solter solen fer molts estralls!!!\nRoselles 22 d’agost de 2016 a les 13:54\nDoncs com li hagin fet l'animalada d'enviar-lo a un altre país...!\nXeXu 23 d’agost de 2016 a les 0:02\nUna història molt típica, no sé ni com em va venir mirant aquests cargolins! Però si us ha fet gràcia, ja estic content. Gràcies pels comentaris!\nAlfredRussel 23 d’agost de 2016 a les 19:24\nEn aquestes circumstàncies, ha de ser una sensació ben curiosa, obrir els ulls i veure de primeres els caragolets... Sempre podrà al·legar que els volia a la llauna per al convit...\n(en tot cas, i com tothom sap, el que passa en el prat es queda en el prat ;)\nGlo.Bos.blog 25 d’agost de 2016 a les 10:34\nBona història, XeXu, vinc amb retràs a comentar, ja ho veus!


Publicat\t22 de Juny del 2021\nAvui al programa de ràdio El Món a RAC1 amb Jordi Basté, Quim Vila ha recomanat una selecció de vins per gaudir aquest estiu. Ha estat també l'ocasió perfecta per destapar en directe el Corpinnat Bufadors Les Voranes Brut Nature 2018, el nou vi de Bufadors, el projecte més íntim de Ton Mata i Encarna Castillo, i acompanyar-lo amb el formatge Petitot de Mas Alba (Girona), elaborat amb llet de cabra. A continuació, detallem els vins comentats durant el programa: VINS BLANCS Bàrbara Forés Blanc 2020. Terra Alta. Garnatxa blanca. PVP: 8,55€ Idoia Blanc…Llegir més\nCada any un dels moments més esperats i emocionants és la visita a Château Latour per tastar la nova collita. Els vins de l'anyada 2019 els vam tastar en absoluta primícia a finals d'octubre del mateix any quan els lots de les diferents varietats tot just acabaven les fermentacions i es començaven a situar. Després, amb la COVID-19, vam cancel·lar la nostra tradicional setmana bordelesa del mes d'abril i només vam degustar les mostres d'alguns vins que els diferents châteaux ens havien enviat a Barcelona. Enguany, amb limitacions i seguint tots els protocols,…Llegir més


CURSA DE LA VINYA 2014, l’home del mazo no descansa ni al camp! - Masques Sant Andreu\nCURSA DE LA VINYA 2014, l’home del mazo no descansa ni al camp!\nby Fandes · 7 setembre 2014\nJa hi tornem a ser aquí! Ha estat un cap de setmana prolífic (sens dubte!) en curses, en momentazos, en bons resultats… I en nominacions a l’home del mazo. Anem amb les primeres explicades, les que van succeïr a Sant Llorenç d’Hortons. Objectiu: Cursa de la Vinya. Descripció: una cursa xula… però dura! 10km dels quals més de 8 son en pista i amb la promesa del cava únic al final dels mateixos.\nAlmenys això n’explicaven els “infalibles”, la familia Campos i el Navete, sent la quarta participació de tots ells. Primera vegada en canvi per la Judith i el Fandes, on s’hauran ficat? En terra de bona gent, sens dubte, en un moment hem recollit el dorsal i ens posem a fer postureo. Que si posar davant de la senyera, que si fer caminant el darrer km de la cursa i corrent el primer… S’ha de ser masca!\nQue és Setembre i encara fa calor no és res de nou. Però si tens la sort que l’astre solar s’amaga darrera els núvols potser podràs salvar al “Hombre del Mazo” (que ja se sap que, amant del vi com és, sempre s’amaga entre ceps com els d’avui) o potser no? Sigui com sigui ens posem en marxa, ben de pressa, primer km rapidíiiiiissim en baixada, però l’alegria se’ns acaba aviat, i és que fins al km 5 ens trobarem pujades que fan dir si senyor (l’infern apareixent en forma de polígon industrial…).\nA partir d’aquí el monstre deixa de ser tan ferotge. No significa que l’haguem domesticat ni molt menys! Això si, tenim més trams favorables, en els que a més de cremar sabatilla podem disfrutar dels paisatges (ja no sols toca clavar la mirada a terra mentre pugem i pugem). Però ai las!, “mounsieur massó” també està més descansat, i sap que els primers kms ens han passat factura… Ja veuràs tu com caça algú en les trampes del circuit…\nResumint, la de Sant Llorenç és una gran cursa, organitzada amb molt d’afecte, amb voluntaris arreu, el poble volcat i en un entorn privilegiat. Amb tot, no podem donar-li la matrícula, tot i el bon treball és imperdonable que dels dos avituallaments en cursa (si si, dos més el del final, un altre punt a favor de la cursa) es quedessin sense aigua pels darrers… Llàstima, perquè la nota seria magnífica, impossible perdre’s (malgrat no trepitjar amb prou feines asfalt) i no entrar amb un gran sabor de boca, fins i tot els obsequis (el de menys a les curses) eren apostoflants i poder fer un banyet a la bonica piscina municipal… Simplement orgàsmic!\nPerò vinga, que ens coneixem, si heu arribat fins aquest punt de la lectura és perquè esteu intentant saber qui és el masca que ha presentat candidatura a L’HOME DEL MAZO 2014… Potser us ajuda donar un cop d’ull a les classificacions dels liles participants, que trobareu en aquest enllaç. O potser no? Serà el presi? O serà el Navete i per això l’ha esperat per entrar de la maneta? O bé el Fandes que no ha pogut ni seguir-los… Serà la Judith que no ha pogut amb l’hora? O la formigueta que sembla incansable? Doncs no… el candidat és l’Avi, l’experiència és un grau, fins i tot per trobar al senyor Massó! Quin patiment mare meva quin patiment!\nI agafeu-vos que venen corbes, Berga i Gavà son dos noms que venen sonant forts els darrers dies, i més que sonaran…\nCarros de Foc, entrega núm. 2!\nNext story IX Mitja de Sabadell\nPrevious story RIPOLLET 2014 (o la cursa de l’infern)


Curs bàsic de prevenció de riscos laborals en entitats sanitàries i socials - UCF\nInici/PRLS/Curs bàsic de prevenció de riscos laborals en entitats sanitàries i socials\nAquestes places són 100% subvencionades pel Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya.\nEl “Curs bàsic de prevenció de riscos laborals en entitats sanitàries i socials” es durà a terme entre el 19 d’Octubre i el 21 de Desembre del 2021 amb una durada de 50 hores online.\nCapacitar els professionals de l’àmbit sanitari amb responsabilitats en la prevenció de riscos laborals en la gestió bàsica de la prevenció de riscos laborals i la promoció de conductes més segures i saludables.\nBLOC 1. Introducció a la prevenció\nMòdul 1. Gestió de la prevenció\nBLOC 2. Higiene industrial\nMòdul 1. Agents químics\nMòdul 2. Agents físics\nMòdul 3. Agents biològics\nMòdul 4. Residus sanitaris i gestió ambiental\nBLOC 3. Seguretat\nMòdul 1. Seguretat i salut en el lloc de treball\nMòdul 2. Plans d’autoprotecció\nBLOC 4. Ergonomia i psicosociologia aplicada\nMòdul 1. Ergonomia\nMòdul 2. Psicosociologia aplicada\nBLOC 5. Medicina del treball\nMòdul 1. Activitats sanitàries del servei de prevenció\nIndicacions per a la transfusió segura de la sang i dels components sanguinis


TORROELLA DE MONTGRÍ!\nÚltim concert a comarques gironines de la gira!\nD’aquí una setmana a l’Auditori Teatre Espai Ter!\nAixò ja s’acaba! Qui s’apunta?\nÚLTIM CONCERT A BARCELONA!\nEl dijous 2 d’abril tancarem la gira a la sala Bikini i les entrades s’estan venent molt de pressa! Després pararé un temps per preparar el proper disc, així que última oportunitat de veure aquesta formació!\nEntrades i detalls: pauvallve.com/concerts\nEntrevista en motiu del premi Gaudí\nEn motiu del premi Gaudí em van fer aquesta entrevista a l’estudi.\nParlem de per què m’autogestiono i autoedito, com faig les bandes sonores, sobre l’amor, el pessimisme optimista, etc. També explico les produccions que estic fent aquestes setmanes i deixo anar alguna pista sobre el nou disc. Poques vegades els mitjans ens deixen tan espai per xerrar sense presses del que fem, un plaer!\nHUESCA!! La semana que viene doble cartel!\nHUESCA!! La semana que viene doble cartel! Nosotros y El Petit de Cal Eril! Muchas ganas!\nEntradas en pauvallve.com/es/conciertos\n“¿Però això de que et fas els discos tu sol què vol dir?”\nAvui estreno nou videoclip amb imatges rodades durant la gravació del disc!\n‘AVUI L’ÚNIC QUE VULL’ també arriba a 1.000.000 de reproduccions a Spotify!\nQuina serà la 3a cançó en arribar-hi?\nGràcies per escoltar-me!!\nAvui anunciem concert al mític Slàvia de les Borges Blanques i amb aquest anunci tanquem el cartell de la gira! Això serà tot per aquest disc. Últimes oportunitats de veure’ns en aquest format! Qui s’anima?!?\nLLEIDA! Venim la setmana que ve!\nLLEIDA! Venim la setmana que ve al Cafè Del Teatre!\nRecta final d’aquesta gira! Qui s’hi apunta?\nEncara no m’ho crec! Gràcies!\nEXHAURIDES per demà a St Cugat!\nEXHAURIDES per demà a St Cugat! Però aquí teniu la resta de dates! El ‘Life Vest Under Your Seat’ comença a dir adéu. Si voleu venir aprofiteu aquesta recta final, que després pararé un temps per preparar el proper disc i pensar el nou format.\nHUESCA! POR PRIMERA VEZ!\nTocaremos el jueves 20 de febrero en el Centro Cultural Manuel Benito Moliner (antiguo Matadero). Doble cartel: Nosotros y El Petit de Cal Eril. Y las entradas salen a la venta mañana! En pauvallve.com/es/conciertos\nPRODUINT EL NOU D’INSPIRA!\nPortem uns mesos perfilant i donant forma a les cançons del proper disc dels Inspira i en poques setmanes entrarem a gravar! Moltes ganes que sentiu el resultat! Un honor tornar a produir-los!\nPER FÍ! TERRES DE L’EBRE!\nFinalment després de tants anys faré el meu primer concert a les terres de l’Ebre! Serà d’aquí tres setmanes:\nDissabte 1 de febrer al Casal d’Amposta!\nEntrades i detalls >> pauvallve.com/concerts\nEXHAURIDES PER SANT CUGAT!\nLa gira ja va arribant al final i dels pocs concerts que queden ens acaben de dir que ja no queden entrades pel de Sant Cugat!\nEntrades per la resta a pauvallve.com/concerts\nFINAL DE GIRA A BARCELONA!\nCom ja és tradició l’últim concert a Barcelona serà a la sala Bikini! El dijous 2 d’abril a les 21h.\nEns fa molta il·lusió! Ens regales per Nadal?\nMADRID! ZARAGOZA! Queda una semana!\n– Detalles Madrid (Gratuito) >> bit.ly/36tNIXq\n– Entradas Zaragoza (8€) >> bit.ly/2RKzsFF\nDilluns que ve anunciarem l’últim concert de la gira a Barcelona!\nNominat als Premis Gaudí!\nM’han tornat a nominar als Premis Gaudí! Aquest cop per la banda sonora de la pel·lícula ‘La vida sense la Sara Amat’!\nEL MEU TOP 50 DE 2019\nAquestes són les 50 cançons que més he escoltat el 2019.\nEspero que les disfruteu tant com jo!


Craigavon - Uniopèdia, el mapa conceptual\n19 les relacions: Ballina (Mayo), BBC News, Ciutat lineal, Comtat d'Armagh, Comtats d'Irlanda, Conflicte nord-irlandès, Districte de Craigavon, Estat, Gaèlic irlandès, IRA de la Continuïtat, Irlanda del Nord, LaGrange (Geòrgia), Lurgan, Parròquia (civil), Portadown, Províncies d'Irlanda, República d'Irlanda, Townland, Ulster.\nBallina (en gaèlic irlandès Béal an Átha o "boca del gual") és una vila d'Irlanda, al comtat de Mayo, a la província de Connacht.\nNou!!: Craigavon і Ballina (Mayo) · Veure més »\nNou!!: Craigavon і BBC News · Veure més »\nLa ciutat lineal és un model d'organització de la ciutat inventat per Arturo Soria basat en la idea de la línia.\nNou!!: Craigavon і Ciutat lineal · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Comtat d'Armagh · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Comtats d'Irlanda · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Conflicte nord-irlandès · Veure més »\nEl districte de Craigavon és un districte que pren part dels comtats d'Armagh, Down i Antrim, a Irlanda del Nord.\nNou!!: Craigavon і Districte de Craigavon · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Estat · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Gaèlic irlandès · Veure més »\nNou!!: Craigavon і IRA de la Continuïtat · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Irlanda del Nord · Veure més »\nLaGrange és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia.\nNou!!: Craigavon і LaGrange (Geòrgia) · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Lurgan · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Parròquia (civil) · Veure més »\nPortadown (en gaèlic irlandès Port an Dúnáin, que vol dir "port de la petita fortalesa", en escocès d'Ulster Portadoun o Portadoon) és una vila d'Irlanda del Nord, al comtat d'Armagh, a la província de l'Ulster.\nNou!!: Craigavon і Portadown · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Províncies d'Irlanda · Veure més »\nNou!!: Craigavon і República d'Irlanda · Veure més »\nUn rètol de carretera al Comtat d'Antrim assenyalant que la part de la carretera passa pel townland de Teeshan Un assenyalador de fronteres entre townlands Townland o bally (gaèlic irlandès baile fearainn) és una divisió geogràfica territorial menor usada a Irlanda.\nNou!!: Craigavon і Townland · Veure més »\nNou!!: Craigavon і Ulster · Veure més »


Abans de l'inici de la ballada, membres de la territorial\nde l'ANC de Tiana, ens han elaborat un rom cremat.\nEl presentador del programa "Mans" de Catalunya Ràdio, Quim Rutllan, amb el\nfundador de la cobla, Rolf van Kreveld, presentant als components de la cobla.\nAixí va quedar la classificació el dimecres passat.\nImatges de diferents moments de l'audició.\nLa presidenta de l'Agrupació Amics de la Sardana de Tiana, Maria\nDolors Solà, lliura el lot de cava del sorteig a la Maria de Tiana.\nPublicat per Francesc Botet a 12:02 p. m.\nEtiquetes de comentaris: BALLADES 2015, Principal d'Amsterdam, Tiana


Amposta col·laborarà amb Amical Mauthausen per frenar els neofeixistes – Marfanta\nL’Ajuntament d’Amposta i l’entitat Amical Mauthausen han signat un conveni per establir una col·laboració estable per recuperar i transmetre la memòria històrica des de principis de segle XX i fins el 1975. L’alcalde d’Amposta, Adam Tomàs, ha destacat la importància d’aquest tipus d’acords en un moment històric en què s’està vivint l’ascens de partits neofeixistes arreu del continent. Un fet que també ha recordat el president d’Amical Mauthausen, Enric Garriga, tot posant èmfasi que, per a lluitar contra el feixisme, cal recuperar la memòria històrica amb la organització d’activitats.\nEl conveni, que s’ha signat al saló de plens de l’Ajuntament d’Amposta, compromet a l’ens municipal a donar suport al Dia Internacional de l’Holocaust i de Prevenció de Crims Contra la Humanitat, tot facilitant la infraestructura necessària per desenvolupar l’acte institucional; a imprimir i difondre el material sobre les activitats del projecte Mauthausen/Buchenwald; a facilitar infraestructures i equipaments municipals per al desenvolupament de les activitats i exposicions; a partir de la Xarxa de Memòria i Prevenció del Feixisme Mai Més, i a participar de les trobades d’ajuntaments de la Xarxa; i també a implicar els centres de secundària de la ciutat al projecte Mauthausen/Buchenwald i a la Xarxa Mai Més, entre d’altres.\nTags: Adam TomàsAmical MauthausenAmpostaHistòriaMemòriaMontsiàSocietat


HISTÒRIA · HISTORIA · HISTORY\nA Europa, la primera manifestació del gravat en el sentit que descrivim, se dóna després de la introducció del paper i s'afavoreix amb la invenció dels caràcters mòbils per Gutemberg. Abans, la fusta tallada amb imatges, signes i lletres, adequadament tintada, havia servit per complementar alguns manuscrits i s'havia usat per realitzar fulls volanders, naips, calendaris i estampes devotes. Dels còdexs il·lustrats a mà, únics i bellíssims sense cap dubte, se passava a la multiplicació d'exemplars; i, si es perdien les amples possibilitats il·luminatives de les miniatures, s'augmentava considerablement la difusió, i, alhora, s'iniciava l'evolució de la xilografia i els subsegüents procediments del gravat.\nCronologia de l'estampació\nAbans de 900 Impresió, a Xina, de teixits amb blocs de fusta.\nUna xilografia xinesa; l'estampa més antiga coneguda.\n1100 a 1200 Introducció del paper i de l'estampació de teixits amb blocs de fusta a Europa.\n1201 a 1300 Primer molí de paper a Europa, a Fabriano, Itàlia.\n1301 a 1400 Decoració d'armadures a l'aiguafort.\nGutemberg inventa els caràcters móvils de la impremta.\nPrimera fusta gravada coneguda a Europa.\n1401 a 1500 Primer llibre amb xilografies de qualitat. Weltchronik, il·lustrat per M. Wolgenut.\nPrimeres xilografies en color, per Erhard Ratdolt.\nPrimers gravats en buit a Alemanya.\nLa batalla dels homes nus, de Pollaiuolo.\nLos doce trabajos de Hércules (1483), de Enrique de Villena.\nPrimers gravats a punta seca, atribuïts al Mestre del Llibre de la Casa.\nLlibres d'Hores, aiguafort en relleu, a França.\n1501 a 1600 Primeres xilografies amb efecte de clarobscur o camafeu.\nLa Vida de la Verge, de Durero. Xilografia.\nSant Jeroni vora d'un salze esmotchat, de Durero. Punta seca.\nPrimers aiguaforts d'Urs Graf.\nEscuela de Fontainbleu.\nEmblemas (1531), Andrés Alciato.\nLa dansa de la mort, de Holbein.\nLafréry realitza el primer catàleg de gravats.\n1601 a 1700 Benedetto Castiglione descubreix la monotípia i el vernís tou,\ni Ludwing von Siegen, la mezzotinta o gravat al fum.\nVan Dyck, fa una sèrie de retrats a l'aiguafort.\nRembrandt innova les tècniques del gravat i l'impulsa com a art creatiu independent.\nJosé de Ribera, Lo Spagnoletto, de 1620 a 1626 realitza la majoria dels seus gravats.\nPrimer tractat sobre la talla dolça i l'aiguafort, en 1645, per Abraham Bose.\n1701 a 1800 Le Brun patenta el procés de gravat a tres colors.\nLes reproduccions en gravat d'obres de Watteau popularitzen la reproducció econòmica d'obres d'art.\nPiranessi grava planxes majors que les utilitzades fins aquell moment.\nL'any 1774 es publica a La Haya un Quixot il·lustrat en quatre toms petits. Es l'aparició del llibre de butxaca, i amb aquesta idea l'editor Juan Jolís publica el 1755 a Barcelona, també en quatre toms Vida y Hechos del Ingenioso Cavallero D. Quixote de la Mancha, del qual, durant vint anys, imprimí milers d'exemplars.\nDevers 1750 William Wynn inventa el procés de punteig i, en 1768, Leprince, l'aiguatinta.\nThomas Bewich grava la fusta a contrafibra amb burí.\nInvenció de la litografia per Alois Senefelder.\nLos Caprichos (1796-1799) de Goya, aiguafort i aiguatinta.\n1801 a 1900 Delacroix i Gericault utilitzen la litografia a França.\nPrimers gravats en acer per il·lustrar llibres (1810).\nLos Desastres de la Guerra (1810-1820. Edició pòstuma en 1863), La tauromaquia (1814-1816), Los Disparates (1819-1823), de Goya, aiguafort i aiguatinta.\nW. Blake fa els gravats a contrafibra per a Les Pastorals de Virgili, de Thornton, i grava a l'aiguafort El Llibre de Job.\nLos Toros de Burdeos, de Goya (1825). Litografia.\nSe funda a París La Societé des Aquafortistes, que regula l'exercici de la professió.\nL'Escola de Barbizon fa rebrotar l'aiguafort a França.\nArquitectura pintoresca, de T.S. Boy, una de les primeres litorgrafies a color.\nViatges Pintorescs i Romàntics per l'Antiga França (1820-1878). Litografia.\nMarià Fortuny Marsal (1838-1874). "Primer gravador catalá que entrà a les carpetes dels grans colec·cionistes i en els gabinets d'estampes de més categoria." (R.V.P.)\nDaumier utilitza la litografia en les seves sàtires populars.\nIl·lustracions de Doré per a La Bíblia, La Divina Comèdia, ....\nEn 1870 s'utilitza per primera vegada el fotogravat manual.\nEn 1875 apareix l'acerat de les planxes de coure i desplaça les d'acer.\nInici dels procediments serigràfics.\n1900 a ... "Die Brüke", fundat per E.L. Kirchner en 1905, fa ressorgir la xilografia.\nErnst i Heartfiels empren per primera vegada tècniques fotogràfiques amb finalitat artísica.\nPrimeres realitzacions en linòleogravat (1920) per Claude Fligt i els futuristes.\nSuite Vollard, (1930-1937) de Picasso.\nEn 1940 se fan les primeres serigrafies artístiques impreses a mà.\nPicasso, dóna una forta embranzida a la litografia i fa del linòleogravat un art sobresortint.\nEn Europa, la primera manifestación del grabado en el sentido aquí descrito, se da después de la introducción del papel y se favorece con la invención de los caracteres móviles por Gutemberg. Antes, la madera tallada con imágenes, signos y letras, adecuadamente entintada, había servido para complementar algunos manuscritos y se había usado para realizar hojas volanderas, naipes, calendarios y estampas devotas. De los códices ilustrados a mano, únicos y bellísimos sin duda alguna, se pasaba a la multiplicación de ejemplares; y, si bien se perdían las amplias posibilidades iluminativas de las miniaturas, se incrementaba considerablemente su difusión y, al tiempo, se iniciaba la evolución de la xilografía y los subsiguientes procedimientos del grabado.


En un sentit plenament cortazarià – La vista cansada\nEn un sentit plenament cortazarià\nAhir, en les meues paraules d’agraïment pel premi de narrativa breu Josep Pascual Tirado, vaig dir que em sentia aclaparat per la situació: per l’escenari tan inusual, per l’afluència de públic i la diversitat de gent que congregava l’acte, i pel fet mateix del premi. I que no em podria imaginar res més fantàstic, en un sentit plenament cortazarià.\nSóc d’aquelles persones que creuen que hi ha moments en què es fa palès l’entrellaçament de la realitat amb la fantasia, o amb una realitat d’un altre ordre. Potser en les fotos de Vicent Jaume Almela també vosaltres copsareu indicis d’aquesta sensació que vaig tenir. Fins i tot no sé si era jo o John Howell.\nAcabe aquest petit apunt amb una citació literal de Julio Cortázar: “…ese sentimiento de estar inmerso en un misterio continuo”. Ell les deia molt bé, aquestes coses.\nPosted on November 18, 2015 Author carlesbellverCategories Uncategorized\nNext Next post: Vigila quines històries et contes


Dos Déus repeteix el vermut calent Nordic i Mediterranean després de l’èxit als Vinari Dos Déus repeteix el vermut calent Nordic i Mediterranean després de l’èxit als Vinari – VadeVi\nDos Déus repeteix el vermut calent Nordic i Mediterranean després de l’èxit als Vinari\nCada dissabte a Vadevi trobareu tota l'actualitat del món del vermut a Catalunya, un sector especialment dinàmic a casa nostra\nEl vermut calent Nordic de Dos Déus\nRedacció 12 de Desembre de 2020 10:20\nArriba el fred i amb ell els plats de cullera, les sopes… Però en versió bevible, què tenim els catalans? Des de ja mateix podem dir que som els inventors del primer vermut calent del món: el Dos Déus Calent que es presenta en dues versions segons els botànics de la seva fórmula. Una versió Mediterrània, dolça i suau gràcies a les aromes de pell de taronja, vainilla, ruibarbre, nou moscada i panses. I una versió Nòrdica, amb un perfil més famós que recorda a les tradicionals galetes de gingebre, amb matisos de la canyella, clau, pell de taronja, cafè i xocolata. Es poden servir freds però si s’escalfen amb un cop de microones (uns 45 segons a potència 700W) o al bany maria, gaudirem d’un vermut calent molt aromàtic i que ens recordarà l’esperit dels mercats nadalencs.\nSegons els seus elaboradors Priorat B&D Lab amb celler a Bellmunt del Priorat, la inspiració d’aquests nous vermuts ve de les tradicions del nord d’Europa, on el vi calent especiat “glüh wine” o “mulled wine” és molt conegut i es pren en èpoques de fred, precisament, per escalfar les mans i l’ànima.\nEl celler va treure una edició el passat hivern i pretenien canviar les versions cada any. Però després de guanyar el Premi Vinari d’Or al Millor Vermut Innovador de 2020 i que els distribuïdors i el públic el demanés amb èmfasi, han decidit repetir el Nordic i Mediterranean per arribar a més públic i que degustin el primer vermut calent del món.\nEl celler explica…\nLa seva elaboració no és pas secreta (del tot). Des de Priorat B&D Lab expliquen que l’art d’elaborar aquest vermut calent passa per seleccionar un vi amb cos, en aquest cas, un vi negre de la regió, i la tria de botànics més aromàtics, a més del donzell característic, d’espècies com la canyella, el cardamom i el clau. Aquests es posen amb una proporció més exagerada, perquè un cop s’escalfi el vermut, desprengui unes aromes més intenses.\nEl vermut calent en la seva versió mediterrània\nLes espècies i la resta dels botànics, maceren durant mesos en fred i es deixen en unes damajoanes a sol-i-serena al pati del celler de Bellmunt, fins que el seu enòleg aconsegueix les sensacions exòtiques i la densitat desitjades per barrejar amb el vi, fortificar-lo fins als 15º d’alcohol i embotellar.\nEl vermut és doncs per tot l’any i per això a Vadevi trobareu cada dissabte l’actualitat i les novetats d’aquest sector cada vegada més dinàmic a casa nostra.


L’escola Ventura Gassol salva la bretxa digital i inicia el tercer trimestre | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nEl centre ha facilitat dispositius digitals i/o connexió a internet a 14 famílies que no en tenien\nA més, per tal de reforçar el vincle entre mestres i alumnes, i perquè cada tutor pugui fer un correcte seguiment, “també s’ha creat un correu electrònic per a cada classe per tal que els infants puguin explicar a la seva tutora o tutor què fan aquests dies a casa, com es troben o preguntar dubtes sobre les propostes presentades”, explica la responsable de l’escola.\nAixí mateix, per tal d’evitar l’anomenada escletxa digital i garantir al màxim d’alumnat la docència virtual, des del Departament d’Educació s’ha posat en marxa el Pla d’Acció: Centres Educatius en Línia. Una iniciativa que ha permès a l’escola morellenca posar a disposició de 14 famílies dispositius digitals del mateix centre i connectivitat a internet, ja que no en tenien, per tal de poder acabar de seguir el curs des de casa.


Un seminari sense vocacions i sense IBI | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nUn seminari sense vocacions i sense IBI\nL'històric centre de Vic seguirà sense tributar malgrat que no té activitat religiosa i factura gairebé un milió d'euros amb els seus múltiples usos comercials\nVic 12 OCT 2015 - 23:18\tCEST\nEl Seminari de Vic i el seu aparcament de pagament. JUAN BARBOSA\nEl Seminari de Vic, un imponent edifici d'estètica feixista inaugurat el 1949 i construït per presos del franquisme, és avui un bonic espai polivalent que inclou un hotel de 32 habitacions, un gran aparcament, dos gimnasos, una cafeteria/restaurant, un col·legi, una hípica, una copisteria i un centre de formació amb classes de cuina, entre d'altres coses. Malgrat que va ser un dels grans temples de la religió a Catalunya i el laboratori de vocacions del poderós Bisbat de Vic (va arribar a tenir 300 estudiants), avui no té cap ús confessional. Els únics tres seminaristes d'aquesta ciutat viuen a Barcelona i les seves antigues cel·les són dormitoris de disseny. Per a tots aquests usos comercials, el seminari (el bisbat, en realitat) factura a final d'any entre 800.000 i un milió d'euros. Quantitat suficient per acreditar la seva bona marxa financera. Malgrat això, el lloc seguirà sense pagar l'IBI corresponent, uns 90.000 euros.\nLa setmana passada CDC, el PSC i Plataforma per Catalunya van votar en contra d'una moció presentada per la CUP i amb el suport d'ICV i ERC que demanava retirar l'exempció del pagament d'aquest impost. Defensava que l'edifici ja no pot gaudir del privilegi que atorga, d'una banda, l'acord signat per Espanya amb la Santa Seu el 1979 a “residències de bisbes, canonges i capellans i altres locals destinats a oficines, a la cúria diocesana i a oficines parroquials” ja que la seva activitat no s'emmarca en cap d'aquests supòsits. I, per una altra, la llei de règim fiscal de les entitats sense ànim de lucre, ja que sembla clar que el seminari obté un benefici amb els seus lloguers i la resta d'activitats comercials.\nL'espai s'ha convertit avui en un hotel, un restaurant, una hípica, un gimnàs...\nEl fet sorprenent és que ni tan sols el mateix gerent de la institució, Raimon Casals, veu amb mals ulls la possibilitat de començar a pagar, almenys, una suma consensuada amb l'administració. “És cert que el lloc ja no té cap ús religiós, però sí que seguim fent tasques socials [el centre reparteix menjar als necessitats i acull dones maltractades] i no es produeix cap lucre perquè tots els ingressos es reinverteixen a l'edifici. Malgrat això, si cal pagar l'IBI, el pagarem. Estem oberts al debat”, assenyala Casals.\nQui no ho està tant és Convergència Democràtica de Catalunya, que amb la negativa de l'alcaldessa, Anna Erra, va impedir que prosperés la moció. Com assenyala el regidor d'ICV, Arnau Martí, “CDC ha estat en aquest cas més papista que el Papa”. “De totes maneres, si volen participar en la fiscalitat del municipi estem oberts a parlar d'alguna fórmula”, insisteix Martí. De fet, en alguns pobles de la mateixa comarca, com a les Masies de Voltregà, ja es cobra en edificis de l'Església amb activitat comercial.\nInterior del Seminari de Vic, on hi ha un petit hotel, un restaurant i diverses aules de formació. JUAN BARBOSA\nLa transparència del seminari en aquest assumpte és total. El gerent acompanya EL PAÍS per les instal·lacions del centre i mostra les cuidades reformes dels últims anys. La idea, explica, era que el lloc, desproveït del seu contingut original en temps de crisi vocacional, pogués autofinançar-se i no costar ni un cèntim al Bisbat. I, de moment, funciona.\nA l'àtic hi ha un gimnàs per als empleats amb vistes a la ciutat. A la segona planta hi ha una ala amb dormitoris per a estudiants i a l'altra l'hotel de 32 habitacions per a turistes a 66 euros la nit —segons el seu web— i amb possibilitat de mitja pensió al restaurant del seminari o d'estades temàtiques enfocades a la gastronomia. A més, a la planta baixa hi ha aules de Formació Professional i cursos de cuina, i a l'exterior s'hi va fer una escola hípica i un gran aparcament de pagament en el qual no hi cap ni un sol cotxe els dies laborables. “Si no hi ha culte ni activitat religiosa, hauria de tributar. Creiem que cal acabar amb els privilegis de qualsevol estament, que semblen més propis del segle XIX”, assenyala Joan Coma, portaveu de Capgirem Vic (CUP).\nEl bisbat, disposat a negociar, però CDC ha vetat la proposta de la CUP a l'Ajuntament\nEl seminari té una superfície construïda de 18.680 metres quadrats en una finca de 84.032. Per això, el regidor d'Hisenda de Vic, Àlvar Solà, calcula que la seva tributació seria al voltant de 90.000 euros. Però l'equip de Govern prefereix no ficar-se en embolics judicials que podrien després costar diners als ciutadans, assenyala. Encara que aquesta suma difícilment arribaria a la que estan deixant d'ingressar actualment les arques per l'IBI del seminari. “La societat evoluciona i pot ser que això ja no es vegi tan bé, sobretot en aquests moments de crisi. Però hi ha sentències que els emparen. I fins que això no canviï o ho aclareixin, no ens ficarem en aquest embolic. Aquests canvis haurien de liderar-los municipis grans o una associació”, explica.\nPerò hi ha marge per a la interpretació. L'última sentència la va emetre el 2013 el Tribunal Constitucional i frenava la reforma del Govern de Navarra segons la qual només els edificis on es practiqués el culte quedarien alliberats de l'impost. No obstant això, el cas del Seminari de Vic va més enllà, perquè ni tan sols es tracta d'una dependència de l'Església.\nEl debat està al carrer i cada vegada més municipis demanen que l'Església tributi pels seus més de 100.000 immobles a Espanya. De fet, segons Metroscopia, el 80% dels ciutadans espanyols opina que hauria de ser així. I no només aquells amb ideologies més progressistes. Sis de cada 10 votants del PP i el 45% dels catòlics practicants volen que tributi.


Les cooperatives resisteixen millor la crisi, segons cicopa\nL’informe anual sobre els efectes de la crisi en les cooperatives de treball elaborat per CICOPA, una confederació que agrupa cooperatives de treball associat de 21 països de tot el món, revela que les cooperatives estan més ben posicionades davant la crisi que les empreses convencionals. Text: Redacció\nes de l’any 2009, CICO PA (Organització In ternacional de les Coo peratives de Producció Industrial, Artesanal i de Serveis), a través de la seva organització regional CECOP CICOPA Europa, fa una consulta als seus membres per conèixer els efectes de la crisi sobre les seves cooperatives afiliades. Aquest tercer informe que publica, i que correspon a la situació de les coopera tives l’any 2010, revela tres conclusions importants: la primera, que les carac terístiques pròpies de les cooperatives ajuden a afrontar millor la crisi que les empreses convencionals; la segona, que un dels principals esculls que hi ha ara és el finançament, i la tercera, que calen més mecanismes de solidaritat i el suport de polítiques públiques per tirar endavant. Quan CICOPA parla de resistir mi llor, es refereix que pel que fa a resultats econòmics, a taxes d’ocupació i a taxes de supervivència, l’impacte de la crisi per a les cooperatives socials i de treball asso ciat és inferior al de les empreses con vencionals. Fins i tot l’informe apunta alguns signes de recuperació, sobretot en països amb més implantació i experiència cooperativa. I aquí CICOPA assenyala Itàlia, França i l’Estat espanyol.\nCoopeRatives CReatives Segons l’informe, això és així perquè “les cooperatives representades per CICO PA, amb la seva gestió o governabilitat democràtiques, mostren cada vegada més la seva tendència a proposar un tipus i\nsegons cicopa, les cooperatives han adoptat mesures efectives per limitar la pèrdua de llocs de treball i el tancament. un nivell organitzacional que contribueix significativament a la sostenibilitat eco nòmica de l’empresa”. Tal com remar ca CICOPA, les cooperatives de la seva xarxa han estat molt creatives a l’hora d’adoptar mesures específiques per limi tar la pèrdua de llocs de treball i el tan cament, i per desenvolupar més les seves activitats. Entre les mesures que han pres es distingeixen les de curt termini (reduc ció de salaris i hores de feina, esforços per reduir costos, ús de reserves de les coope ratives, etc.) i les de llarg termini (inver sió en la formació de treballadors i en no ves tecnologies, canvis en els productes i en els processos de producció per satisfer els criteris ecològics, inversions en noves tecnologies de comunicació, etc.). La segona conclusió de l’informe de CICOPA es refereix als problemes de finançament de les cooperatives. Aquí es remarquen les actituds desfavorables de les institucions bancàries a l’hora d’ator gar préstecs i els retards de pagament que han de suportar moltes empreses co operatives. En aquest capítol, CICOPA reconeix que les empreses convencionals estan afectades pel mateix problema. Pel que fa a les mesures per afrontar l’escenari actual, l’estudi de CICOPA apunta que l’establiment de consorcis i\ngrups cooperatius és un instrument efi caç perquè té nombrosos avantatges: mi llor accés a la contractació pública, més competitivitat en el mercat, creació de marques comunes per ser més visibles en el mercat, etc. També assenyala que calen mecanismes de solidaritat cooperativa, així com polítiques públiques adequades i eficients, per donar suport a les PIME, per poder accedir a crèdit, per solucio nar el problema del retard de pagaments, per facilitar la internacionalització de les cooperatives, per tenir un millor accés a la contractació pública, etc.\nLes cooperatives del sector industrial, com mol-matric, resisteixen la crisi i les seves conseqüències.


Comanda - Finca 8.1\nSom una empresa familiar on els nostres productes són el resultat de molt d’esforç i dedicació durant anys a les nostres terres.\nEls valors que ens defineixen són la preservació del territori, el respecte pel medi ambient, el producte de qualitat i la dignificació de la pagesia.\n© 2021 TOTS ELS DRETS RESERVATS - DISSENY WEB: EJC\nPoltica de cookies · Avís legal


SOBRE NOSALTRES – MAENCO\nSom una empresa fundada el 2004 especialitzada en l’envasat, manipulat i condicionat de productes cosmètics i de perfumeria per a tercers.\nLa nostra empresa, amb més de 2.500 m2 de superfície, està situada a Gualba (Barcelona), a 50 km de Barcelona.\nComptem amb l’autorització de\nl’Agencia Espanyola del Medicament i Producte Sanitari i amb el certificat ECOCERT COSMOS ORGANIC.\nFlexibilitat i orientació\nFLEXIBILITAT I ORIENTACIÓ AL CLIENT: Centrem el nostre esforç en la satisfacció del client, aportant solucions efectives, competitives, innovadores, creatives, flexibles i de qualitat. Ens adaptem als requisits del client combinant la personalització amb la versatilitat.\nCONFIANÇA: Respectem als nostres col·laboradors, als nostres clients i els tractem tal com volem ser tractats. Tenim confiança en la capacitat i bones intencions de cadascú. Creiem que la gent treballa millor sobre una base de confiança.\nRESPONSABILITAT I SOSTENIBILITAT: Les nostres operacions es basen en l’ús sostenible dels recursos naturals. Avaluem l’impacte mediambiental de les nostres activitats i instal·lacions per promoure l’eficiència energètica i l’ús dels millors productes i tecnologies disponibles per protegir el medi ambient.\nINTEGRITAT: Actuem amb professionalitat, integritat moral, lleialtat i respecte a les persones, compromesos decididament amb la seguretat i salut laboral promovent una cultura de treball acord a les normatives vigents. Amb la sinceritat, aportem transparència a través dels nostres actes, entre nosaltres, amb els nostres clients i amb els nostres proveïdors. Volem que hi hagi coherència entre el que expressem i el que realitzem.\nINNOVACIÓ I MILLORA: Promovem millores contínues en tots els processos de la creació i desenvolupament dels nostres productes, així com d’innovació per assolir la màxima qualitat. Analitzem contínuament els processos per facilitar respostes àgils i eficients a les necessitats del mercat.\nQUALITAT: La nostra reputació d’excel·lència com envasadors a tercers ha possibilitat que gaudim de la confiança de tots els nostres clients. Per a nosaltres, la qualitat implica un desafiament de millora continua per oferir els millors processos.


El Punt Neutre d'Internet a Catalunya (CATNIX) disposa d'un nou servidor de rutes (route-server) per augmentar la redundància del servei. Es tracta d'un Cisco ISR4431, situat al node que el CATNIX té a bitNAP. Aquest servidor de rutes complementa el que es va instal·lar l'abril de 2018 al node de Campus Nord i que es basa en una plataforma virtualitzada amb Bird.\nLes entitats connectades al CATNIX poden des d'ara fer intercanvis amb els dos route-servers, el que els permet guanyar redundància i, per tant, gaudir de més qualitat en el servei.\nEls servidors de rutes faciliten la recepció i enviament de rutes de nous membres i l'establiment de peerings al CATNIX. A més, ofereixen als usuaris la possibilitat de modificar la manera com es comporten mitjançant la utilització de communities. Així mateix, un membre pot decidir si accepta totes les rutes del route-server o només una part.\nEls route-server poden utilitzar-se com a backup en cas de manteniment o problemes amb alguna altra sessió BGP. En cas que vulgueu utilitzar qualsevol dels servidors de rutes del CATNIX, poseu-vos en contacte amb catnix@suport.csuc.cat.\nTrobareu més detalls dels servidors de rutes del CATNIX a l'apartat de serveis oferts.


1977 Rodolfo Martín Villa retira l'amnistia a Carles Sastre, Montserrat Tarragó, Àlvar Valls i Josep L. Pérez\n15/10/1977\tTal dia com avui\nManifestació dels CSPC reclamant l'amnistia de 1977 per als independentistes catalans\nEl mes de maig de 1977 es produeix a Barcelona la mort de l'industrial José M. Bultó Marquès. Un escamot li col·loca un artefacte explosiu al pit i li exigeix el lliurament de 500 milions de pessetes en un termini de 20 dies, a canvi de facilitar-li la «combinació» per desactivar-lo. L'artefacte s'havia preparat per explotar al cap de 20 dies, o en cas d'intentar treure-se'l. Pel que sembla, això és el que va succeir. Cap organització no va reivindicar el fet.\nA primers de juliol de 1977 la policia deté a Barcelona Àlvar Valls i Oliva, Montserrat Tarragó i Domènech, Carles Sastre i Benlliure i Josep Lluís Pérez i Pérez. Se'ls acusa de formar part de l'escamot autor de l'acció Bultó. Malgrat que la seva detenció queda estancada i no es produeixen caigudes en sèrie, es comença a parlar de l'existència d'una organització militar, desconeguda fins aleshores, i a la qual de moment no s'atribueix cap nom.\nAquestes detencions produeixen una important mobilització de signe creixent. En un principi només són pintades, cartells i pancartes. Una nova organització antirepressiva fa la seva aparició: Socors Català. Socors Català, al Principat, és constituït fonamentalment per lluitadors independentistes partidaris de l'existència d'una organització militar a Catalunya, i que exerceixen una solidaritat política amb els represaliats. Socors Català serà l'eix vertebrador de tota la campanya de mobilitzacions per aconseguir la llibertat dels detinguts de l'anomenat cas Bultó.\nAquests inicien, a finals d'agost, una vaga de fam per reclamar la seva llibertat, i l'Onze de setembre de 1977, al matí, els 30.000 concentrats prop del Fossar de les Moreres coregen, per primera vegada, una consigna que s'anirà fent habitual amb el temps: «Llibertat Patriotes Catalans». A la tarda, en una manifestació monstre d'un milió i mig de persones, la presència de la gran pancarta de Socors Català i les de les organitzacions independentistes es fa notar.\nDurant la primera meitat del mes d'octubre es realitza una campanya de sensibilització per pobles i barris en petició d'Amnistia, que culmina en un acte central el 15 d'octubre, al passeig de l'Exposició de Montjuïc, a Barcelona, amb l'assistència de milers de persones. Amb l'aplicació de l'Amnistia els independentistes empresonats surten de la presó. Però el ministre de l'Interior, Rodolfo Martín Villa, recorre contra la decisió dels tribunals, i els quatre independentistes es veuen obligats a passar a la clandestinitat per evitar la detenció.\nA primers de novembre de 1977, animats per l'èxit de l'Onze de setembre, i en plena eufòria, se celebra a Barcelona la Primera -i darrera- Conferència d'Organitzacions d'Esquerra Independentista. En aquest acte es van aprovar un conjunt de ponències de pur tràmit, sobre política municipal, sindical, electoral, etc. Però Socors Català va proposar l'aprovació d'un document de solidaritat amb els patriotes obligats a passar a la clandestinitat pel recurs de Martín Villa. S'hi demanava la dimissió d'aquest, i s'expressava la voluntat de donar suport a tots aquells que lluitaven per la independència amb les armes a la mà. Aquests darrers mots van ferir la sensibilitat de molts dels assistents i es va iniciar una discussió maratònica que no va conduir a cap acord, i sí a la conclusió que la majoria dels grups anomenats independentistes eren contraris a la utilització de la lluita armada per aconseguir els seus objectius. Això es va reflectir a l'hora de signar el document.\nPel gener de 1978 es produeix una acció de les mateixes característiques que la de Bultó en la persona de l'ex-batlle de Barcelona a l'època franquista, Joaquín Viola Sauret. Sembla ser que la seva dona, Montserrat Tarragona Corbella, va intentar arrencar-li l'artefacte, moment en què es produí l'explosió i la mort del matrimoni. La policia, a manca de res més bo per dir, va assegurar que es tractava de les mateixes persones que havien acusat d'haver intervingut en l'altra acció i que havien desaparegut a primers de novembre de 1977.


Bonet presentarà demà 'La ruleta de la suerte', Valls conduirà '¡Boom!' i Fernández '¡Ahora caigo!'\n1 min. Barcelona 29/10/2018 16:36\n651x366 Arturo Valls (dreta) substituirà Juanra Bonet com a presentador de 'Boom!' per un dia / ATRESMEDIA Arturo Valls (dreta) substituirà Juanra Bonet com a presentador de 'Boom!' per un dia / ATRESMEDIA\nAntena 3 vol aprofitar el bon moment de forma dels seus concursos per proposar un joc als seus espectadors: aquest dimarts, de manera excepcional, aquests programes s’intercanviaran els presentadors. Així, Juanra Bonet deixarà per un dia '¡Boom!' i es posarà al capdavant de 'La ruleta de la suerte'; al seu torn, el conductor d’aquest espai, Jorge Fernández, agafarà les regnes d’'¡Ahora caigo!' en substitució d’Arturo Valls, que es convertirà en el presentador de '¡Boom!'.\nEls concursos són un dels pilars fonamentals de la graella diària d’Antena 3. A l’estiu, '¡Boom!' va superar 'Pasapalabra' com el concurs més vist a Espanya, i des de llavors aquest format s’ha situat en els seus millors registres històrics: si res no canvia en els últims dies del mes, tancarà l’octubre fregant el 18% de quota de pantalla i superant els 2 milions d'espectadors, la dada mensual més alta des que es va estrenar, el 2014. Per la seva banda, 'La ruleta de la suerte', que ja acumula 12 temporades en antena, sol ser l’emissió més vista de la franja matinal al conjunt de l’Estat, amb resultats que se situen al voltant del 15% de 'share'. '¡Ahora caigo!' també supera sovint el 15%.


Catalunya va acollir més de 4.400 reunions, ... - Govern.cat\nquery_builder 23 novembre 2012 11:12\nCatalunya va acollir més de 4.400 reunions, entre congressos, convencions i incentius, amb més d'un milió de delegats l'any 2011\nEl Catalunya Convention Bureau (CCB), de l’Agència Catalana de Turisme (ACT), participa a l’edició d’enguany de l’EIBTM que té lloc a Barcelona del 27 al 29 de novembre.\nEl CCB presentarà el programa “Catalunya Congressos i Esdeveniments”, on s’ha identificat una xarxa de 9 destinacions catalanes amb capacitat per acollir congressos.\nProp d’una trentena d’empreses i entitats catalanes acompanyen el CCB en aquesta cita professional de referència internacional en el segment del turisme de reunions.\nL’Agència Catalana de Turisme (ACT), a través del Catalunya Convention Bureau (CCB), participa en l’edició 2012 de l’EIBTM, que té lloc del 27 al 29 de novembre al recinte Fira Gran Via Barcelona. L’ACT és partner i forma part del comitè executiu d’aquest certament, referent internacional en el segment del turisme de reunions.\nEl Catalunya Convention Bureau de l’ACT, amb 130 empreses especialitzades del sector adherides, té com a objectiu promocionar, comercialitzar i posicionar Catalunya com a destinació de referència en l’àmbit de les reunions, congressos, convencions i incentius.\nAquest any, el CCB participa a l’EIBTM amb el seu nou programa “Catalunya Congressos i Esdeveniments”, on s’ha identificat una xarxa de 9 destinacions amb capacitat per acollir congressos, amb instal·lacions de primer nivell, experiència organitzativa en aquest sector, accessibles i ben connectades.\nLes 9 destinacions que inicialment integren aquesta xarxa són: Barcelona, Sitges, Castelldefels, Girona, Lloret de Mar, Tarragona, Reus, PortAventura i Lleida. Totes elles disposen de palaus de congressos; d’una àmplia capacitat hotelera; un convention bureau local de suport; així com nombrosos recursos turístics, paisatgístics i culturals que permeten dissenyar atractius programes socials i d'activitats after the meeting.\nEl director de l’Agència Catalana de Turisme, Xavier Espasa, ha explicat que “Catalunya, a més de Barcelona que ocupa els primers llocs en els rànquings mundials, ofereix una xarxa de municipis preparats per a l’organització de congressos i esdeveniments. En aquest sentit, és on la tasca del Catalunya Convention Bureau esdevé clau per explotar l’alt potencial que tenim pel que fa al desenvolupament i la comercialització activa d’aquest producte arreu del territori català”.\nEn el marc d’aquesta fira, i a més de la presència del nou programa “Catalunya Congressos i Esdeveniments”, el CCB durà a terme una sèrie de presentacions de la destinació catalana, una acció específica dirigida a professionals del mercat rus i un viatge de familiarització amb 12 professionals d’arreu d’Europa vinculats a l’organització d’esdeveniments i viatges d’incentius.\nAmb l’objectiu de vincular els negocis i l’enogastronomia, el CCB també organitzarà en el seu estand un tast de vins i caves acompanyat d’una degustació d’altres productes representatius de la cuina catalana de manera que els professionals que visiten l’EIBTM puguin fer un petit tast de la gastronomia catalana. La cuina catalana suposa un valor afegit i diferenciador que pot ser una raó de pes alhora de triar Catalunya com a seu de trobades professionals i com a destinació d’un viatge d’incentius.\nCoexpositors a l’estand del Catalunya Convention Bureau\nAbreu DMC Spain\nBaix Llobregat Meetings Events in Barcelona\nLleida Event Convention Bureau\nPortaventura Business Events\nEstand Catalunya Convention Bureau - Pavelló 3 N500\n. Tres presentacions diàries: “Catalunya, destinació de turisme de reunions”\n. Programa de tasts:\n- Dimarts, 27 de novembre – 13h. A càrrec de Segura Viudas, Torres i restaurant La Gavina de Barcelona\n- Dimecres, 28 de novembre – 13h. A càrrec de Freixenet, Torres i restaurant La Gavina de Barcelona\n- Dijous, 29 de novembre – 13h. A càrrec de Torres i restaurant La Gavina de Barcelona\nInforme del turisme de reunions a Catalunya\nSegons l’últim “Informe de reunions a Catalunya”, elaborat pel Catalunya Convention Bureau per a l’any 2011, Catalunya va acollir més de 4.400 reunions, entre congressos, convencions i incentius, i jornades, en què van participar més d’un milió de delegats.\nLa dimensió i l’oferta catalana en l’àmbit del turisme de reunions, la seva experiència turística en d’altres segments i el posicionament de la ciutat de Barcelona, seu, entre d’altres, de l’EIBTM, la fira internacional del turisme de reunions més important, fan que Catalunya gaudeixi d’un bon posicionament en aquest segment.\nEn els darrers anys, l’oferta de Catalunya en aquest sector ha anat creixent pel que fa a infraestructures i equipaments, en l’estructura d’organitzacions dinamitzadores de la demanda i en la creació d’una oferta privada cada cop més especialitzada. “De cara als propers anys –afirma Xavier Espasa- i tenint en compte la situació actual estem replantejant la nostra estratègia pel que fa als mercats, potenciant especialment els internacionals. El repte del Catalunya Convention Bureau és aconseguir un major equilibri de la demanda en el conjunt del territori”.\nD’aquests congressos, convencions i incentius, i jornades identificats en l’informe anual del CCB, gairebé la meitat són d’àmbit internacional i han aportat més de la meitat de delegats; la resta es distribueix entre reunions d’àmbit espanyol i d’àmbit català.\nPel que fa als sectors d’activitat majoritaris,en destaquen set que concentren el 43% de les reunions fetes a Catalunya (1.908) i prop del 49% del total de delegats (493.752): farmacèutic, tecnològic, acadèmic, mèdic, financer, alimentació i sector públic.\nSi parlem de tipologia de seu, tot i que més de la meitat de les trobades es fan a hotels, amb 310.000 delegats, cal destacar que les reunions a palaus de congressos (8%) apleguen 403.000 delegats.\nAls 4.439 congressos, convencions incentius i jornades que van tenir lloc l’any 2011 a Catalunya, l’informe també contempla més de 2.000 reunions de petit format (menys de 40 delegats i/o d’una durada inferior a 6 hores), que han aplegat més de 119.000 participants.


Denis Hancock (dhancock) | LibraryThing en català\nCerca en els llibres de dhancock\nSelecció a l'atzar de la biblioteca de dhancock\nToward An Evangelical Public Policy: Political Strategies For The Health Of The Nations\nLate Night Thoughts on Listening to Mahler's Ninth Symphony de Lewis Thomas\nZondervan NIV Exhaustive Concordance de Edward W. Goodrick\nNemesis: The Death Star de Richard Muller\nsendmail Desktop Reference de Bryan Costales\nXML Pocket Reference (2nd Edition) de Robert Eckstein\nKerberos : The Definitive Guide de Jason Garman\nMembres amb els llibres de dhancock\nRessenyes de dhancock\nRessenyes de llibres de dhancock, excloent-hi les de dhancock\nCol·leccionsLa teva biblioteca (814)\nEtiquetesnovels (187), religion (137), computer (126), christianity (121), history (115), fantasy (67), mystery (52), natural history (42), programming (42), system administration (36) — mostra totes les etiquetes\nSuportSense marcar (6), Llibre (806), Llibre en paper (771), Audiollibre (1), Llibre electrònic (2), Altres (2), Mapa (1), Programari (1)\nNom realDenis Hancock\nURL /profile/dhancock (perfil)\nMembre des deOct 10, 2005\ndhancock ha valorat i afegit:\nMila 18 de Leon Uris\ndhancock ha afegit:\nHunt Wild Turkey!: Pros' Secrets for Success de Glenn Sapir\nTales from the Perilous Realm de J.R.R. Tolkien\nThe Politically Incorrect Guide to Hunting (Politically Incorrect Guides) de Frank Miniter\nShotgunning: The Art and the Science, Second Edition de Bob Brister\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 155,901,969 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Planetari, castellers i vermut: les nostres activitats | Som de Mercat\nPlanetari, castellers i vermut: les nostres activitats\nActiu 28 març, 2019 Per Redacció Mercats BCN\nAquest cap de setmana els mercats vénen ben carregats d'activitats! Als mercats de Sants, al Dominical de Sant Antoni, al Ninot, i als Encants-Fira Bellcaire us esperen per passar una bona estona amb tots vosaltres.\n3, 2, 1...objectiu espai! Al Mercat de Sants divendres i dissabte s'hi instal·larà un planetari on tota la família podrà gaudir veient les estrelles i planetes a la sala d'actes del mercat. A més, dissabte al matí, també hi tindrà lloc l'actuació de castellers del barri a la cantonada del carrer de Càceres amb el de Sant Jordi.\nEl mateix dissabte a l'aula gastronòmica del Mercat del Ninot hi tindrà lloc un taller de cuina per als més petits de casa. Aprendran a cuinar diversos plats com quiche lorraine o ous farcits.\nLa cosa no acaba aquí... als Encants, diumenge hi tindrà lloc "El último vermut del mes" amb l'actuació del grup musical El petit de Cal Eril. Vine al mercat i hi trobaràs la millor música acompanyada d'un bon aperitiu!\nA més, el mateix diumenge al mercat Dominical de Sant Antoni, s'hi farà la presentació de la col·lecció Històries del Raval amb diversos dels seus autors.\nA què esperes per fer un cap de setmana #demercat?


Què són els fons d'inversió? | Preguntes freqüents | Bankinter\nEls fons d'inversió són un instrument d'inversió col·lectiva formada per un gran nombre d'inversors que reben el nom de partícips i que aporten capital al fons a través de les denominades participacions.\nEls fons són creats per una entitat gestora que identifica les oportunitats segons les pautes i estratègies fixades prèviament per a la seva política d'inversió (expectativa de rendibilitat i potencial de risc). Independentment de la política d'inversió del fons, tots els fons diversifiquen la inversió en diferents actius per tal de reduir el risc.\nLa diversificació és un punt important que cal tenir en compte. A través d'un mateix fons, l'inversor pot repartir els seus diners en diferents mercats o actius evitant concentrar el risc en pocs mercats o actius. Com més diversificat sigui el fons, menor risc i volatilitat tindrà i, si uns actius generen pèrdues, serà més fàcil compensar-les amb els guanys d'altres.\nEls fons d'inversió estan formats per un patrimoni (valors i efectiu) dividit en participacions. Els inversors fan aportacions i cedeixen a gestors professionals la presa de decisions sobre la inversió, sempre amb l'objectiu d'obtenir la màxima rendibilitat possible en funció del risc que es vol assumir.\nUn fons pot decidir invertir en un ampli ventall d'actius: bons, derivats, divises, accions, béns immobles, etc., així com en diferents zones geogràfiques. L'expectativa de rendibilitat està condicionada per la decisió d'inversió en operacions més arriscades, com la renda variable. De la mateixa manera, hi ha polítiques d'inversió amb menor expectativa de rendibilitat, però més conservadores, com pot ser la inversió en renda fixa. En qualsevol dels casos, els fons d'inversió són sempre gestionats per professionals amb una dilatada experiència en els mercats i actius en què inverteixen.\nA més de la gestora, en els fons d'inversió hi ha una altra figura: l'entitat dipositària. Aquesta entitat és l'encarregada de custodiar el fons i exercir certes funcions de control sobre l'entitat gestora.\nTanmateix, la gran diferència dels fons respecte d'altres productes d'inversió rau en la possibilitat que ofereixen als inversors particulars d'accedir a mercats i opcions d'inversió de difícil accés i generalment reservades a grans inversors. Els fons d'inversió també tenen l'avantatge que, com que són molts petits inversors els que inverteixen en un fons, aconsegueixen que es gestioni amb les mateixes condicions que si fos un inversor de grans dimensions. Aquesta unió fa que s'aconsegueixin condicions molt interessants pel que fa a comissions o accés als mercats. És el que es coneix com economia d'escala.\nLa multitud de tipus de fons d'inversió permet que qualsevol inversor, independentment del seu perfil, trobi un fons afí a les seves necessitats. A més, en l'actualitat és possible invertir des d'imports molt petits que permeten que qualsevol persona pugui accedir-hi.\nA Bankinter trobaràs una àmplia gamma de fons d'inversió, nacionals i internacionals, adaptats a tots els perfils i, per descomptat, amb el suport d'una de les gestores més reconegudes internacionalment: Bankinter Gestión de Activos.


Nou sacerdot a la diòcesi\nMario Pardo Hernansanz ha estat ordenat prevere\n«Pensa sempre el que faràs, reprodueix en tu el que commemoraràs i conforma la teva vida al misteri de la Creu del Senyor». Amb aquestes paraules tan plenes d’unció, segellava Mons. Agustí Cortés, el 14 d’octubre passat, l’ordenació presbiteral de Mario Pardo Hernansanz.\nEn el decurs d’una magnífica celebració a la catedral de Sant Llorenç, la diòcesi de Sant Feliu de Llobregat, amb una bona representació del seu presbiteri i de nombrosos fidels de diverses parròquies, donava amb alegria la benvinguda al nou prevere.\nMn. Mario Pardo es va quedar «sense paraules» per expressar la gratitud a Déu i a totes les persones que l’han acompanyat en el camí vers el sacerdoci. Inicia ara una nova etapa de la seva vida, plenament consagrada a Déu i als germans, com a vicari de la parròquia de Sant Joan Baptista de Sant Joan Despí, on ja ha exercit el ministeri diaconal.


Preguntes i dubtes més freqüents - Treballem junts: Educació per a la Sostenibilitat\n1. QUÈ ES POT COMPOSTAR I QUÈ NO?\n- Restes de fruita i verdura cuita i crua.\n- Closques d’ou triturades.\n- Iogurts, llet i formatge\n- Sucs de fruita\n- Paper de cuina (també amb tinta de color)\n- Flors, fulles i plantes verdes i seques\n- Cendra i serradures de fusta sense tractar\n- Restes de l’hort\n- Gespa. No l’afegiu tota de cop, barregeu-la amb restes seques, o bé deixeu-ne assecar una part dos o tres dies i introduïu-la quan està seca. En cas contrari, es produeix amoníac per excés d’humitat.\n- Restes de carn, peix i ossos. No els afegiu fins que el procés estigui començat i ja domineu el procés de compostatge. Composteu-los en petites quantitats, barrejant-los amb materials secs, perquè no atreguin animals ni produeixin males olors.\n- Plantes o fruits malalts. Si el procés de compostatge no supera els 65ºC no s’eliminen.\n- Males herbes. Si el procés no arriba a prou temperatura, les seves llavors podran germinar indesitjablement quan escampem el compost.\n- Fulles de pi. La pinassa és un material sec de difícil descomposició que, en grans quantitats, pot aturar el procés de compostatge. La compostarem en petites quantitats, sempre barrejant-la amb restes de cuina o gespa. Si en tenim molta, podem emmagatzemar-la per encendre la llar de foc o la barbacoa, i després dipositar les cendres al compostador.\n- Cartró ondulat, cartró de les oueres. Cal trossejar-lo bé abans de compostar-lo.\n- Pells de cítrics. Si en posem en excés, creen acidesa i poden perjudicar el compostatge.\n- Excrements d’animals domèstics. Alguns components del pinso que mengen poden perjudicar el compostatge.\n- Terra i sorra per als excrements de gat.\n- Cendres o serradures d’aglomerats o de fusta tractada, ja que contenen compostos tòxics.\n- Restes de cigarrets, ja que contenen quitrans i hidrocarburs aromàtics.\n- Restes d’escombrar la casa o de l’aspiradora, ja que contenen metalls pesants i altres contaminants.\n- Qualsevol material no orgànic ni compostable (plàstic, vidre, metalls, etc.)\n--si fa olor a podrit, el compost és massa humit i hi ha poc oxigen. Afegiu-hi matèria seca i voltegeu, i deixeu d’aportar-hi restes humides durant uns dies.\nAmb el temps i l’experiència, podrem saber si la humitat és l’adequada només mirant l’aspecte del material de l’interior del compostador. Però per començar, és molt útil el que anomenem “prova de la croqueta”: agafem una petita quantitat del material amb la mà (podem utilitzar guants de làtex) i premem amb força per fer una mena de croqueta. Si en prémer, la mostra comença a gotejar, vol dir que hi ha massa humitat. Si en obrir la mà després d’estrènyer la croqueta es desfà, això indica una manca d’aigua. Si, finalment, en obrir la mà la mostra queda humitejada però no degota, és que la humitat és la correcta. (fotos de la prova de la croqueta).\nSabrem que el compost ja ha madurat quan sigui de color marró fosc o negre, faci olor de bosc i no desprengui calor. Una prova que podem fer és agafar una petita quantitat de compost i guardar-la dos o tres dies en una bossa tancada de plàstic: si quan l’obrim no fa mala olor és que el compost ja és madur. També podem realitzar la prova de la flotabilitat: barregem una mica de compost en un got ple d’aigua, el remenem bé i ho deixem reposar. Si l’aigua, ja en repòs, torna a ser transparent, és que el compost ja és madur. Si l’aigua és tèrbola, és que encara no està a punt.


Estudis Anglesos - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Documentos de investigación > Resultados de la búsqueda: Estudis Anglesos\nDocumentos de investigación Encontrados 105 registros 11 - 20 ir al registro: La búsqueda tardó 0.01 segundos.\n28 p, 606.8 KB The Meanings of But / Gómez Megías, Rubén ; Coll, Mercè, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nThe aim of this paper is to analyse the word but in relation to its possible grammatical categories and semantic roles, including a list of idioms in order to successfully comprehend the totality of the meanings of but. [...]\nL’objectiu d’aquest article és analitzar la paraula però en relació a les seves possible categories gramaticals i als seus rols semàntics, incloent una llista d’expressions per tal de comprendre satisfactòriament la totalitat dels significats de però. [...]\nEl objetivo de este artículo es analizar la palabra pero en relación a sus posibles categorías gramaticales y roles semánticos, incluyendo una lista de expresiones con el fin de comprender satisfactoriamente la totalidad de los significados de pero. [...]\n30 p, 1.7 MB The Process of Video Game Localization : Issues and Types / Girona Salmerón, Alex ; Fernández Montraveta, Ana María, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nOne key factor to for video game companies to achieve high revenue is localization, as a game that offers multiple languages has the possibility to reach a higher number of people, thus producing higher revenue. [...]\nUn factor clave para que las compañías productoras de videojuegos obtengan beneficios de sus productos es la localización, ya que un videojuego que ofrece múltiples idiomas puede sacarse a la venta en más mercados, aumentandp así los beneficios. [...]\nUn factor clau per a que les companyies productores de videojocs obtinguin beneficis dels seus productes és la localització, ja que un videojoc que ofereix múltiples idiomes pot ser venut a més mercats, augmentant així els beneficis. [...]\n178 p, 1.2 MB The Appeal of Donald Trump’s Political Rhetoric : A Critical Discourse Analysis / Nikolaeva Boyanska, Ivana ; Moyer, Melissa G., dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nIn this study I aim to identify recurrent discursive markers in Donald Trump’s political discourse in order to establish a profile of his public and political persona based on his presidential campaign. [...]\nEl objetivo de este estudio es identificar marcadores del discurso recurrentes en el habla político de Donald Trump para poder establecer un perfil de su imagen pública y política basada en su campaña presidencial. [...]\nL’objectiu d’aquest estudi és identificar els marcadors del discurs recurrents en la parla política de Donald Trump per poder establir un perfil de la seva imatge pública i política basada en la seva campanya presidencial. [...]\n48 p, 490.5 KB Accepted crimes : An Analysis on the Notion and Representation of the Non-Human Animal and its Rights in J.M. Coetzee, The Lives of Animals through the character of Elizabeth Costello / Jiménez Batalla, Oriol ; Hand, Felicity, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nJ. M. Coetzee‘s The Lives of Animals exposes different philosophical questions on Animals and Ethics. This essay tries to disclose the different ideas Elizabeth Costello displays throughout the novella, the influence of Peter Singer and Tom Regan’s philosophies on her, her rejection of Cartesian rationalism, and her attack on the animal industry and the monsters Capitalism has created. [...]\nThe Lives of Animals de J. M. Coetzee plantea diferentes cuestiones filosóficas relacionadas con los Animales y la Ética. Este ensayo trata de revelar las diferentes ideas que Elizabeth Costello expone a lo largo de la novela, la influencia de las filosofías propuestas por Peter Singer y Tom Regan en ella, su oposición al racionalismo Cartesiano, y sus ataques a la industria animalística y al Capitalismo. [...]\nThe Lives of Animals de J. M. Coetze planteja diferents qüestions filosòfiques relacionades amb els Animals i l’Ètica. Aquest assaig tracta de revelar les diferents idees que l’Elizabeth Costello exposa durant el transcurs de la novel·la, l’influencia de les filosofies proposades per Peter Singer i Tom Regan en ella, la seva oposició al racionalisme Cartesià, i els seus atacs a la indústria animalística i al Capitalisme. [...]\n37 p, 2.8 MB Playing with Choice : Agency, Plot and Characters in Telltale's The Walking Dead Video Game Series / Monchan, Josué ; Martín Alegre, Sara, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nTelltale’s The Walking Dead has been widely criticized for its lack of player agency –“the satisfying power to take meaningful action and see the results of our decisions and choices”, according to Murray’s definition (1998)–. [...]\nThe Walking Dead de Telltale ha estat criticat per la seva manca d’agència –“el poder satisfactori de prendre accions significatives i veure els resultats de les nostres decisions i eleccions” segons la definició de Murray (1998). [...]\n37 p, 2.8 MB Playing with Choice. Agency, Plot and Character in Telltale's The Walking Dead Video Game Series / Monchan, Josúe ; Martín Alegre, Sara, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nTelltale's The Walking Dead has been widely criticized for its lack of player agency –"the satisfying power to take meaningful action and see the results of our decisions and choices", according to Murray's definition (1998)–. [...]\nThe Walking Dead de Telltale ha estat criticat per la seva manca d'agència –"el poder satisfactori de prendre accions significatives i veure els resultats de les nostres decisions i eleccions" segons la definició de Murray (1998). [...]\n40 p, 718.6 KB "What to do with so much sorrow?". Art and the Purpose of Revenge in Margaret Atwood's Hag-Seed / McDaid, Jessica Ann ; Coral Escola, Jordi, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nMargaret Atwood´s Hag-Seed is a postmodern, post-Christian reinterpretation of Shakespeare´s Tempest, staging Felix Phillips as Prospero in the context of 21st century Canada. The nature of Prospero’s morality has been an important subject in academic discussion, which can broadly be categorised into “the Artist” and “the Avenger”. [...]\n32 p, 369.2 KB An (Un)feasible Gay Planet. The Vital Intercession of Women in the Continuity of Athos in Lois McMaster Bujold's Ethan of Athos / Sánchez López, Pablo ; Martín Alegre, Sara, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nLois McMaster Bujold’s Ethan of Athos (1986) portrays a planet only habitable by men in which homosexuality is the norm rather than celibacy, also contemplated. Nevertheless, women are not permitted to participate in this gay society since they are seen by Athosians as creatures that only bring misfortunes and jeopardize the system that governs the planet. [...]\nLa novela Ethan de Athos (1986) de Lois McMaster Bujold recrea un planeta solo habitado por hombres en el que la homosexualidad es la norma a pesar de que el celibato también sea contemplado. No obstante, las mujeres no pueden participar en esta sociedad gay ya que son vistas por los Athosianos como criaturas que solo traen infortunios y que ponen en peligro el sistema que rige el planeta. [...]\nLa novel·la Ethan de Athos (1986) de Lois McMaster Bujold representa un planeta només habitat per homes en el qual l’homosexualitat és la norma malgrat que el celibat també sigui contemplat. No obstant això, les dones no poden participar en aquesta societat gai ja que són vistes pels Athosians com a criatures que únicament porten infortunis i que posen en perill el sistema que regeix el planeta. [...]\n36 p, 1.0 MB Regressive Voicing Assimilation. Catalan Native Speakers' Performance in Advanced L2 English / Nobau Nanclares, Carla ; Solé Sabater, Maria Josep, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nIn Catalan, all obstruents in final position are voiceless due to Final Obstruent Devoicing (FOD). However, final obstruents will adapt their voicing to the following sound. This process is called Regressive Voicing Assimilation (RVA). [...]\nEn català, totes les obstruents en posición final són sordes. Tot i així, aquestes obstruents assimilaran la sonoritat del so que les segueixi. Aquest procés s’anomena Assimilació Regressiva de la Sonoritat (ARS). [...]\n34 p, 1.4 MB "For concerning the Philosophical World, I am Empress of it myself". Margaret Cavendish's vindication of authorship in The Blazing World (1666) / Torrellas Plans, Gemma ; Font Paz, Carme, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filologia Anglesa i de Germanística) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Filosofia i Lletres\nCavendish’s organic materialism defends that humankind’s prowess of nature is unattainable due to nature’s greatness and heterogeneity. Accordingly, our cognitive processes are at times unavailing at providing accurate accounts of nature. [...]\nEl materialisme orgànic de Cavendish defensa que la destresa de l’humanitat envers la naturalesa és inassolible a causa de la grandesa i la heterogeneïtat d’aquesta última. En conseqüència, els nostres processos cognitius són de vegades inútils proporcionant dades precises sobre la naturalesa. [...]\nDocumentos de investigación : Encontrados 105 registros 11 - 20 ir al registro:


Este divendres dèsset de gener és la festivitat de sant Antoni Abat, patró dels animals domèstics i les mascotes.\nEn el Santuari dedicat a la Mare de Déu de l’Ermitana, s’ha oficiat hui la missa en honor a Sant Antoni Abat amb la presència dels majorals de l’Associació Sant Antoni Abat de Peníscola, la Corporació Municipal, la Reina de Festes i Cort d’Honor i un nodrit nombre d’assistents. A l’acabar els oficis religiosos se li ha imposat a Vicent Bayarri Ayza el mocador i la brusa que li acredita com Majoral d’Honor el 2020.\nEl pes del sector agrícola a Peníscola és molt important, igual que molts altres municipis de la Comunitat Valenciana, i els sants patrons relacionats amb el món rural tenen una forta presència des de fa segles.\nPer a finalitzar l’acte la Reina i Cort d’Honor han repartit els tradicionals rotllets, tant a la porta de l’església com a la ludoteca municipal.\nEls actes continuaran tot el cap de setmana amb les fogueres, el repartiment de llonganisses i vi i la benedicció dels animals. Enguany se celebraran en la carpa situada en l’antic Centre d’Estudis i no en l’edifici sociocultural.


Comença la campanya de recollida de juguetes | Fundació Reial Mallorca\nComença la campanya de recollida de juguetes\npor Fundació Reial Mallorca | Nov 18, 2016 | General | 0 Comentarios\nAvui a migdia s’ha presentat a la sala de premsa de l’Iberostar Estadi la campanya de Recollida de juguetes de la Creu Roja Joventut a la qual la Fundació Reial Mallorca s’ha adherit convertint-se en un dels punts d’entrega.\nAurora Sampol, Directora de la Fundació i Joana Lozano, Coordinadora autonòmica de Creu Roja a les illes, han presentat «Sus derechos en juego» juntament amb l’entrenador del Mallorca, Fernando Vázquez, que s’ha sensibilitzat amb la causa i ha promès implicar a tots els seus jugadors.\nDesprés que Creu Roja sumàs 800 regals per a 800 nins de les Balears la passada edició, enguany, l’objectiu és arribar a les 1000 juguetes per així poder arribar al miler d’infants.\nDes d’avui, es poden entregar juguetes per a nins i nines de 3 a 16 anys a les oficines de la Creu Roja a Mallorca o a l’Oficina de la Fundació Reial Mallorca situada a l’Iberostar Estadi, tant entre setmana com aprofitant els dies de partit.\nLes juguetes han de ser noves, no bèl·liques ni sexistes i així es col·labora amb la felicitat i l’educació de cada nin que gràcies a aquesta campanya podrà tenir un regal aquest Nadal.


4t Primària | OCEANS: Tortugues i Glaciars\nOCEANS: Tortugues i Glaciars\nNova URL del blog de 4t de Primària\nPublicat el 13 Setembre 2020 per Manel Sayrach\nTampoc cal ser tan dramàtics… però sí que és important que tingueu present que a partir d’ara aquest espai ja no estarà operatiu. Podreu trobar les noves publicacions de 4tPrimària a la següent adreça d’internet.\nSi estàveu subscrits per correu per rebre totes les novetats, i voleu continuar fent-ho, caldrà renovar la subscripció a la nova adreça. En aquest enllaç us expliquem com fer-ho.\nPublicat el 30 Juny 2020 per santivv\nMoltes gràcies Oceans i famílies, el vídeo ens ha agradat moltíssim!\nUs desitgem un bon estiu a totes i a tots!\nVídeo de les famílies\nPublicat dins de General\t| Etiquetat com a Vídeo famílies!\t| Deixa un comentari\nPublicat el 22 Juny 2020 per santivv\nAquí teniu algunes propostes per fer durant l’estiu:\nDecorar pedres de riu\nEsperem que aquest recull de propostes us sigui útil.\nPublicat dins de General\t| Etiquetat com a Bones vacances!\t| Deixa un comentari\nPublicat dins de General, Tutoria\t| Etiquetat com a EL MEU MISSATGE ÉS...\t| Deixa un comentari\nPublicat el 14 Juny 2020 per guarromaria\nAquesta setmana la Candela ens va proposar el repte #desdemiventana.\nAra us volem compartir les fotografies que han fet alguns companys i companyes.\nHan quedat xulíssimes!\nPublicat el 31 Mai 2020 per guarromaria\nAquestes són les nostres creacions “artisticulinàries”.\nBon profit visual!!\nPublicat el 16 Mai 2020 per guarromaria\nAra sí que és l’última entrada, per donar-vos les gràcies a totes i tots els que heu participat i gràcies també a totes les persones que heu gaudit mirant les fotografies.\nLes últimes que us mostrem són d’alguns grans de l’escola i la d’en Biel que ens havíem despistat de penjar-la abans.\nSeguiu gaudint de l’art i tot el que ens aporta.\nEls vostres forats\nPublicat el 11 Mai 2020 per guarromaria\nUs faig arribar uns “petits forats” que alguns i algunes de vosaltres heu dibuixat.\nJa veieu que hi ha opcions molt diferents.\nAvui ja heu pogut descobrir que l’últim forat del llibre és el melic!!\nEspero que hàgiu gaudit de la vostra estona imaginant i dibuixant.\nPublicat el 4 Mai 2020 per bfabrega\nFa uns dies vam fer el primer repte cooperatiu estan confinats. El repte consistia a passar-nos un missatge secret entre tots els Oceans.\nPer descobrir-lo hauràs de veure el video fins al final!\nActivitat amb escuradents\nEL MEU MISSATGE ÉS...\nKit del reporter\nLes Mines de Gavà 2020\nels continguts del bloc 4t Primària de l'ESCOLA SADAKO estan subjectes a una llicència de Reconeixement-NoComercial-CompartirIgual 3.0 No adaptada de Creative Commons


Javier Arce i Bosco Sodi a la Galeria Carles Taché | Bonart\nJavier Arce i Bosco Sodi a la Galeria Carles Taché\nDes del setembrees pot visitar l’exposició de Javier Arce (Santander, 1973) “Mapa del Moho” a la galeria Carles Taché de Barcelona. Aquesta mostra, que s’inclou en el marc del Barcelona Gallery Weekend i que compta amb un text de David Armengol, es pot visitar fins aquest mes de desembre.\nSegons David Armengol “el títol d’aquesta exposició és una preciosa cita extreta del poema Cançó per l’estació de les pluges de l’escriptora americana Elisabeth Bishop. En aquests versos, l’escriptora parla de la casa que la seva parella, l’arquitecta brasilera Lota de Macedo, va construir en plena selva amazònica; i ho fa des de l’íntima comunió amb la natura”. Armengol especifica que “precisament aquesta mateixa connexió emocional amb l’entorn natural unifica cada una de les peces que formen part de la primera exposició de Javier Arce en la Galeria Carles Taché de Barcelona. En aquesta mostra, la selva deixa pas al bosc, i l’arquitectura moderna a la cabanya (que serveix de casa i taller de l’artista en les muntanyes càntabres).\nPer altra part, també es pot visitar l’exposició de Bosco Sodi (Mèxic DF, 1970), que encarna a la perfecció la renovació de la tradició muralista mexicana. La materia, la seva consistència i la seva destrucció són dels puntals d’un porxes creatiu que és, quasi en paral·lel, un procés orgànic de desesperació.\nEl monocrom s’ha convertit en una constant en la seva obra i convida a projectar una mirada atenta i a reflexionar sobre les derivacions de la pintura contemporània. En les seves obres utilitza materies primeres emprades en la realització de les seves obres.\nBosco Sodi viu i treballa a Nova York, a on va arribar després d’haver residit a París, Berlín i Barcelona. Ha exposat individualment a institucions com el Bronx Museum de nova York, l’IVAM de València i més recentment al Museu Nacional d’Art de Mèxic.\nEtiquetes: Bosco Sodi · Galeria Carles Taché · Javier Arce


Comprar Ètim Negre 2012 | Preu i opinions a Uvinum\nÈtim Negre 2012 , desenvolupat per la Cooperativa Falset Marçà, és un vi negre de la denominació Montsant amb syrah, carinyena i garnatxa de 2012. L'empresa és una cooperativa centenària, fundada el 1912 amb més de 250 famílies de viticultors que han viscut en els llogarets de Falset i Marçà per generacions.Cultivat en vinyes d'entre 25 i 60 anys i produït de manera rigorosa, aquest vi especiat i afruitat, ens convida a ser degustat amb carns a la graella en una amistosa reunió amb éssers estimats, els seus ribets violacis acompanyen el seu deliciós sabor que no defrauda qui ho prova.\nDescripció sobre Ètim Negre 2012\nÈtim Negre 2012 (Garnacha, Cariñena i Syrah)\nNOTA DE TAST DE Ètim Negre 2012:\nNas: agradable sensació de fruita madura\nBoca: equilibrat amb un final de boca ampli\nDENOMINACIÓ D'ORIGEN: Montsant (Espanya)\nOpinions sobre Ètim Negre 2012\nLa teva puntuació de Ètim Negre 2012:Puntua Ètim Negre 2012:\nVI NEGRE MONTSANT ETIM NEGRE 75cl 2012\nNota de Tast: Aromes de fruita madura, maduixes, groselles, mores, cassis, torrefactes, vainilla, canyella. És vi dens, tanins suaus i un final llarg i agradable.\nD. O.: D. O. Montsant\nEnvellit en bótes de roure durant sis mesos.\nVi de color vermell cirera molt intens, amb reflexos violacis, net i brillant. Aromes de fruita madura: maduixes, groselles, mores, grosella negra. . juntament amb tons de la bóta: torrefactes, vainilla, canyella i fins i tot un punt balsàmic d'eucaliptus i menta. És vi dens, amb els tanins marcats en el seu punt òptim, un punt àcid molt bé encertat i un final molt llarg i molt agradable.\nSi et va agradar Ètim Negre 2012, també pots gaudir de ...\nÈtim Negre en España\nSi vols comprar Ètim Negre 2012, a Uvinum trobaràs els millors preus de Vi negre Montsant.


Can Sant Joan acomiada la seva primera festa virtual que s'ha seguit per les xarxes socials - La Veu - Epidèmia coronavirus COVID-19\nCan Sant Joan acomiada la seva primera festa virtual que s'ha seguit per les xarxes socials\nUn dels balcons premiats pel jurat del concurs.\nLa Comissió de Festes confia que l'any vinent pugui celebrar-se amb normalitat\n25/06/2020 - Laura Grau\nCan Sant Joan va viure els dies 23 i 24 la seva primera Festa Major virtual, una opció que van acordar tots els grups i entitats que integren la Comissió de Festes per evitar situacions d'aglomeracions i prevenir contagis. "Ha estat un any diferent però, malgrat les circumstàncies, podem estar contents de la resposta de la gent", ha dit el president de l'AV José Luis Conejero, qui ha destacat la incorporació de nous col·lectius a la comissió de festes, com el grup de teatre Desenfocats –que va estrenar una obra breu per xarxes–, així com la tasca de la penya Bocachanclas, que ha portat el pes de la coordinació del programa per xarxes socials. També ha tingut bona resposta la primera edició del concurs d'engalanament de balcons, patrocinat per l'Associació de Comerciants de Can Sant Joan, en què han participat una quarantena de veïns.\nEntre les propostes ofertades, destaca l'estrena del videoclip que el grup Desenfreno ha elaborat per a l'ocasió amb el tema 'Revolución', extret del seu darrer àlbum 'Tu guerra és mi guerra'. El videoclip s'ha rodat a diferents escenaris del barri i recull fotografies i filmacions sobre les lluites col·lectives del veínat. També van tenir ressó el monologuista Sergio Martín, el mag Toni i el grup infantil Panfleta i els seus amics, que van actuar en directe per Facebook. En lloc de la traca real, el Servei Local de Català va proposa el joc interactiu 'Atrapa la traca' i el moviment Cultura i Barri va organitzar un torneig d'escacs en línia. Tot i no fer-se la revetlla al carrer ni el correfoc, la tradicional Flama del Canigó va arribar al barri gràcies al CEAV i al Cim. "Confiem que l'any vinent poguem tornar a celebrar la festa amb normalitat", ha dit Conejero.\nUn altre dels balcons engalanats que ha resultat premiat.