Arxius de Coulson - Directorfrustrat\nMarvel agents of SHIELD – Temporada 5 (spoilers)\nPosted on 19/06/2018 by Pau Garriga\nFa temps que Agents of SHIELD ens té acostumats a dividir la temporada en dues parts, dues històries diferents però amb un nexe d’unió que ajuden a no allargar en excés les trames i seguir justificant així les temporades de… Continue Reading →\nopinió, Televisió\tagents of shield, Coulson, marvel, quake\nPosted on 19/05/2016 by Pau Garriga\nEls que llegiu el blog habitualment ja sabeu que sóc molt més fan de l’univers creat per Marvel que del creat per DC. No faig fàstics a l’univers de Flash, Arrow o Supergirl (de fet m’agraden bastant les tres) però trobo molt… Continue Reading →\nopinió, Televisió\tagents of shield, Coulson, HYDRA, inhumans, marvel\nPosted on 26/09/2014 by Pau Garriga\nDiuen que rectificar és de savis i, en aquest cas, afegeixo que cagar-la és d’impacients. Us poso en antecedents, fa poc més d’un any s’estrenava Marvel’s agents of S.H.I.E.L.D., la sèrie produïda per Marvel que servia per ampliar l’univers explicat… Continue Reading →\nopinió, Televisió\tagents of shield, Coulson, marvel, SHIIELD


“Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” | Redacció | BARCELONA | Política | El Punt Avui\n“Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” “Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” “Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” “Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” + “Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” E-mail\nBARCELONA - 16 novembre 2019 21.00 h\nEntrevista al conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública del Govern de la Generalitat, Jordi Puigneró, aquest diumenge a El Punt Avui TV, a les 10.00 i a les 14.00\nEl conseller Jordi Puigneró, entrevistat pel periodista Xevi Xirgo. QUIM PUIG\n“Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” “Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” “Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” “Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” “Intervenir comunicacions sense ordre judicial ens apropa a Turquia” E-mail\nL’Estat espanyol no aconseguirà limitar la llibertat d’expressió a Internet, el conseller de Polítiques Digitals, Jordi Puigneró n’està convençut, tal com explica en una entrevista que el periodista Xevi Xirgo li ha fet i que El Punt Avui Televisió emet aquest diumenge a les 10.00 i a les 14.00. Aquí en teniu un avençament.\nUn estat espantat\n“No havia vist mai un estat tan espantant per una App, que ajuda a organitzar-se les persones per fer accions cíviques i d’activisme polític. Un estat que fa un decret per mirar d’aturar aquest tipus de reivindicacions saltant-se els principis més bàsics de la llibertat d’expressió, actuant contra Internet. No ho aconseguiran, és com voler agafar l’aigua amb les mans”.\nCom Turquia o la xina\n“Porten dos anys negant que existís la República i ara resulta que la volen prohibir, amb un decret molt virulent contra els drets fonamentals. Un decret que persegueix entre d’altres coses intervenir les comunicacions de les persones sense ordre judicial, emparant-se en una cosa tan subjectiva com l’ordre públic. Això ens apropa a Turquia o la Xina”.\nConverses amb Podem\n“Estem tenint converses discretes amb Unides Podem. Ells també estan inquiets amb el decret contra les comunicacions perquè, tot i estar pensat per a Catalunya, afecta també als ciutadans espanyols. Hi ha converses per aturar aquest decret com més aviat millor”.\n“Portem ja vàries conteses electorals amb la marca Junts per Catalunya, que la gent identifica. La línia bona és aquesta. Això requereix una definició dels diferents espais que conformen aquesta marca. Cal decidir el paper del PDeCat, dels independents, de la gent que forma part de la Crida...Hem de ser capaços de posar-ho sobre la taula, és inajornable.”


Adultos 1 Adulto 2 Adultos 3 Adulti 4 Adulti 5 Adulti 6 Adulti 7 Adulti Ningún niño 1 Niño 2 Niños 3 Niños 4 Niños 5 Niños 6 Niños 7 Niños Boarding type All Room only Bed & breakfast Modificar reserva\nVenice at only 20min by bus\nBus stop in front of the hotel to and from Venice every 10 min until midnight. Info tickets and timetable: ACTV\nHow to reach airports Marco Polo and Canova\nThe Mestre railway station is far 1 km from the hotel, from the Mestre railway-station there are bus ATVO to the airports\nInfo tickets and timetable: ATVO\nHotel Alla Giustizia en Mestre-Venezia està en un lugar optimal, lejo sòlo 01 km desde la estaciòn de Mestre-Venezia y 50mt desde la salida de la carretera que colega las principales autopistas, y està solo 15km desde el aeropuerto internacional Marco Polo y a 35km desde el aeropuerto Canova de Treviso.\nEl Hotel, tiene 3 estrellas es el alojamiento perfecto para todos lo que quieran visitar la linda ciudad de Venezia pues esta està colegada a un servicio de autobuses con llegada todos los 10 minudos.\nEn el primer piso, para los clientes, hay un comfortable lugar donde sep puede leer algo y una luminosa sala para desayunar. Para hacer màs comfortable Vuestra permanencia, cerca del hotel està el restaurante 'All'Amelia' célebre por su cocina de alto rango.


Incertesa a les economies emergents, expansió a les avançades | CaixaBank Research\nIncertesa a les economies emergents, expansió a les avançades\nL'economia mundial va camí de créixer el 3,2% el 2015. Quan falten tres mesos per tancar el 2015, es confirma que el creixement serà una mica inferior en aquest exercici a l'experimentat el 2014 i que se situa notablement per sota de les expectatives considerades al desembre del 2014. El factor principal que explica aquest comportament és l'empitjorament progressiu de les perspectives de les economies emergents. Aquesta dicotomia entre unes economies avançades que s'acceleren i uns emergents que perden tracció ha tendit a ampliar-se durant l'estiu.\nSensible empitjorament de les perspectives dels emergents, en especial de la Xina. En els últims mesos, la incertesa sobre l'evolució de les economies emergents s'ha incrementat. Si, a la primavera, el centre d'atenció era una sèrie limitada d'economies considerades problemàtiques, com Rússia, el Brasil, Turquia o Sud-àfrica, la preocupació ara s'ha estès a la Xina. Tenint en compte la importància del país i els seus significatius vincles globals, la qüestió s'explora detalladament al Focus «Xina: tornen els dubtes». Reconeixem que els riscos d'un aterratge brusc de l'economia asiàtica han augmentat. A diferència, però, d'altres analistes que posen el focus d'atenció en l'alentiment excessiu d'alguns indicadors d'activitat, la nostra preocupació s'ha incrementat davant les recents i confuses actuacions del Govern del país. Els esdeveniments de l'estiu han posat en relleu la dificultat a la qual s'enfronta l'Executiu entre afavorir una economia amb més protagonisme de les forces del mercat, amb clars beneficis a llarg termini, i el costum d'intervenir amb contundència davant qualsevol signe de desacceleració.\nDos emergents amb problemes propis: Rússia i el Brasil. Malgrat que fa mesos que les dues economies registren una pèrdua notable d'activitat i una acumulació de dificultats polítiques (de caràcter geopolític a Rússia, de política interna al Brasil), en els últims mesos, la situació s'ha erosionat encara més. En el cas rus, a més de l'empitjorament de la recessió (recordem que el PIB va caure el 4,6% interanual en el 2T, enfront del descens del 2,2% del 1T), preocupa l'escalada de la inflació, que s'ha situat en el 15,8% interanual a l'agost, arran d'una depreciació del ruble del 40% en l'últim any. Els indicadors suggereixen que les dues tendències (feblesa de l'activitat i fortes tensions inflacionistes) es mantindran en el 3T sense gaires pal·liatius.\nEl Brasil acumula massa fronts oberts. D'una banda, la recessió s'agreuja (el PIB va caure el 2,6% interanual en el 2T, enfront del descens de l'1,9% del 1T). De l'altra, els desequilibris macroeconòmics no es corregeixen: la inflació es va enfilar fins al 9,5% interanual a l'agost i el dèficit corrent va pujar fins al 4,3% del PIB en el 2T. Finalment, la desafecció política al país no remet, i, en aquest context, la política econòmica afronta fortes exigències. Mentre el banc central tracta de contenir l'espiral inflacionista mitjançant un augment agressiu del tipus d'interès (que ha passat de l'11,0% al 14,25% en un any), el Govern intenta reconduir la política fiscal excessivament laxa dels últims anys mitjançant un ajust fiscal ambiciós, però de compliment incert a causa de l'empitjorament econòmic. La necessitat d'escometre un nou ajust el 2016, ja anunciat, toparà probablement amb la dificultat d'implementar-se en un context recessiu i amb la necessitat de disposar de l'aprovació del Congrés (una condició que no es pot donar per descomptada). Precisament, aquestes dificultats d'implementació de la política fiscal han estat esgrimides per l'agència de rating S&P per situar la qualificació creditícia per sota del grau d'inversió per primera vegada des del 2008.\nL'Amèrica Llatina i l'Àsia oriental, regions emergents sota escrutini. Malgrat que una part dels problemes del Brasil són idiosincràtics, l'impacte negatiu de la caiguda dels preus de les seves primeres matèries, per la feblesa de la demanda d'altres emergents (en especial, de la Xina), és compartit per una gran part dels països de l'Amèrica Llatina. L'excepció és Mèxic, que compensa el descens dels preus internacionals del petroli amb la seva estreta vinculació amb els EUA, un país que circula per una via clara d'expansió. Tot i que amb una intensitat menor, les perspectives d'Àsia també s'ajusten a la baixa. En aquesta regió, l'excepció és l'Índia, que es manté en la zona de creixement del 7%. Així i tot, fins i tot en aquest cas, el banc central ha optat per aprofitar la inflació continguda i rebaixar inesperadament el tipus de referència, del 7,25% al 6,75%, al setembre.\nEs confirma el fort creixement dels EUA en el 2T. Segons l'última revisió del PIB realitzada pel Bureau of Economic Analysis, l'economia nord-americana va avançar l'1,0% intertrimestral en el 2T (el 2,7% interanual), una acceleració notable en relació amb el ritme del 1T (el 0,2% intertrimestral). Atès que l'any va començar de forma atípicament feble per causa de factors puntuals com el mal temps i la vaga portuària, més enllà de l'«efecte rebot» que es pot esperar en el 2T, cal preguntar-se quines són les tendències de fons de l'economia nord-americana. Si considerem les xifres d'avanç interanual, que registren millor aquestes tendències, es constata que el component clau de la recuperació és el consum privat, que acumula quatre trimestres consecutius creixent a la zona del 3,0%-3,3% interanual. A aquest element central, s' hi ha sumat la clara recuperació de la inversió residencial. En canvi, la dinàmica subjacent de la inversió no residencial és de desacceleració, i el sector exterior resta una mica més de creixement en els últims trimestres.\nEl consum continuarà sent el puntal de l'expansió. Partint d'aquestes tendències, què cal esperar de cara als pròxims trimestres? El nostre escenari central manté com a factor essencial el dinamisme del consum, ja que els principals factors que expliquen les decisions de despesa de les llars estan ben alineats. En particular, el consum té el suport de la triple conjunció d'una forta creació d'ocupació (des del gener, amb l'excepció de la dada de l'agost, una mica més feble, cada mes s'han creat, de mitjana, 212.000 llocs de treball), unes condicions financeres molt acomodatícies i l'absència de tensions inflacionistes (l'IPC va avançar un mínim 0,2% interanual a l'agost). Ara com ara, els indicadors coneguts de consum del 3T (en particular, la confiança del consumidor) avalen que el consum continuarà sent fort.\nLa inversió es mostrarà més alegre. Les perspectives de la inversió residencial són clarament expansives. Preveiem que la tònica de recuperació, ja albirada, tindrà un recorregut clar per davant, com apunten alguns indicadors anticipats, com els habitatges iniciats. Creiem que, fins i tot, la inversió no residencial millorarà en els pròxims trimestres, perquè l'afebliment actual és degut, en part, a la forta acumulació prèvia (i, per tant, és un factor que perdrà importància amb el temps). Així mateix, altres factors de suport de fons continuaran sent favorables: un nivell de beneficis alt (malgrat que es veurà parcialment afectat per l'impacte de la revaloració del dòlar), unes bones perspectives de la demanda i unes condicions financeres favorables. Precisament, en aquest últim àmbit, cal esmentar que la Fed ha optat per mantenir sense canvis el tipus de referència i ha suggerit que l'augment, el primer des del 2004, tindrà lloc abans que acabi l'any (calendari que coincideix amb el nostre escenari, que preveu una pujada al desembre, amb efectes al gener).\nEl Japó accelerarà el pas en els pròxims mesos. Després d'un primer semestre una mica pitjor del que s'esperava, les previsions apunten a una segona meitat d'any amb un creixement més robust. Un factor clau en aquest escenari és l'expectativa d'un pols del consum privat una mica més viu, esperonat pel major poder adquisitiu que genera la caiguda de la inflació a conseqüència de l'evolució dels preus energètics. Malgrat aquest efecte positiu de la contenció inflacionista, és important recordar que aquesta contenció complica els objectius de la política econòmica d'accelerar el creixement nominal. Així mateix, un altre risc que s'afegeix a l'escenari de recuperació prové del sector exterior, ja que, malgrat la feblesa del ien, disminueixen les exportacions als EUA i, en especial, a la Xina (aquests dos països acumulen el 37,4% del total de les exportacions nipones).\nMillora el pols de les grans empreses. Com ho testifica l'indicador de confiança empresarial Tankan, les grans empreses van millorar en el 2T i van tancar més d'un any d'estancament. Malgrat que aquestes empreses es beneficien de l'afebliment del ien, cal assenyalar que un ien barat no és igual de favorable per a la resta de l'economia. En particular, pot generar dificultats a les empreses petites i mitjanes, que són importadores de béns intermedis i que, per tant, afronten preus exteriors més elevats.


Quan parlem de processos i de procediments, podem afirmar que…\nles dues paraules expressen el mateix concepte.\nels procediments precedeixen els processos.\nuna vegada definits els procediments, s’ha d’optar per triar els processos.\nuna vegada definits els processos, s’ha d’optar per triar els procediments.\nEls processos .................... bé o servei de gestió operatius pròpies suport són aquells processos que contribueixen directament a l’obtenció del .................... bé o servei de gestió operatius pròpies suport .\nEls processos .................... bé o servei de gestió operatius pròpies suport són aquells processos que desenvolupen funcions de .................... bé o servei de gestió operatius pròpies suport , de control…, sense constituir accions .................... bé o servei de gestió operatius pròpies suport de la línia operativa de l’empresa .\nRelacioneu els conceptes següents amb relació a la normalització dels procediments:\nFer un estudi del treball tenint en compte tots els processos de l’empresa i definir i implantar procediments de treball: .\n............................................ altres beneficis millora dels nivells de seguretat i qualitat repercussions sobre la productivitat\nIdentificar, avaluar i evitar els riscos, i adoptar mesures preventives: .\nAugment de la confiança dels treballadors:\nRelacioneu els conceptes següents pel que fa als signes ASME:\nQualsevol acció humana o de màquina realitzada per transformar un producte o prestar un servei:\n.................... demora operació transport\nDesplaçament amb càrregues o sense: .\nRetenció del procés productiu:\nRelacioneu els conceptes següents pel que fa als gràfics i diagrames més utilitzats :\nRepresentació gràfica sense escala:\n....................... croquis cursogrames diagrames de recorregut\nActivitats del procés sense indicació del temps: .\nIndiquen moviment en el lloc de treball:\nIndiqueu si les opcions són vertaderes (V) o falses (F).\nNormalment, a l’hora de fer els diagrames, s’hi respecten les normes tècniques següents.\nEn el diagrama bimanual mai no s’indica el temps.\nPer elaborar un croquis, no cal fer-ne la representació a escala.\nEn el simograma el temps es mesura en guiños.\nEn un diagrama sinòptic solen representar-se totes les operacions.\nEn un diagrama analític es representen les activitats d’operació i d’inspecció.\nCauses que participen en l’accident de treball de manera visible i evident:\n.................... Actes insegurs causes bàsiques causes immediates condició perillosa\nComportaments imprudents del treballador: .\nErrades en instal·lacions, materials, normativa o disseny del procés de treball:\nQuelcom que falta o falla en l’organització:\nPel que fa a les eines informàtiques de disseny de gràfics, relacioneu els conceptes següents:\nPermet crear gràfics i diagrames que es poden compartir de manera col·laborativa:\n.................... Dia Lucidchart Mind42\nPermet construir mapes mentals: .\nPermet crear diagrames exportables en diferents formats:


Cròniques – Pàgina 2 – Grup Muntanyenc Lira Vendrellenca\nEl passat cap de setmana del 4 i 5 d’octubre es va celebrar la 13a edició de la Trenkakames, organitzada pel Grup Muntanyenc de La Lira Vendrellenca. A partir de les 9 del matí començaven a congregar-se, al vestíbul de La Lira, els caminadors per afrontar aquesta dura marxa.A la sortida, neutralitzada fins a la zona dels jutjats, encapçalava el grup de caminadors els amics grallers del Vendrell i a partir d’aquí tenien 24 hores per completar el recorregut. No […]\nPosted on 15 maig 2013 18 abril 2014 by sergi\nCrònica ANADA A “PAU” A MONTSERRAT 2013\nANADA A “PAU” A MONTSERRAT Qui no hi hagi participat aquest cap de setmana en l’Anada a Montserrat, caminada organitzada pel Grup Muntanyenc de La Lira Vendrellenca, no entendrà molt bé el títol d’aquesta crònica. Pels que hi van participar senzillament… sobren les paraules. Aquest encapçalament és el nostre més sincer homenatge a un dels seus participants. Un caminador, el més petit que mai hagi fet aquesta duríssima caminada de 72 kilòmetres, que amb 8 anys (si, senyors 8 […]\nEl títol d’aquesta crònica va dedicat, en primer lloc i en especial, al “petit/gran” nen que és el PAU (PAU en majúscules) i que, amb 9 anys, ja porta dues caminades a Montserrat seguides i, en segon lloc i en general, a l’edició 24ena de l’Anada a Peu a Montserrat, que com cada any organitza per aquestes dades el Grup Muntanyenc de La Lira Vendrellenca amb l’inestimable ajuda del Patronat d’Esports i dels voluntaris de Protecció Civil i de la […]


DUGi: Item | DUGiDocs - GeoPortal en la Autoridad Portuaria de Gijón\nGeoPortal en la Autoridad Portuaria de Gijón\nCampos, Francisco JoseCampos, Francisco Jose\nCorral, Franciso JoseCorral, Franciso Jose\nBello, AntonioBello, Antonio\nAuthor: Campos, Francisco Jose\nCorral, Franciso Jose\nDocument access: http://hdl.handle.net/10256/17285\nSee also: http://hdl.handle.net/10256.1/5733\nTitle: GeoPortal en la Autoridad Portuaria de Gijón\nDret català -- Congressos Open source software -- Congresses Multivariate analysis Submersibles Materials -- Testing Sewage -- Purification Ful·lerens\nAnònim Ferrater Mora, Mercè Universitat de Girona. Departament d’Història i Història de l’Art Fabregat Gesa, Ramon Universitat de Girona. Departament d’Arquitectura i Tecnologia de Computadors López Ibáñez, Beatriz Olaso, Ezequiel de


Miquel Llot de Ribera - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1607 (51/52 anys)\nMiquel Llot de Ribera (Clairà, 1555 — Lleida, 1607) va ser un religiós rossellonès, frare dominicà i escriptor.\nVa ser prior del convent de Perpinyà (1585), i catedràtic de teologia i rector de la universitat de la capital rossellonesa. L'orde i, sembla, el rei espanyol Felip II, l'enviaren davant del Vaticà perquè fos postulador en la causa de canonització del dominic Ramon de Penyafort i amb aquest objecte n'escrigué una biografia, De laudabili vita (1595); quan l'església el proclamà sant, organitzà festes públiques que tingueren un cost de 25.000 escuts. En 1600 l'orde el nomenà mestre en teologia. Va ser regent d'estudis en els convents de Barcelona i Tortosa, i quan morí era prior del convent dominicà de Lleida.\nEntre altres obres, publicà el Llibre de la translació i el Llibre dels miracles sobre unes relíquies conservades a la catedral de Perpinyà, on expressa el seu patriotisme en favor del Rosselló i enfront de França, tant pels atacs dels exèrcits francesos com per la introducció d'idees herètiques.\nMichaelus Llot Ad S.D.N. Clementem VIII Pont. Maximvm. De laudabili vita & de Actis hactenus in Curia Romana pro canonizatione B.P.F. Raymvndi de Peniaforti enarratio Romae: ex typographia Dominici Giliotti, 1595\nEpitome sive collectio eorum omnium quae a Petro Lombardum sententiarum magistro in suos quatuor libris conscripta reperiuntur Perpinyà: Samsó Arbús, 1594\nHistoria de la sanctissima reliquia del bras y mà esquerra de Sant Joan Baptista Perpinyà, 1570\nLlibre de la translatió dels invencibles y gloriosos Martyrs de Iesu Chrrist SS. Abdon y Sennen y de la miraculosa aygua de la sancta Tumba del monestir de sanct Benet en la vila de Arles en lo comtat de Rosselló Perpinyà: Samsó Arbús, 1591 (reeditada 1808 i 1817)\nLlibre dels miracles que lo Senyor ha obrats per mitjà de la sanctíssima relíquia del gloriós sanct Joan Baptista Perpinyà: Samsó Arbús, 1590-1591\nVerdadera relación de la vitoria y libertad que alcançaron quatrocientos christianos captivos de Hazan Baxá, almirante y capitán general del mar del gran turco, con dos galeras suyas que levantaron Perpinyà: Samsó Arbús, 1591?\nVida de la Soror María Raggi del Tercer Orden de Santo Domingo Barcelona, 1606\nVita venerabilis sororis Mariae Raggi et Mazzae Barcinone: ex aedibus duorum fratrum Angladas, 1606 (traduït contemporàniament a l'italià per fra Paolo Minerva de Bari Nápoles: G. Carlino e C. Vitale, 1617)\nRamon Corts, Joan Galtés, Albert Manent Diccionari d'Història Eclesiàstica de Catalunya II: D-O Barcelona: Generalitat de Catalunya-Claret, 2000 ISBN 9788439350217\nFèlix Torres i Amat de Palou Memorias para ayudar a formar un diccionario crítico de los escritores catalanes\nThomas James Dandelet La Roma española Barcelona: Crítica, 2002 ISBN 84-8432-390-0\nJ. Quetif; J. Echard Scriptores Ordinis Praedicatorum París, 1719-1721, Vol. II, 1a part, p. 378\n↑ Alguna bibliografia el fa néixer -incorrectament- a Clerà, al Conflent\n↑ encara ho era el 1590\n↑ des del 1586\n↑ trasllat al monestir de Santa Maria d'Arles\n↑ Maria Raggi (Scio, 1552 - Roma, 1600) va ser una mare de família terciària dominicana estigmàtica que fou declarada Venerable per l'Església Catòlica, que en celebra la festa el 7 de gener. Bernini li dedicà un medalló que hom pot admirar a l'església romana de Santa Maria sopra Minerva «www.santamariadelsasso.it». [Enllaç no actiu]\nBreu resum biogràfic per Mariàngela Vilallonga Arxivat 2010-06-08 a Wayback Machine.\nISNI: 0000 0000 8050 4823\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Miquel_Llot_de_Ribera&oldid=30033070»\nEscriptors rossellonesos en llatí\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 abr 2022 a les 19:00.


El Ple rebutja l'adhesió de Sabadell a l'AMI - Sabadell Informa!\nInici » Notícies » Política i Economia » Política » El Ple rebutja l’adhesió de Sabadell a l’AMI\nEl PSC, Unitat pel Canvi, Ciutadans, Guanyem Sabadell i PP van votar en contra\nPle de Sabadell // Imatge cedida per l’Ajuntament de Sabadell\nEl primer ple ordinari d’aquest mandat municipal va aprovar per unanimitat ahir la moció presentada pel Grup Municipal de Guanyem Sabadell per l’inici de la municipalització dels serveis públics i la presentada pel Grup Municipal de Ciutadans sobre el futur del Bosc de Can Deu i d’altres actuacions al Rodal de Sabadell.\nLa moció dels grups municipals d’Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), de Crida per Sabadell i de Convergència i Unió (CiU) d’Adhesió a l’Associació de Municipis per la Independència (AMI) va ser rebutjada pel ple. Hi van votar a favor els grups d’ERC, Crida per Sabadell i els tres regidors de CDC; en contra PSC, Unitat pel Canvi, Ciutadans, Guanyem Sabadell i PP. S’ha abstingut el regidor d’Unió.\nEl Compte General corresponent a l’exercici 2014 va ser aprovat i es va donar llum verda al segon expedient de modificació al Pressupost General de l’Ajuntament de Sabadell per l’exercici 2015.\nD’altra banda es van fixar les dates de les festes locals per al proper any. D’aquesta manera l’Aplec de la Salut tindrà lloc el 9 de maig i la Festa Major començarà el 5 de setembre.\nEl Ple també va donar llum verda als preus del dinar popular de la Festa Major d’enguany, que serà de 2 euros, i de diversos espectacles que es realitzaran durant el primer semestre del 2016, entre d’altres.\nFinalment el Ple ha actualitzat el Pla Específic Municipal de la Festa Major de Sabadell, d’acord amb la normativa que regula la Protecció Civil de Catalunya.\n#ami #Bosc Can Deu #ciutadans #Guanyem Sabadell #ple\nLa FECUS no acceptarà que Sabadell s’integri a l’AMI


Marc González-Puente – The Open Access Anthropology Journal Ticker\nAuthor: Marc González-Puente\nMarc González-Puente Published: 2020-12-22 Categories: Catalan · Multilingual · Spanish\nRessenya del llibre: Cortés Vázquez, José A.; Beltran, Oriol (coord.) (2019) Repensar la conservación. Naturaleza, mercado y sociedad civil. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona.\nL’article explora les pràctiques, creences, valors i imaginaris de persones vinculades a un banc de terres comarcal (BdT), un programa de reagrarització centrat a facilitar l’accés a la terra. Arran dels processos de desagrarització, la terra ha perdut…


COMENTARI D’UN QUADRE: LES NOCES DE CANÀ, DE VERONÈS | La Bellesa Blog Cultural COMENTARI D’UN QUADRE: LES NOCES DE CANÀ, DE VERONÈS – La Bellesa Blog Cultural\nCOMENTARI D’UN QUADRE: LES NOCES DE CANÀ, DE VERONÈS\nUna de les pintures que il.lustra millor aquestes característiques de la seva obra és la titulada Les noces de Canà, que és també una de les més famoses d’aquest pintor.\nDesprés de quinze mesos de treball, la va acabar l’any 1563 i les mides son considerables: 994 centímetres de llarg i 677 d’alt.\nEl quadre li va ser encarregat per ser instal.lat al refectori del convent benedictí de San Giorgio. Pels que puguin estar interessats per les qüestions econòmiques, els diré que per l’encàrrec, Veronés va cobrar 324 ducats i un barril de vi.\nEl quadre es basa en un dels miracles més coneguts de Jesús de Natzaret: la verge, Jesús i alguns dels seus deixebles estaven invitats a una celebració nupcial a Canà (Galilea). Com se sap pel que s’explica a l’evangeli de Joan, quan a la festa es van quedar sense vi, Jesús va indicar als servents que omplissin les gerres amb aigua que ell va convertir en vi.\nCom és habitual en Veronès, representa una història dels evangelis transportant-la visualment a l’estil de les grans festes que es feien a Venècia en aquella època. Així podem veure que el marc arquitectònic és totalment renaixentista amb columnes corínties i dòriques al voltant d’un pati obert.\nS’ha de dir que l’obra va causar un relatiu escàndol perquè en un escenari presidit per Crist es feia més èmfasi en la festa que en els elements religiosos. El cert és que Veronès va tenir problemes amb la Inquisició però no només per aquest quadre, doncs les seves obres eren considerades poc religioses tot i que el tema de fons feia referència a la religió.\nEn qualsevol cas, el quadre resultava molt modern doncs alguns elements de l’arquitectura que va representar Veronès eren edificis creats per l’artista Palladio aquell mateix any.\nTambé té un aire cosmopolita perquè es barregen personatges de llocs diversos: en veiem tant occidentals com orientals.\nLa composició de l’obra està divida en diverses parts: la inferior reuneix la gens menyspreable xifra de 130 figures, mentre que la superior està dominada pels elements arquitectònics. I al centre trobem, com és habitual a les pintures italianes de l’època, a Jesucrist amb un halo al voltant del seu cap. A la seva dreta (esquerra segons la nostra mirada) la verge té també un halo però no tant lluent com el del seu fill, i al costat trobem alguns dels apòstols.\nEn la disposició dels personatges, tot i les protestes de l’Esglesia, sí s’imposa el protocol religiós: els personatges citats ocupen el centre de la composició perquè captin més la nostra atenció mentre que els recent casats ocupen l’extrem esquerre (segons la nostra mirada) de la taula.\nAl mig del pati veiem una sèrie de músics interpretant. Els instruments que toquen son també renaixentistes, no de l’època de Jesucrist: llaüt i els primers instruments de corda. I atenció a quests músics perquè no son qualsevol: qui toca la viola de gamba vestit de blanc és l’autor del quadre, Veronès; al seu costat, vestit de vermell i tocant el violoncel trobem a Tiziano; al mig dels dos tocant el violí, veiem a Tintoretto i al seu també col.lega Bassano amb un llaüt. També hi apareix Benedetto, genermà de Veronès, que va col.laborar en la realització del quadre: és l’home que està de peu contemplant atentament una copa, al costat de Tiziano.\nI això no és tot, a part d’artistes també tenim polítics: el sultà Solimà el Magnífic està situat a l’esquerra de la taula (segons la nostra visió) amb el seu turbant alt. Molt a prop seu es veu l’emperador Carles V de perfil (va de vermell) dirigint-se a un servent.\nTornant a Jesús, just a dalt seu a la barana, estan tallant un xai: és un simbolisme del seu propi sacrifici, fixeu-vos que el ganivet amb el que l’estan tallant es troba just en la vertical geomètrica del cap de Jesús.\nUn altre simbolisme: sobre la tauleta que hi ha just davant dels músics veiem una petita peça; és un rellotge de sorra. Així es busca fe una oposició visual: mentre la música que s’està interpretant es considera com un plaer terrenal, el rellotge recorda la mort, el sentit de que tot té un final, sempre acaba arribant l’hora (també per Jesús perquè com passa amb el ganivet, el rellotge es troba igualment en la seva perpendicular exacta en una línia imaginaria que travessa en centre del seu cap).\nUn fet que crida l’atenció és que tot i la quantitat de gent que hi ha a la festa, no sembla que nigú parli; es miren, es bellugen, però de conversa, més bé poca. Té una explicació: com que el quadre havia sigut encarregat per un monestir benedictí, al refectori al que estava destinat es guardava un silenci absolut.\nUna vegada acabada, la pintura va ser lliurada al monestir on hi va estar durant 235 anys fins que va aparèixer Napoleó fent la seva campanya militar a Itàlia l’any 1797 i la va robar enviant-la a París. Es per això que si volem veure l’original d’aquesta impressionant pintura haurem de visitar el Museu del Louvre.\nPodreu veure millor els detalls d’aquest quadre a pantalla completa; cliqueu aquí: http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Veronese%2C_The_Marriage_at_Cana_%281563%29.jpg/1280px-Veronese%2C_The_Marriage_at_Cana_%281563%29.jpg\nPer saber més del Veronès: http://ca.wikipedia.org/wiki/Paolo_Veronese\nPaolo Caliari, dit el Veronès.


Laura Escanes llueix un gran escot en un acte promocional\nLaura Escanes no va dubtar en lluir un gran escot en un acte promocional | Gtres\nL''influencer', ja recuperada del seu mareig, no vol deixar de treballar i presumir de la seva figura tot i el seu embaràs\nper Júlia Navarro 26/04/2019 17:13h\nLaura Escanes sembla decidida a no deixar que el seu embaràs aturi la seva vida professional. L''influencer' catalana està molt il·lusionada amb l'arribada de la petita Roma però això no ha fet que deixi de banda els seus compromisos publicitaris i que en ells s'atreveixi a lluir la seva figura com fins ara. Així en un dels seus últims actes, duia un generós escot molt provocatiu.\nLa parella de Risto Mejide va assistir a la presentació d'una línia d'ulleres d'una coneguda òptica de la qual és imatge. Tot i que ja es troba en el quart mes de gestació, no va dubtar en vestir una granota ajustada amb un gran escot en pic demostrant que encara es continua sentint sexi, tot i el seu embaràs. La jove va posar amb un d'aquests complements que deia «encaixen molt» amb la seva forma de ser.\nPor si no teníais suficiente con una Laura... BOOM Nueva colección #mojellyfish de @moeyewear\nUna publicación compartida de Laura Escanes (@lauraescanes) el 26 Abr, 2019 a las 7:29 PDT\nRecuperada del seu primer ensurt d'embarassada\nEscanes es va mostrar totalment recuperada del primer gran ensurt com a embarassada. Fa uns dies va patir un lleu mareig mentre visitava el temple de Debod, un dels llocs més romàntics de Madrid. Explicava que «es va haver d'estirar» després que l'afectés «el canvi de temperatura de l'interior a l'exterior». «Tenien la calefacció 'a tope'», remarcava.\nLaura Escanes va atrevir-se a dur una granota molt provocativa tot i estar embarassada | GTres\nPer sort, tot va quedar en una petita anècdota per explicar. En quant va menjar alguna cosa: «Em va pujar el sucre, no va ser res». Entrada ja en la setmana 18, no es potintuir la seva incipient panxa d'embarassada. Ella no sembla tenir pressa perquè se li notin els canvis físics propis del seu estat de bona esperança: «Encara no m'ha crescut massa la 'panxeta', dona'm temps».\nAltres notícies: Risto Mejide i Laura Escanes tindran una nena i es dirà Roma\nAna Rosa Quintana passa pel quiròfan per problemes de salut


Terra estabilitzada a Sant Cugat del Vallès\nPaviment de terra estabilitzada a Sant Cugat del Vallés amb el sistema SaulòSòlid.\nUpdated on 23/09/2015 24/09/2015 Categories Aparcaments, camins - carrers No Responses\nAplicació del sistema d’estabilització de terra SAULO SOLID en un carrer veïnal de Sant Cugat del Vallès.\nEls serveis tècnics de l’ajuntament vàren confiar en aquest sistema per pavimentar el carrer veïnal de Sant Rafael tot aconseguint mantenir un aspecte natural d’aquest.\nFoto: Sis mesos després de l’actuació.\nL’estabilització de la terra amb el sistema SAULO SOLID incrementa considerablement la resistència del paviment evitant la formació de regueres, fang i nova vegetació durant anys; tot mantenint un aspecte natural dona les prestacions tècniques necessàries pel seu ús amb trànsit rodat, sense cap necessitat de manteniment durant anys.\nEl sistema SaulòSòlid garanteix una alta qualitat del paviment final, un envelliment homogeni del paviment i la reducció-eliminació del manteniment durant molts anys.\nLa pavimentació amb terra estabilitzada amb aquest sistema és una alternativa a paviments de formigó, amb un mínim impacte paisatgístic i és un sistema respectuós amb el medi ambient.\nCom es pot veure en les fotografies el paviment s’adapta perfectament a les entregues amb altres paviments, vorades o tapes de registre i la seva reparació no afecta al cromatisme final del paviment.La terra és l’únic paviment que no varia amb el pas del temps i els raigs ultra-violetes del sol evitant l’efecte “pedaç” d’altres paviments com el formigó, llambordes o asfalt.\nRetall paviment a reparar\nS’iguala el color quan te la mateixa humitat\nFoto: Un mes després de l’actuació\nFoto: Un mes després de l’actuació.\nFoto: Sis mesos després actuació.\nFoto. Sis mesos després de l’actuació.\nTags Sant Cugat del Vallès\nPaviment de terra estabilitzada Sauló Sòlid per l’entorn de l’església de Santa Maria de Fenals d’Aro.\nNou itinerari de natura accessible al Parc de les Ribes del Ter a Girona.


Una nova sentència en contra de Moncofa dispara a 572.000 euros les despeses en processos judicials per a 2019 – Ayuntamiento Moncofa\nUna nova sentència en contra de Moncofa dispara a 572.000 euros les despeses en processos judicials per a 2019\nLa quarta sentència rebuda enguany és de 90.000 euros\nUna nova sentència, derivada de processos l’origen dels quals està en el boom urbanístic, ha recaigut sobre les arques municipals de Moncofa.\nRecordem que si bé fins enguany tots els procediments en contra s’havien salvat majoritàriament a favor de l’Ajuntament, enguany, no obstant això, ja són 4 les sentències en contra. La sentència imposa a la corporació l’abonament de 90.285,51 i ha sigut només estimada en part, la qual cosa fa que l’import de les 4 sentències desfavorables a l’Ajuntament arribe ja als 572.295,68 euros.\nL’Ajuntament de Moncofa ha tingut nombrosos plets derivats de processos que tenen el seu origen en el període del boom immobiliari i entre els procediments ja resolts, a favor de l’Ajuntament, destaca el dictamen en contra de l’urbanitzador del PAI Belcaire Sud que reclamava 22 milions d’euros a l’Ajuntament.\nDolors\t2019-09-20T11:18:55+00:00\t20/09/2019|Categories: Actualitat|


Visita a les instal·lacións de gestió de residus de Milà\nTal i com es va acordar als tallers de participació d'AL21 de Maó, el passat dissabte 17 d'abril es va organitzar una visita guiada a la planta de tractament de residus de Milà, amb la col·laboració del Consorci de Residus i Energia de Menorca.\nVisita a les instal·lacions de gestió de residus de Milà\nTal i com es va acordar als tallers de participació d'AL21 de Maó, el passat dissabte 17 d'abril es va dur a terme una visita guiada a la planta de tractament de residus de Milà, amb la col•laboració del Consorci de Residus i Energia de Menorca.\nEls participants es van haver d’apuntar a l’activitat prèviament i tothom va quedar a l’estació d’autobusos de Maó a les 10.30 hores ja que els assistents van disposar d’un autobús gratuït per pujar a la planta de Milà.\nAmb aquesta activitat tots els participants van poder veure de primera mà com es gestionen els fems que es generen a Menorca, els que es queden a la planta de tractament així com tots aquells que s’han de tractar fora de l’illa. Es va remarcar força la dificultat que suposa separar els residus quan aquests no vénen separats. És per això que el paper dels ciutadans i ciutadanes és de vital importància en fer una correcte separació per així poder facilitar una bona recollida selectiva.


La primera vacuna, diumenge en una residència de L'Hospitalet de Llobregat - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nLa primera vacuna, diumenge en una residència de L'Hospitalet de Llobregat - Diari de Barcelona\nLa primera vacuna, diumenge en una residència de L'Hospitalet de Llobregat\nEl mateix dia Salut administrarà dosis a la resta de regions sanitàries\nEl Departament de Salut administrarà la primera vacuna contra la Covid-19 aquest diumenge a la residència Feixa Llarga de L'Hospitalet de Llobregat. El mateix dia s'administraran dosis a la resta de regions sanitàries.\nEn concret, hi haurà també vacunació a la residència Nostra Senyora de Ribera de la Pobla de Segur; a la Balàfia I de Lleida; a la Mercè de Tarragona; a la Natzaret de Móra d'Ebre; a la residència assistida Font de Capellans de Manresa; a la residència Mil·lenari de Ciutat Vella, a Barcelona; a la residència Sabadell Gent Gran, i a la Creu de Palau de Girona. Catalunya rebrà aquest cap de setmana una partida avançada de 1.595 dosis. Dilluns se'n rebran 60.000 més, que es començaran a administrar dimarts.\n? #Consellera @albaverges: 'Començarem la vacunació per la residència Feixa Llarga de l'Hospitalet de Llobregat, sense casos de coronavirus. El mateix dia ens desplaçarem a tot el territori' pic.twitter.com/Ji1a8T2wFi\n? Dr. Josep Maria Argimon, secretari de Salut Pública: 'Hem d'aconseguir vacunar entre el 70% i el 80% de la població per arribar la immunitat de grup. Vacunarem en un moment difícil en una campanya on els professionals arriben cansats, demanem la vostra ajuda i col·laboració' pic.twitter.com/PzoXilnMLp\nLa Consellera de Salut, Alba Vergés, ha demanat en vigílies de Nadal "no baixar la guàrdia" i "extremar les mesures", ja que les xifres de la covid-19 a Catalunya són molt altes. "El que fem aquests dies determinarà la cruesa del que passarà el gener", ha advertit.\nEl secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon, alerta d'una "combinació diabòlica" entre les celebracions i la situació actual de la pandèmia; una situació, ha dit, que és "suficientment important" per plantejar mesures globals més que "apedaçar" el territori, preguntat per si s'anunciaran noves restriccions el dilluns 28. Salut preveu que es registrin a finals de setmana prop de 2.000 casos al dia, unes dades que poden trencar els equilibris al sistema sanitari.


Església Vella | Mapes de Patrimoni Cultural\nEsglésia Vella Sant Bartomeu del Grau\ncarretera del Bingrau\ncarretera del Bingrau, a l'est del nucli urbà, trencant a la dreta, a l'inici del camí del cementiri\nsi - IPA, 34\nBisbat de Vic - carrer Santa Maria 1 - 08500 Vic\nJosep Pujades i Cavalleria / Anna Gómez i Bach\ndv., 02/11/2001 - 01:00\nRestes del mur sud (uns 4 metres), aquesta precisió, però, no és molt clara, ja que podria tractar-se del mur nord per la cantonada que s'observa a l'extrem oest del mur; però aleshores no s'explica l'estructura situada a migdia de l'extrem sud del mur, ja que seria un cos edificat a l'interior de l'església, fet no massa probable. El mur que resta en peus podria no ser l'original de l'església o, en cas de ser-ho, hauria patit moltes reparacions, ja que s'aprecia una gran quantitat de teules en la seva fàbrica. El parament nord del mur és fet de pedres desbastades disposades en filades; s'hi aprecien forces afegits: el parament és molt irregular i sembla que es va produir una represa de l'estructura; s'observen, com ja s'ha comentat, teules barrejades amb les pedres i el morter. Evidentment, només l'arqueologia podrà donar respostes a alguns d'aquests interrogants. El mur presenta un gran esvoranc; en aquest lloc podria haver-hi hagut una finestra. Per les cotes de les restes conservades, s'hauria de trobar una porta, o la seva traça, al retirar la vegetació del costat nord i la runa acumulada al costat sud. Evidentment, aquesta porta només es trobarà si es tracta del mur de migdia, mai en el de tramuntana. Sembla que tenia una capella lateral afegida a l'estructura inicial de l'edifici. A la part on hi hauria d'haver l'absis s'observa un muntant, però podria correspondre a aquesta capella d'època posterior. Al sudoest de l'edifici s'aprecia una estructura circular que la vegetació i la runa acumulada no deixen apreciar correctament. Al nordoest de l'edifici hi ha una gran forat al terra que podria haver estat obra d'algun furtiu provist de detector de metalls. Moltes de les pedres dels murs de l'església estan col·locades a les feixes dels horts veïns. En el camp situat al nord i a l'est de l'església hi ha moltes restes de teules en superfície. En definitiva, el que queda són les restes arqueològiques de l'antiga església parroquial de Sant Bartomeu del Grau abans del trasllat del culte a l'actual església situada al nucli urbà. Tot el que es pugui dir de les estructures vistes d'aquest edifici són hipòtesis o conjectures que hauran d'aclarir-se en el moment de realitzar una excavació arqueològica.\nEl Projecte d'Estudi, Intervenció Arqueològica, Consolidació, Restauració i Musealització de l'Església Vella de Sant Bartomeu, va ser encarregat per l'Ajuntament de Sant Bartomeu del Grau i el Centre d'Investigacions Arqueològiques d'Osona (C.I.A.O.). Aquest projecte es troba en procés d'execució; consisteix en l'excavació, acondicionament i musealització de l'antiga església de Sant Bartomeu. La intervenció arqueològica es realitzà en dues fases: La primera ( ÀTICS, S.L., al maig i juny de 2004, amb direcció tècnica de Joan Casas), tenia com a objectius avaluar l'estat de conservació de les restes, la potència estratigràfica i planificar una excavació en extensió, per la qual cosa es van dur a terme quatre cales. En la segona fase, finançada en part pel Departament de Treball de la Generalitat i per l'Institut Ramon Muntaner, amb col·laboració de l'Ajuntament de Sant Bartomeu i el CIAO, es recuperà la planta originària de l'església i s'assentaren les bases pel projecte de restauració i museïtzació de l'indret. La intervenció arqueològica realitzada el 2004 i 2005 ha permès documentar una església pre-romànica, del segle X o fins i tot anterior, de planta de creu, de la que es conservarien les parets septentrional i occidental del braç nord i l'absis. La nova església serà d'una sola nau i de planta de creu. Aprofita el braç situat al nord, però fa desaparèixer la resta de murs. Aquesta és edificada amb carreus ben escairats de filades regulars i amb coberta de pedra de volta de canó reforçada amb dos arcs torals (es conserva el brancal al mur de tramuntana i dues fonamentacions dels basaments al de migdia). Un retall a la fonamentació ens fa pensar que la portalada es situaria a la façana meridional, tot i no quedar-ne vestigis. Possiblement existí un atri o petit pati d'accés situat a migdia, tot i que no podem datar-lo amb exactitud. Poc després s'adossà al braç de tramuntana un nou cos que obligà a destruir el mur que el tancava per l'est, creant un espai molt més ample, i alhora les parets es recobriren d'un arrebossat del qual tan sols n'ha quedat una petita mostra a la paret nord del braç primerenc. Hipotèticament podria tractar-se d'una torre-campanar que en substituís un d'espadanya. Posteriorment es construeix un mur travesser al presbiteri, que podem datar pels fragments de ceràmica de reflex metàl·lic i una moneda d'Alfons III (1299-1335) que ens situen entre els segles XV i XVI. El 1520 s'afegeix una sagristia de situació desconeguda (potser el cos adossat al peus de l'església), moment en el que s'obriria la porta occidental. Del mateix moment és la capella lateral de la verge del Roser. Per accedir-hi, es desmunta part de la façana i s'obre una petita porta lateral al costat oriental. El 1570 el pintor de Vic Jaume Bazin pinta un primer retaule i el 1607 el fuster Jaume Strada fa l'altar del Roser per 70 lliures. A la nau i en la nova capella lateral trobem diverses inhumacions excavades a la roca mare, de planta rectangular, secció quadrada amb encaixos laterals de teules i pedra per la coberta, construïdes retallant nivells alt-medievals. A finals del segle XVIII l'edifici entra en desús. Des del segle XVII el nucli de població es trobava un xic allunyat, i sorgeix la necessitat de traslladar el culte al centre de poblament. El 1780 s'inicien les obres de l'actual temple parroquial, dirigides pels germans Font, de Manlleu, reaprofitant lloses i pedres de l'antiga església. Aquesta queda abandonada el 1787, quan finalitzen les obres. La rectoria, continua essent habitada pels masovers fins ben entrat el segle XIX. Actualment s'estan excavant els nivells més antics a l'interior de l'església i a la rectoria, el possible atri i el que podria ser la sagrera.\nLa primera referència documental al lloc de Sant Bartomeu és del 961 i correspon a la venda d'un alou del Comte Borrell al seu fill Ansulf. Tot i aquesta primera referència alguns autors atribueixen a aquest topònim un origen visigot. Fins el 997 no es fa referència explicita a l'església "..in ipsa serra qui dischurrit ad Sancto Bartolome(o)..". A finals del segle X ja devia tenir funcions parroquials, si bé no s'esmenten fins el 1055. L'aparició d'un bisbat a Osona a finals del segle V comportà la creació d'una xarxa parroquial al voltant de Vic. Aquest és el context dels documents on apareix l'església de Sant Bartomeu. Els primers encara fan referència al període pre-romànic i la major part els trobem a partir del segle XI quan moltes esglésies són substituïdes per nous edificis romànics i s'institucionalitzen les sagreres. Els feudals intenten apropiar-se de les parròquies per obtenir-ne el control territorial i fiscal, fet que afectarà les esglésies de Gurb i en especial la de Sant Bartomeu del Grau. Entre el segle XI i el XIII la propietat de l'església és motiu de grans enfrontaments entre els bisbes vigatans i els senyors del Castell de Gurb, documentat l'any 886. Les vicissituds finiren quan vers l'any 1035 el bisbe Oliva féu una concòrdia amb Bernat Sendred de Gurb, senyor del castell, en la qual li cedí el domini de quatre esglésies durant la vida del fill, que havia de ser clergue. Aquest pacte no es complí posteriorment i de nou aparegué un violent conflicte entre ambdues parts fins que intervingué Ramon Berenguer II, el qual aconseguí que el bisbe de Vic, Berenguer Sunifred de Lluçà i Guillem Bernat de Queralt i el seu fill, Bernat Guillem signessin una concòrdia per la qual el bisbe cedia durant les seves vides, tres de les quatre esglésies del terme del castell de Gurb, entre les quals hi havia la de Sant Bartomeu del Grau. A a la mort dels personatges es degué renovar el conveni, ara ja només amb els delmes de St. Andreu de Gurb i de St. Bartomeu del Grau, situació que durà fins el 1165, quan, a la mort de Berenguer II de Queralt, es féu un nou conveni amb la mare d'aquest, Sança d'Anglesola, ja només amb la meitat del delme d'ambdues parròquies. A la mort d'aquesta, es degué incorporar definitivament als dominis episcopals. Es desconeixen amb exactitud quines vicissituds afecten l'església a partir de llavors. A mitjans del segle XIII existia un petit nucli habitat a redós de l'edifici, just en l'espai dedicat a la sagrera. Sembla ser que la pesta bubònica que assolà el Principat el 1348 anorreà el citat poblament. Durant el segle XVI, mentre St. Bartomeu obté l'autonomia del terme de Grub, es té notícia de l'afegitó d'unes capelles laterals i una sagristia. Subsistí fins el 1780, any en que fou construïda una nova església al poble actual, on es traslladaren les funcions parroquials. Abandonada l'església vella, restà sense culte i avui està totalment en ruïnes.\nCASAS, Joan. (2005a). Memòria de la intervenció arqueològica a l'Església Vella de Sant Bartomeu del Grau. Sant Bartomeu del Grau. Osona. Inèdita. PLADEVALL, Antoni; BENET, Albert (1984). "Sant Bartomeu del Grau". Catalunya Romànica. Vol. II, Osona-I. Fundació Enciclopèdia Catalana, Barcelona. Mapa: Osona-24. Mapa Comarcal de Catalunya, 1:50.000. Institut Cartogràfic de Catalunya. Format CD, versió 1.0; informació actualitzada a setembre de 1998. Barcelona, 1998.


Retalls de llum: 2010\nEnviat per Quim Dasquens a 14:58 2 comentaris:\nguspires de llum\nAprofitar la localització fins a l'últim detall és quelcom que has de fer quan ets en un indret triat per fotografiar. Però experimentar i fer quelcom nou també et pot permetre treure resultats engrescadors o diferents del que un espera de la fotografia de paisatge. Aquest lloc és als Pirineus, ens hi va portar en Joan Roca,. La tardor ja era passada però els verds de les molses i el vermell de les fulles caigudes el feien un indret màgic amb l'ombra de les muntanyes, però el sol va entrar i va canviar completament la llum del lloc oferint l'oportunitat de capturar les espurnes de llum que brillaven damunt les gotes d'humitat. Llavors em vaig animar a experimentar emprant velocitats lentes però bellugant la càmera i aquest n'és un dels resultats.\nCanon 40D. ISO 100 f:18 0,8s 85mm. Balanç de blancs: manual.\nUn cop presa la mesura de llum, es tractava d'experimentar. Estant-se un moment quiet al disparar i tot seguit bellugar-se. Es creen aquest castells de llum que sorprenen alhora que mantens la informació per entendre el salt d'aigua, les pedres, la molsa i les fulles. A mi no em deixa indiferent.\nEnviat per Quim Dasquens a 20:16 1 comentari:


Nogué, Àlex & Descarga, Joan (2005). Els vostres resultats: Demanar-lo (préstec consorciat) Guardar registre + Bibl. Publicacions i edicions universitat de Barcelona. Catàleg\nCompetencias e interdisciplinariedad en las artes [Diversos articles] (2006). barcelona: Graó- Aula de innovación educativa instrumento para la innovación educativa.


Gay de Liébana apunta al inepto Torra: “Es la propia Generalitat la que clava el puñal a la economía catalana" - donDiario\nGay de Liébana apunta al inepto Torra: “Es la propia Generalitat la que clava el puñal a la economía catalana"\n05-06-2020 | 08:06\nEl economista José María Gay de Liébana ha dado un 'palo' a Quim Torra y al resto del Ejecutivo catalán\nEl economista José María Gay de Liébana ha concedido una entrevista en la COPE en la que ha hablado de la decisión de Nissan de cerrar su planta de Barcelona y de la fuga de empresas de los últimos años.\n"El golpe del adiós de Nissan duele. La economía catalana, construida por el impulso industrial, comercial, agrícola y turístico de sus empresas, pisa un fino alambre", ha dicho el economista. (Un estudio demuestra que el procés ha convertido a Cataluña en un lastre para España)\n"El procés ha puesto contra las cuerdas a empresas catalanas; algunas, incluyendo a compañías punteras, se han visto forzadas a emigrar a otros lugares, replanteándose seriamente sus inversiones en suelo catalán", ha comentado Gay de Liébana.\nEn esta línea, ha cargado contra los presupuestos de la Generalitat. "Son un bombardeo sobre la propia economía catalana, incluso con toque morboso y siniestro: subir el impuesto sobre sucesiones cuando la pandemia del coronavirus está matando a miles de catalanes, es digno de una película del más puro terror. Y subir la mayoría de los impuestos donde la Generalitat tiene la última palabra, es lascivo; un ataque frontal a los mismos catalanes. IRPF, Patrimonio, Sucesiones, Transmisiones Patrimoniales, bebidas azucaradas, viviendas vacías, subida de tasa turística y nuevos impuestos verdes".\n"No solo es la crisis de la pandemia la que clava el puñal a la sufrida economía catalana, sino la propia Generalitat, cuyos altos cargos se suben el sueldo licenciosamente", ha comentado el economista.\nAsimismo, se ha mostrado muy crítico con la Generalitat."Empeñada en demoler el tejido empresarial, azotando sin escrúpulos a la vaca lechera que amamanta a la propia economía catalana. Emigrarán empresas catalanas, empobreciendo a Cataluña, destruyendo empleo, aniquilando posibilidades de trabajo en un contexto lúgubre tras el reguero de víctimas causado por cierres empresariales y avalanchas de concursos de acreedores con aromas de quiebras insalvables, que deja el coronavirus". (La economía catalana, en caída libre por culpa del supremacista Torra)\n"Las puñaladas de los políticos catalanes a los motores de su economía, marca el despuntar de una época de declive“, ha sentenciado Gay de Liébana sobre Quim Torra y el resto del Ejecutivo catalán.\nEl economista ha dado su opinión sobre los últimos movimientos de la Generalitat en el marco económico y ha indicado que se han equivocado completamente a la hora de tomar medidad ya que están dañando su economía.


NÀUTICA - Costa Daurada turisme i vacances\nPracticar turisme actiu i esportiu\nIntroduccióROMANITAT - TARRAGONALA RUTA DEL CISTERMODERNISME - REUSELS GENIS MUSEUS I COL·LECCIONSFestivals a la Costa Daurada SALUT I BENESTAR QUALITAT COSTA DAURADA CONVENTION BUREAU IMATGES FONS D'ESCRIPTORI NOTICIES ENLLAÇOS D'INTERÈS INFORMACIÓ ÚTIL PRACTICAR TURISME ACTIU I ESPORTIU\nL’aigua és una de les fonts de vida de la Costa Daurada, està a tot arreu, a l’oci, al negoci i a l’esperit. És per això que als 81 km de costa hi ha un total de vuit ports esportius. Seguint la costa de nord a sud trobem en primer lloc el port esportiu de Segur de Calafell, seguit del de Coma-ruga, el de Roda de Barà (encara en fase de construcció), el de Torredembarra, el de Tarragona, el de Salou, el de Cambrils i finalment al punt més meridional hi ha el port esportiu de l’Hospitalet de l’Infant. Tots disposen del seu propi club nàutic i ofereixen moltes opcions per gaudir del mar en tots els seus àmbits. Descarregeu-vos el nostre catàleg de NÀUTICA SERVEIS NÀUTICS Consulteu aquí les empreses de serveis nàutics de la Costa Daurada . ESTACIÓ NÀUTICA DE LA COSTA DAURADA\nL’Estació Nàutica Salou, Cambrils, Mont-roig/Miami Platja, L'Hospitalet de l'Infant, és un complex que permet gaudir de l’aigua en totes les formes imaginables. És una central de reserves d’oci que us permetrà practicar els vostres esports favorits (creuers, esquí nàutic, kayaks, kitesurf, motonàutica, submarinisme...) i us ofereix serveis nàutics com amarratges, compra-venda d’embarcacions, reparacions i classes per aconseguir la titulació necessària per navegar. Una multitud de propostes per fer del mar un mitjà de vida. L’Estació Nàutica també ofereix programes específics per a escoles i per a empreses.\nEstació Nàutica de la Costa Daurada Salou-Cambrils-Mont-roig / Miami Platja\nVandellòs / L'Hospitalet de l'Infant/L'Ametlla de Mar\nPlaça de les Comunitats Autònomes (Passeig Jaume I)\n43840 Salou Tel. +34 902 361 724 Fax +34 977 381 709 info@estacionautica.info www.estacionautica.info PORTS ESPORTIUS:\nPasseig Marítim, s/n- Ed. Capitania\n43882 Segur de Calafell Tel. +34 977 15 91 19 Fax +34 977 16 26 66 capitania@portsegurcalafell.com www.portsegurcalafell.com El Port de Segur de Calafell té una capacitat per a 525 amarratges. Té els serveis següents: aigua, electricitat, rampa, grua (6 ones), reparacions, banc i supermercat, vigilància 24 hores, restaurants, dutxes, meteorologia, lavabos, targetes de crèdit, farmaciola, canal VHF, travelfit SOTN, wi-fi. Tres metres de calat.\nPasseig Marítim, s/n 43880 Coma-ruga – El Vendrell Tel. +34 977 68 01 20 Fax +34 977 68 17 53 cnco@clubnautic.com www.clubnautic.com El Port de Coma-ruga té una capacitat per a 256 amarratges. Té els serveis següents: aigua, electricitat, reparacions, vigilància, informació meteorològica, sanitaris, bar, bugaderia, banc, supermercat, farmaciola, rampa (3,5 m), grua, emissora, dutxes. Calat de 2,4 a 4 metres.\nNova Darsena Esportiva de Barà\nPort Esportiu Roda de Barà\nEdifici Capitania, s/n 43883 Roda de Barà - Tarragona Tel. +34 977 13 81 69\nFax +34 977 80 35 66\ninfo@novadarsenabara.es www.novadarsenabara.es El Port Esportiu de Roda de Barà té una capacitat per a 640 amarratges de 8 a 30 mts i els següents serveis: Aigua i electricitat, rampa gratuïta per petites embarcacions, grua de 10 tm, travelift de 100 Tm, taller de reparacions amb escar de 9.000 m2 i estada gratuïta d'embarcacions fins a 30 dies, sempre que realitzin els treballs a l'embarcació l'empresa explotadora de l'escar: MARINA ESTRADA, vigilància, restaurant, dutxes, informació meteorològica, dutxes, WIFI. Calat entre 3 i 7 mts.\nEdifici Capitania 43830 Torredembarra Tel. + 34 977 64 32 34 Fax + 34 977 64 32 36 info@port-torredembarra.es www.port-torredembarra.es El Port de Torredembarra disposa de 752 amarratges. Ofereix els serveis següents: aigua, electricitat, reparacions, vigilància, informació meteorològica, sanitaris, bar, bugaderia, banc, supermercat, farmaciola, lloguer de cotxes, rampa (2,5 m), grua (5 t), elevador mòbil (45 t), emissora, targetes de crèdit, dutxes. De 3,5 a 6 metres de calat.\nPort Esportiu, s/n 43004 Tarragona Tel. +34 977 21 31 00 Fax +34 977 21 27 02 recepcio@portesportiutarragona.com www.portesportiutarragona.com El Port de Tarragona pot amarrar 442 embarcacions. Disposa de serveis d'aigua, electricitat, reparacions, vigilància, informació meteorològica, sanitaris, bar, bugaderia, banc, supermercat, farmaciola, lloguer de cotxes, rampa, grua (9 t), emissora, targetes de crèdit, dutxes. 4,5 metres de calat.\n43840 Salou Tel. +34 977 38 21 66 Fax. +34 977 38 44 54 club@clubnauticsalou.com www.clubnauticsalou.com El Port Esportiu de Salou té capacitat per a 256 amarratges. Serveis que ofereix: aigua, electricitat, reparacions, vigilància, informació meteorològica, sanitaris, bar, bugaderia, banc, supermercat, farmaciola, lloguer de cotxes, grua (10 t), emissora, dutxes. Tres metres de calat.\nPasseig Miramar 5\n43850 Cambrils Tel. +34 977 36 05 31 Fax. +34 977 36 26 54 info@clubnauticcambrils.com www.clubnauticcambrils.com El Port de Cambrils disposa de 417 amarratges. Ofereix els serveis següents: aigua, electricitat, vigilància, informació meteorològica, sanitaris, bar, lloguer de cotxes, rampa (2,5 m) grua (7,5 t), emissora, targetes de crèdit, dutxes. De 2,5 a 3 metres de calat.\nPort de L'Hospitalet de l’Infant\nMoll del Dr. Capella, s/n 43890 L’Hospitalet de l’Infant Tel. +34 977 82 30 04 Fax. +34 977 82 05 34 cnhv@cnhv.net www.cnhv.net Port Esportiu amb 577 amarratges i els serveis següents: aigua, electricitat, reparacions, vigilància, informació meteorològica, sanitaris, bar, farmaciola, lloguer de cotxes, rampa (16 m), grua (8 t), emissora, targetes de crèdit, dutxes, escola nàutica. Dos metres de calat.


Avantguarda.cat | Interpel·lació cívica i cristiana al jutge Llarena\nCristians, catalans o no, consideren que el missatge evangèlic de Jesús interpel.la al jutge Pablo Llarena pel tracte injust i deshumanitzador que dona als exiliats i presos polítics catalans.\n1. Els exiliats i presos polítics catalans estan en presó preventiva i molt lluny de Catalunya com a càstig malgrat ser innocents. Són innocents perquè no tenen cap sentència condemnatòria. El desacreditat règim monàrquic espanyol tracta als exiliats i presos polítics com perillosos criminals violents. En canvi, les democràcies europees consideren als exiliats com perseguits injustament, com persones demòcrates, pacífiques, i estan en llibertat. Un dels principals responsables d’aquesta situació és l’espanyolíssim jutge Llarena.\n2. Els cristians que viuen aquest drama humà, cívic i polític poden llegir la paràbola de Jesús (Lluc 18, 1-5) sobre “un jutge que no tenia temor de Déu ni consideració pels homes”. L’episodi descriu que una vídua anava sovint a trobar al jutge per demanar que li fes justícia en un plet. Jesús comenta: “Durant molts dies el jutge no en feia cas, però finalment va pensar: Jo no tinc temor de Deu ni consideració pels homes, però aquesta viuda m'amoïna tant que hauré de fer justícia; si no, anirà venint aquí fins que no podré aguantar mes”.\n3. ¿Fins a quin punt aguantarà Llarena. Està assetjat pels seus fracassos davant els sistemes judicials dels països democràtics (Alemanya, Bèlgica, Suïssa, Escòcia), per les querelles per prevaricació preparades contra ell, pel canvi del Fiscal General de l’Estat, per la formació dels nous governs nacionals a Espanya i a Catalunya.\n4. La visió de Jesús i els cristians sobre la justícia té en compte els escrits bíblics com els Proverbis, atribuïts a Salomó. Els Proverbis, segons el seu pròleg, “procuren una formació completa que porti a ser just, recte i honrat”. Haurien de ser coneguts i practicats pels jutges, inclòs per Pablol Llarena.\n- “Absoldre el culpable i condemnar l’innocent: el Senyor detesta una cosa i altra” (17, 15).\n- “No es just de multar l’innocent ni de fer assotar la gent generosa” (17,26).\n- “El malvat rep suborns secretament: provarà de violentar el curs de la justícia” (17.23).\n- “A qui declara innocent el qui és culpable, els pobles el maleeixen, les nacions el menyspreen” (24,24).\n- “No declaris sense raó contra un altre. ¿Han de ser enganyosos els teus llavis? (24,28).\n- “No t’afanyis a dur-lo a judici: que faries al capdavall si l’altre demostrava que t’has equivocat?” (25,28).


HISTÒRIA LOCAL: ORDENANCES MUNICIPALS, GATA 1861 ( I ) | CRONISTA DE GATA DE GORGOS\nHISTÒRIA LOCAL: ORDENANCES MUNICIPALS, GATA 1861 ( I )\nLa còpia me l’ha facilitada les Germanes Zaragosí (Museo del "sombrero")\nEn distints dies, us relacionaré tots els 97 articles, dividits en 2 títols (un títol té 13 capítols i l’altre sis), de les ORDENANCES MUNICIPALS DEL POBLE DE GATA de 1861\nLes tradueix al valencià respectant al màxim les paraules i alguna vegada posant les paraules en castellà entre cometes.\nQuan he anat a tornar els documents que ja estan escanejats sobre l’empresa "Viuda de Vicente Salvá" (que com sabeu vaig fent extractes dels mateixos), les germanes Zaragosí m’han facilitat un curiós opuscle, que algun dia caldria tornar a reeditar, fent una introducció, una explicació i unes anotacions al mateix. Es tracta de les ORDENANCES MUNICIPALS DEL POBLE DE GATA, datades en 1961. El llibret conté els 97 articles dividits en 6 capítols i 2 títols. La data que signava l’alcalde i els regidors era el 14 de juliol de 1861.\nDos títols: Policia Urbana (es posava "Hurbana" amb h) i Policia Rural.\nTretze capítols al primer títol, Policia Urbana: De les autoritats, De les diversions, Enderrocs ("Demoliciones") i construccions, Carruatges, Cavalleries, Gossos, Baralles i jocs de xicons, Pous i Fonts Públiques, Forns i Tavernes, Carns i escorxadors ("Mataderos"), Del mercat, Neteja i Sanitat i Precaucions contra incendis.\nSis capítols per al segon títol, Policia Rural: Camins, Terres, Arbres, Barrancs, Nories i Penalitat.\nAcabava l’opuscle signant l’alcalde i els regidors, a saber: Gabriel Pedro, Jaime Bolufer, Francisco Mulet, José Diego, Antonio Pedro, Gerónimo Mulet i "Por los demás señores que no saber firmar" Antonio Ferrer.\nVan ser aprovades a Alacant "las ordenanzas municipales de esta Villa" tres mesos més tard, el 15 d’octubre de 1861. Es van produir lleugeres modificacions que estan també anotades. Signava l’aprovació un tal Francisco Sepúlveda.\nPer l’època que era (començaven la segona meitat del segle XIX) i pels articles que conté podem observar moltes curiositats i ens podem fer una idea de com era el poble de Gata en aquell temps.\nPer a què us feu una idea d’aquelles ordenances, sols us posaré hui el primer capítol:\nTÍTOL PRIMER. Policia Urbana. Capítol I. De les autoritats. Art. 1:\n"El poble de Gata i el seu Terme es dividix per a la seua administració en dos districtes. Comprén el primer tota la part del poble, excepte el carrer del Forn i Arraval que constituïxen el segon. Correspon al primer la part del terme que cau a l’Est i el partix el camí de Jesús Pobre i Mallada Verda seguint ambdós fins la seua línia divisoria; i al segon tota la resta del terme cap a la part de l’Oest."\nA la fotografia, una vista antiga de Gata (Fotos antigues (Gata en el record)).\nFONT: Ordenances Municipals del poble de Gata, 1861. Arxiu Germanes Zaragosí. Museu del "Sombrero".


Les lesions de l'esclerosi múltiple poden produir-se arreu del sistema nerviós central i això fa que les seves manifestacions també puguin ser múltiples. Els símptomes de l'esclerosi múltiple poden variar enormement d'una persona a una altra. Els símptomes seran diferents en funció del tipus d'esclerosi múltiple que la persona pateixi.\nAlguns símptomes de l'esclerosi múltiple més freqüents són:\nTrastorns de visió\nPèrdua de destresa muscular\nManca de sensibilitat o tacte\nAltres símptomes de l'esclerosi múltiple poden ser:\nEls símptomes de l'esclerosi múltiple poden ser dolor, fatiga, depressió i varien en funció de la part del sistema nerviós central afectada.\nEls símptomes de l'esclerosi múltiple poden variar en funció del tipus d'esclerosi múltiple\nUna analítica, una ressonància magnètica cerebral o una punció lumbar, les proves més freqüents que es realitzen per diagnosticar esclerosi múltiple\nL'evolució de l'esclerosi múltiple és incerta, no hi ha cap prova que permeti saber com serà\nL'esclerosi múltiple s'investiga des de 5 disciplines que interactuen amb la malaltia i que són la recerca genètica, immunològica, neurobiològica, epidemiològica i ambiental\nEncara no disposem de cap medicament capaç de curar l'EM, però això no significa que no existeixi tractament.\nLa rehabilitació en l'esclerosi múltiple contribueix a millorar la funció motora i la qualitat de vida dels pacients


Manifestació gai | RESISTENCIA ANTIFRANQUISTA i ESPAI PUBLIC\n26 de juny de 1977\nEn un context de contínues reivindicacions socials i polítiques, el col·lectiu gai va sortir per primera vegada al carrer, a fer sentir la seva veu. Reconèixer-se i acceptar-se, sortir de l'armari, i lluitar per reivindicar els seus drets, llavors ja era una necessitat irrenunciable.\nLa batalla passava per exigir la derogació de la Ley de Peligrosidad y Rehabilitación Social, abans coneguda com a Ley de Vagos y Maleantes, que castigava amb severes penes “a los que realicen actos homosexuales”. La data escollida no era casual. Se celebraria, per primera vegada en l'Estat Espanyol, el Dia de l'Orgull Gai, un esdeveniment que ja reunia desenes de milers de persones a París, Amsterdam, Londres, San Francisco o Nova York.\nEl FAGC promovia la mobilització. Assistir a la marxa implicava seriosos riscs, com ésser detingut i restar empresonat, perdre la feina, enemistar-se amb la família o amb els cercles de coneguts.\nL’acte es va preparar amb cura, davant de la més que probable repressió policial. Centenars de fulls volants, que convocaven a la manifestació, havien estat distribuïts clandestinament als principals locals on es reunia el col·lectiu, sobretot a bars de copes dels voltants de la Rambla. Altres grups, com la Coordinadora Feminista, LCR i Bandera Roja, ja havien anunciat el seu recolzament.\nEl diumenge 26, poc abans de les 19:30, els participants van començar a congregar-se pels voltants del monument a Colom. Molt aviat, la gran afluència de gent, unes 5000 persones, va desbordar l'organització. Es preveia obrir la marxa amb una pancarta en la qual es llegia: “Per una sexualitat lliure. Derogació de la llei de perillositat social”. Tanmateix, un nombrós grup de travestis i transsexuals es va situar, per sorpresa, a la capçalera, i va començar a desfilar molt de pressa, Rambla amunt. La comitiva es va partir en dos.\nQuan el primer grup va arribar a Canaletes, l'ambient començà a caldejar-se. Un ampli dispositiu policial esperava el moment d'intervenir. Molts dels passejants habituals aplaudien els manifestants. D'altres mostraven el seu rebuig. Es van produir moments de tensió entre els reporters gràfics i la policia. Després els grisos van carregar violentament contra la capçalera de la marxa, llançant pilotes de goma i pots de fum. El grup es va dispersar i alguns van respondre llançant pedres i ampolles. Es van formar barricades amb les cadires de les rambles i alguns cotxes allí estacionats. Les curses van durar prop de dues hores. Hi va haver tres ferits greus i tres detinguts.\nEnmig del bullici i el fum, un membre del FACG exhibia una pilota de goma tot cridant “si en trobo una altra, me’n faig unes arracades”.


Bois (poble celta) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1A la Gàl·lia Transalpina\n2A la Gàl·lia Cisalpina\n3Cimbres i teutons\nBois (poble celta)\nEls bois -boi en singular- (en llatí: boii) foren un poble celta que s'establí en diversos indrets europeus. Els més recordats són els que poblaren les antigues Nòrica i Pannònia, actualment Baviera i Bohèmia (regions que deuen el seu nom a aquest poble, respectivament Baiovarii i Boiohaemum), i els que habitaren la Gàl·lia Cisalpina (on donaren nom a l'actual Bolonya, Bononia), però n'hi hagué també a la Gàl·lia Cèltica i a l'antiga Aquitània.\nUn grup important de bois va emigrar cap a Itàlia el segle v aC i va ocupar terres al nord del Po, on ja vivien els ínsubres i cenòmans; van travessar el riu i es van establir entre els Apenins i les planes ocupades abans pels umbres i van destruir Melpum vers el 396 aC amb ajut dels sènons i ínsubres. Van entrar al Làtium el 358 aC, on foren derrotats pel dictador romà Gai Sulpici Pètic. Els sènons foren destruïts, però els bois van continuar la lluita i es van aliar als etruscs el 283 aC; foren derrotats al llac Vadimonium; els bois encara van continuar lluitant, però l'any següent foren altre cop derrotats i van haver de signar un tractat pel qual durant 45 anys els romans ocuparien els territoris dels sènons i els bois mantingueren la pau.\nDerrotats per Juli Cèsar en la Guerra de les Gàl·lies, els que quedaven foren enviats cap al seu país originari creuant els Alps des del territori dels hedus i s'establiren a les fronteres de Pannònia, en una part de la moderna Bohèmia, segurament la regió entre l'Allier i el Loira, que Cèsar esmenta com a Boia, on es van unir als taurisis. Les restes del poble fou expulsat pels marcomans cap a Baviera al segle i, on van viure uns cent anys fins que foren exterminats pels dacis.\n↑ (anglès) Stephen Allen, Lords of battle: the world of the Celtic warrior[Enllaç no actiu], p.196\nVegeu bois en el Viccionari, el diccionari lliure.Viccionari\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bois_(poble_celta)&oldid=30311608»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 juny 2022 a les 22:12.


Tienda de Chök en Barcelona.\nTarta de galletas María dorada con café, chocolate y mascarpone, Arroz rápido con ajo y chocolate, Chök con pimientos verdes, chocolate y huevo, Chocolate salado, Chök, Fernando Madrid\nABDON VESGA 22.01.2015 - 05:15h\nSeñor Fernando Madrid. Cordial saludo.\nEs un honor saber de su producto innovador, el chocolate salado, soy aprendiz de la tecnología Transformación del Cacao y Elaboración de Productos de Chocolate Industrial" en del SENA en Colombia. Mi proyecto de grado lo estoy enfocando hacia el chocolate salado que aqui en colombia no esta en el mercado. Le ruego me oriente con su experiencia para hacer del chocolate salado una novedad aqui en mi País. Estoy interesado en su libro y en su producto.\nwww.productoresgourmet.com 17.10.2014 - 11:30h\nIncreíble producto el del chocolate salado, nunca pensé que pudiera existir tal cosa y que pudiera estar tan bueno o servir para elaborar platos gourmet tan elaborados como los expuestos en el artículo, que por cierto es excelente.


Què fa AWeber?\nL'email màrqueting és molt més influent per promocionar el teu bloc posts, productes o novetats als usuaris específics. Aweber l'ajuda a construir la seva llista de subscriptors en línia i mantenir-se lliure de qualsevol càrrega per administrar la llista de subscriptors o Envia correus electrònics massius. Vostè pot llegir més sobre Aweber Lloc Web.\nPer què escollir WP Aweber Plugin\nWP Aweber és un plugin que subscriurà un usuari cada vegada que ell / a registra al teu blog. Aquest plugin l'ajudarà a construir la seva llista de subscriptors utilitzant el teu blog molt convenientment.\nUna vegada que els ajustos s'han configurat, una casella de verificació de subscripció es mostra a la pàgina de registre del seu bloc que permet als nous usuaris subscriure a Aweber com comprovar que durant el registre.\nAssistent de Configuració Aweber\nEntenem que la fixació de Aweber configuri no és una tasca fàcil per als no-programador. Hem creat un assistent 2 passos per fer-ho. Pots llegir més en la nostra documentació en línia aquí.\nSe'ns ha creat una documentació ben escrita també pels que es pot trobar en els paquets postals. Per a la documentació en línia, Feu clic aquí per visitar la nostra pàgina del plugin recentment creat.\nPer a qualsevol ajuda, sol·licitud de funció o per informar d'un error, pot posar-se en contacte amb mi en qualsevol moment i per favor puntuar aquest tema com per la seva experiència amb ella.\nÚltima Actualització juliol 4 13\ncomerç, electrò, nic, comerç, electrò, nic, tots els articles, Aweber, llista Aweber wordpress, plugin de Aweber, plugin de wodpress Aweber, email mà, rqueting, wordpress abonat, llista de subscripció, wp, Aweber wp


La màgia de la música clàssica arriba als barris - Diari de Terrassa\nEl 13è cicle Sons Clàssic ofereix set concerts amb noms reconeguts de la lírica\nLa Banda de Terrassa actuarà el diumenge a la plaça de Ca N'Anglada\nLa Banda de Terrassa serà l’encarregada aquest diumenge, 22 de maig, d’inaugurar el 13è cicle de Sons Clàssic, una programació que portarà la màgia de la música clàssica als barris de la ciutat. La formació, dirigida per Pol Pastor, actuarà a la plaça de Ca N’Anglada (12 hores) i oferirà un repertori amb obres de caràcter popular de Zimmer, Coldplay i Santana, entre d’altres. En el concert es podran sentir temes ben reconeguts de bandes sonores de pel·lícules famoses, música de ball i alguns fragments d’obres cèlebres de teatre musical, per tal de gaudir d’un vermut musical a l’aire lliure i molt entretingut.\nLa programació, que ha estat presentada al centre cívic Maria Aurèlia Capmany aquest dimecres per la regidora de Cultura Rosa Boladeras, acollirà set propostes més amb noms de primera línia en el gènere de la clàssica. El segon concert ve de la mà d‘Anna Farrés (soprano) i Esther Piñol (arpa), que pujaran a l’escenari de la biblioteca del districte 4 (Bd4) el dimecres 1 de juny a les 19.30 hores. El duet ha preparat peces de Grieg, Tournier, Frank, Bellini i Puccini lligades des d’una mirada femenina i en temes sobre l’amor, la diversió, la poètica i la picardia.\nLa “temptació” arribarà amb el tenor Jorge Juan Morata i Belisana Ruiz, a la guitarra barroca, el divendres 10 de juny al casal cívic de Can Boada (20 hores). Fem referència a aquest mot perquè el títol del concert és “¡Qué tentación!” i té l’objectiu de ser un repertori distès i informal que abastarà des del barroc fins a l’actualitat. En el viatge sonaran temes relatius a les passions humanes que acompanyant des de l’ús de raó dels éssers.\nLes próximes propostes es faran el 12 de juny en sessió de migdia i tarda. La primera és de pel·lícula perquè el duet Rainbow, format per Mariona Pallach, mezzo–soprano, i Jordi Armengol, al piano, evocaran bandes sonores creades per Michel Legrand, George Gershwin, Cole Porter o Richard Rodgers. Pallach i Armengol oferiran aquest repertori al centre cívic de Can Parellada, a les 12 hores.\nLa segona fa un homenatge i difon el llegat de Felip Pedrell. La reconeguda pianista Ingrid Cusidó serà la protagonista del concert i estarà acompanyada de l’especialista Joan Vives que anirà comentant el llegat de Felip Pedrell a través dels tres grans compositors: Albéniz, Granados i de Falla. Cusidó farà l’actuació a l’Arxiu Històric de Terrassa a les 18 hores.\nEl cicle es clourà el dia 19 de juny a l’església unida de Can Tusell (18 hores) amb “Embrujo“ de Mediterránea D&M amb Georgina Márquez, dansa, Juan Mario Cuellar, guitarra i Andrés Gil, al piano. L’espectacle de ball i música desplegarà obres de Granados, Albéniz, Tàrrega, Falla, Malats, Ariel Ramírez i Maria Luisa Anido, entre d’altres.\nTemes:Cultura, Sons Clàssics, Terrassa


18/08/2018 Login Register\npersons: minimum=9 maximum=18\nDia 1. Arribada. Coño del Mundo i vila medieval de l’Ainsa: Desprès d’un viatge llarg farem un refrescant passeig pel Condado de Sant Martín, zona perifèrica del Parc Nacional. Resseguint petits corriols i la llera del propi riu, arribarem a un salt d’aigua conegut com el Coño del Mundo.\nDe tornada, ens aturarem a fer un visita al poble medieval de l’Ainsa per passejar pels seus carrers medievals i des de l’antiga fortalesa tindrem una visió espectacular dels indrets on caminarem els propers dies.\nDia 2. Las Gargantas de Escuaín: Caminarem tot envoltant el profund barranc del riu Yaga, que recull les aigües de nombrosos torrents provinents de les altes muntanyes del Parc Nacional. Iniciarem l’itinerari al petit nucli de Revilla, on anirem endinsant-nos en un sender que ens permetrà admirar les impressionants vistes acompanyants pel proper vol de voltors i el quebrantalós. Arribarem fins Escuaín, poble deshabitat a l’altre marge del barranc per iniciar el descens fins les blavoses aigües del riu Yaga.\nDia 4. Cañón de Añisclo: Endinsar-se en la carretera que travessa el Cañón de Añisclo és ja tot un espectacle. Ens aturarem a la Fuente de Baños, on un curt corriol ens portarà fins aquesta surgència de la qual se’n deia que tenia múltiples propietats terapèutiques.\nFugint de les multituds d’aqueta zona tant concorreguda, iniciarem l’itinerari al poble de Sercué, des d’on un antic camí ens durà fins el Molino de Aso.\nAl marge del riu, podrem trobar la bonica ermita de Sant Urbez, i endinsar-nos a les profunditats de la gran boca de la Cova del Moro.\nDia 5. Cola de Caballo por la Senda de los Cazadores: La Senda de los cazadores ens permet superar ràpidament el fort desnivell d’aquesta ruta, uns 600 metres, per tal de gaudir d’una impagable panoràmica de tota la Vall d’Ordesa i les muntanyes que l’envolten. La suavitat de la resta del recorregut ens permetrà gaudir sense preses d’una extraordinària jornada a un lloc que, per visitat, no deixa a ningú indiferent.\nDia 7. Camino de Turieto: Idíl·lica passejada per terreny senzill. Es tracta de l’antic camí que unia la població de Torla amb la Pradera de Ordesa a on les gents d’aquestes valls tenien les seves pastures i ramats. Tot el camí transcorre a l’ombra de pins, avets i faigs. Un tranquil acomiadament d’aquestes terres abans d’emprendre el camí de tornada a casa.\nA QUI VA DIRIGIT: Aquelles persones acostumades a caminar, que vulguin conéixer aquesta zona d´una forma diferent, caminant i gaudint de l´entorn.\nPREU PER PERSONA: 720 euros. En habitació doble i mitja pensió.\nGRUP: mínim 8, màxim 17 persones\nALLOTJAMENT: En Hotel 3*. Per compartir habitació es tindrà en compte les preferències personals de compartició tals com: amics, parelles, etc. Si no hi haguès cap preferència d´aquesta mena, el guia intentarà buscar la millor sol·lució possible, podent-se donar el cas que alguna habitació s´hagi de compartir amb persones de diferent sexe.\n- 6 nits en Hotel 3* Inclou la mitja pensió (amb esmorzar buffet i sopar de menú)\n- Assegurança ampliada de viatge que inclou l´assistència en viatge i la cancel·lació per motius justificats.\n- El transport fins allà (nosaltres intentarem possar-vos en contacte per compartir cotxes i despeses).\n- Picnics (us els poden preparar al mateix hotel o vosaltres mateixos)\nInformation updated by ACAMINAR TRAVEL at 04/08/2018


L'equip de waterpolo femení, subcampió de la Supercopa - CN MATARÓ : Junts Fem El Centre\nL'equip de waterpolo femení, subcampió de la Supercopa\nDilluns · 12 Octubre · 2020\nCN.MATARÓ 15 - 10 CN.SANT ANDREU\nLes nostres jugadores de l’equip femení de waterpolo s’han proclamat subcampiones de la Supercopa d’Espanya després de perdre la final contra l’Astralpool-CN.Sabadell jugada aquest cap de setmana a la piscina de Can Llong, seu de l’equip vallesà. Les noies portades pel nou entrenador, Dani Ballart, jugaven dissabte la primera semifinal contra el CN.Sant Andreu a qui van vèncer pel resultat de (15-10). El primer quart es va iniciar amb un inici dubtós de les nostres que van encaixar un (0-3) al poc de començar-lo. Però el Mataró, mica en mica, es va anar posant bé a dins de l’aigua i circulacions, transicions i contres van equilibrar el matx abans d’acabar el primer quart (3-3) Al segon i tercer quart les nostres van trencar el partit. Amb un treball molt intens en defensa i l’Elena resolent bé sota pals, la mà calenta de l’Anna Gual i l’Anni Espar (quatre gols cada una) van obrir una escletxa que es va fer insalvable per a l’equip andreuenc. Al final del tercer quart el marcador de (12-7) deixava la cosa força clara. Al darrer quart les nostres, tirant d’experiència, van saber gestionar bé la renda i en Dani va fer sortir a les jugadores més joves perquè es foguegessin en envits importants. El CN.Mataró entrava a la final amb solvència.\nCliqueu aquí per a veure la fitxa del partit\nCN.MATARÓ 6 - 11 ASTRALPOOL-CN.SABADELL\nLa final contra l’equip amfitrió, l’Astralpool-CN.Sabadell va enfrontar a dos dels millors equips de la temporada. Les vallesanes, amb una base del gran equip que fou, ha triat bons reforços per tornar a optar a tot. El CN.Mataró, en clara formació encara, té clar que aquest any també és un aspirant a guanyar. Però no van començat bé les coses per les nostres, amb un primer parcial desfavorable (1-2). Al segon quart, el CN.Mataró va rebre massa càstig pels mèrits fets. Les locals van aprofitar les seves opcions amb un percentatge molt elevat d’efectivitat i en canvi, a l’altra porteria, els pals i l’infortuni van clavar l’atac de les nostres deixant un parcial de (0-4) massa dur i injust vist el què s’havia vist a l’aigua. A partir d’aleshores jugar a remolc i amb aquest desavantatge fou la fita de les d’en Ballart, que ho van intentar, i van lluitar, però les de David Palma van saber gestionar la renda. La defensa obligada, massa exposada de les nostres, deixava espai a les locals per buscar joc interior. Al final justa victòria de l’Astralpool-CN.Sabadell en un partit que no serà ni molt menys els què viurem em propers encontres entre aquests dos grans del waterpolo (6-11).


L'Ajuntament de Sagunt es reuneix amb el Comité d'Empresa de Pilkington per a buscar solucions que asseguren el futur de la planta\nInicio Valencia El Camp de Morvedre L’Ajuntament de Sagunt es reuneix amb el Comité d’Empresa de Pilkington per...\nImatge de la reunió amb el Comité d'Empresa de Pílkington a l'Ajuntament de Sagunt.\nLa reunió ha tingut per objectiu parlar principalment de l’energia i trobar solucions que facen més competitiva l’empresa\nL’Ajuntament de Sagunt s’ha reunit amb el Comité d’Empresa de Pilkington Automotive Espanya i amb altres representants sindicals per a parlar dels diferents àmbits en els quals es pot treballar conjuntament. Davant l’anunci de jubilacions anticipades en una de les dues línies de producció de la planta, que a llarg termini podria suposar la seua inactivitat, van començar les reunions i negociacions amb els sindicats, en les quals es va exposar una de les grans preocupacions de l’empresa: l’energia. En este sentit, es tracta d’una empresa electro intensiva, que per tant té un alt consum energètic i els seus costos resten competitivitat.\nAixí ho explica Darío Moreno, alcalde de Sagunt: «Recordem que la lluita pels llocs de treball de Pilkington continua i que l’empresa i el comité continuen tenint reunions per a parlar sobre inversions que asseguren el futur d’esta planta. I en eixes converses ha sorgit el problema de l’energia com un problema que resta competitivitat a la fàbrica de Sagunt de Pilkington».\nDurant la reunió s’ha parlat principalment de tres qüestions relacionades amb ajudar a que la planta siga més competitiva, i per tant fomentar que l’empresa continue apostant per inversions en este centre productiu. Tot això relacionat amb la problemàtica de l’energia. En primer lloc, s’ha exposat la possibilitat que l’empresa puga fer inversions en energies renovables i per tant s’han enumerat diferents possibilitats d’ajudes de les administracions.\nL’alcalde ha explicat que «facilitarem tota la informació i les subvencions disponibles, tant a nivell de facilitats fiscals que hi ha a l’Ajuntament de Sagunt com de subvencions a nivell autonòmic i estatal». Si bé, en esta línia l’alcalde també ha plantejat la segona de les qüestions, que és «la possibilitat de crear una comunitat energètica en el polígon industrial, iniciativa que considerem un projecte molt interessant, i també la necessitat que es faça lobby entre totes les empreses, particularment en el sector de components de l’automòbil, per a obtindre algun tipus de benefici a l’hora de reducció del cost de l’energia». Encara que es tracta de competència estatal, considera «molt important que Pilkington jugue un paper dins d’eixe lobby i eixes negociacions que hui dia s’estan donant a Madrid».\nFinalment, s’ha parlat de l’elevat preu de l’energia i se’ls ha recomanat que es posen en contacte amb la seua associació sectorial, perquè d’esta manera s’organitzen per a sol·licitar que les empreses que són electro intensives tinguen algun tipus de reconeixement per a la reducció del preu de l’electricitat. Estes tres qüestions que s’han plantejat, podrien suposar potencials reduccions del cost de l’energia i portarien a una major competitivitat de les empreses de Sagunt, i particularment de Pilkington.\nFinalment, Moreno ha volgut insistir una vegada més que «per part de l’Ajuntament de Sagunt, oferim tot el nostre suport i continuarem treballant amb ells per a buscar solucions que asseguren la viabilitat i el futur de la planta i, amb això, dels llocs de treball».\nArtículo anteriorBurjassot aprueba el proyecto de restauración de su monumento de Los Silos\nArtículo siguienteComencen a Alzira les obres de la caserna de la Policia Local i del Fontana Mogort on s’invertiran quasi 3 milions


Turisthotellet Oksbol Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTorvegade 1, Oksbol, Oksbol, Dinamarca, 6840 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Oksbol, no busqui més enllà de Turisthotellet. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Oksbol. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, articles de tocador per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen pesca estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Turisthotellet és una elecció inteligents per a viatgers a Oksbol, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (86) Parelles (50) Viatgers en solitari (19) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (5) Grups (7)


Lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat: RUZAFA\nCALCULA EL PREU DE LLOGUER DE VEHICLES PER TRANSPORTAR GRANS A OLESA DE MONTSERRAT\nLloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat\nA més, hauràs de tenir en compte que alguns objectes són especialment voluminosos i que les lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat més petites pot ser que no tinguin les mesures suficients per transportar-los. Olesa de Montserrat és un municipi amb una població de 23 552 habitants (INE 2017), a la província de Barcelona (Catalunya, Espanya), situat a la comarca del Baix Llobregat i per on passa el riu Llobregat.\nllogar vehicles mai va ser tan fàcil amb RUSSAFA, truqui'ns sense compromís li assessorem en què vehicle s'ajusta a les seves necessitats i es el reservem per quan necessiti. Donada la seva situació geogràfica i la seva altitud, Olesa es troba dins del que s'anomena clima mediterrani, caracteritzat per hiverns moderats i estius no excessivament calorosos però aquest últim estiu les temperatures han estat més elevades del que és habitual. A l'hivern les temperatures oscil·len en 5 ° C i 6.ªC als matins i uns 10 ºC pel mig dia. L'estiu és càlid amb una temperatura mitjana de 30ºC. La mitjana de precipitacions anuals oscil·la entre 500 i 600 L / m².\nL'hi volem posar fàcil Tot és més fàcil amb RUSSAFA. Feu el seu pressupost de lloguer de furgoneta passatgers online i ens donarà la raó ... lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat Olesa es caracteritza per la seva producció artesanal d'oli d'oliva i per les representacions teatrals protagonitzades per actors amateurs. Veïns del municipi de La Passió d'Olesa de Montserrat (La Passió d'Olesa de Montserrat), durant la Setmana Santa, representen teatralment els últims dies de la vida de Jesucrist. No és només d'interès el fet que sigui un drama sacre, sinó que és de veritable interès cultural al tractar-se d'un espectacle on les primeres notícies documentades de la representació es remunten a l'any 1538. Gràcies a aquesta obra de teatre, Olesa de Montserrat va entrar al Llibre dels rècords catalans (Llibre dels rècords catalans) per ser l'espectacle teatral en espai tancat amb una major quantitat de persones a l'escenari amb 729 persones i una somera.\nQualsevol necessitat que tinguis si necessites un vehicle per disposar de forma immediata posa't en contacte amb nosaltres i segur que trobes el tipus de furgoneta que necessites. Olesa és una vila governada majoritàriament per l'esquerra des de l'inici de la democràcia municipal, l'any 1979. La seva alcaldessa és Pilar Puimedon Monclús.\nMudances, transports urgents, vacances, si treballes com autònom, sigui pel que sigui, si necessites lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat no ho dubtis, posa't en contacte amb RUZAFA i nosaltres ens encarregarem de proporcionar-te el vehicle més adequat per al teu cas. Disposem d'una flota de vehicles còmodes i moderns preparats per oferir-te el millor servei. Olesa de Montserrat té una estació de tren dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya de la línia Llobregat-Anoia, de la qual el municipi és cap de via i destinació de la línia S4, que enllaça Olesa de Montserrat amb Barcelona, a més de tenir servei també amb les línies R5 i R50, que també s'uneixen a Olesa amb la capital catalana, i per direcció contrària, els trens que vénen de Martorell, Sant Boi i Barcelona de les dues línies van a Manresa passant per l'estació olesana.\nQuan viatges en una furgoneta, vas còmode, perquè no vas a un automòbil, atapeït, tampoc en una caravana gegant, sinó en una furgoneta amb la mida perfecte, caps a tot arreu i gasta menys combustible.Vivirás el turisme a tota la seva màxima expressió Olesa es va formar dins el terme de l'antic castell de Camba. Les campanyes arqueològiques dutes a terme al turó de "Sant Pere" (situat a llevant de Puigvenventós) corroboren l'existència de nuclis habitats dins el terme de la vila des del segle VI Ac.\nSí, és possible, si vol estalviar diners i s'ha animat a fer la seva pròpia mudança, mireu les nostres ofertes i flota a Barcelona. La nostra variada gamma de lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat li ofereix tant furgonetes petites com camions grans, amb els quals podrà realitzar la seva mudança de manera ràpida i còmoda. Les trobades de ceràmica àtica d'importació i de restes constructives i ceràmiques ibèriques, són mostres de l'existència d'un intercanvi comercial amb la resta de la Mediterrània a través del riu Rubricatus (Llobregat). Aquesta activitat persisteix durant un llarg període de temps: segles VI a III Ac.\nMai llogar una lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat ha estat tan fàcil. En RUZAFA Saragossa, aparcarás el teu vehicle en el mateix lloc en el qual recullis la lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat per fer-te més senzill i còmode el lloguer.També disposes de transport públic fins a loficina ja que ens trobem a 10 minuts caminant del centre de la capital. Per a nosaltres és important un client satisfet, i el oferir un aparcament per a la lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat i el teu propi vehicle a la mateixa porta de les nostres instal·lacions és un punt al teu favor. El terme municipal està envoltat per quatre pobles: al nord, Vacarisses; a l'est, Viladecavalls; el riu Llobregat divideix Esparreguera en el ponent; i al sud, Abrera. La seva extensió és de 16,75 km² d'aquests, 2,752 km² corresponen al sòl urbà i industrial. L'escut d'Olesa de Montserrat va ser aprovat el 8 de març de 1990 i publicat al DOGC el 30 de juliol del mateix any amb el número 720.\nDescobreixi, a través d'aquesta pàgina o de l'oficina RUSSAFA de la seva ciutat, o ciutat destí, les facilitats que li ofereix una marca de lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat amb més de 40 anys d'experiència en el sector dels vehicles industrials.\nVas a fer una mudança o vols traslladar algunes coses tu mateix? Necessites fer una gran compra i no vols esperar fins que la botiga te la porti a casa? Estàs pensant en emprendre un viatge amb la família o amics? En RUSSAFA ens encarreguem de que res s'interposi en els teus plans, et proposem una solució molt còmoda: el lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat barates.\nA més, amb l'objectiu que la mudança sigui un èxit, us recomanem que compari les condicions tècniques dels camions i les lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat per poder seleccionar el vehicle que més s'ajusti a les seves necessitats. Si necessita assessorament, pot contactar amb nosaltres. Estarem encantats d'atendre-!\nLa nostra principal seu està situada a Parets de l'Valls, amb tres oficines situades a Sabadell, l'Hospitalet o Sant Andreu de la Barca, el que ens permet a RUSSAFA oferir una total cobertura al lloguer de vehicles per transportar grans a Olesa de Montserrat i cotxes a tota la província de Barcelona.


Revés judicial al Govern valencià pel tancament de TV3 La República\nEsquerra Unida del País Valencià ha exigit aquest dimecres que la Generalitat Valenciana “contacti de manera urgent” amb Acció Cultural del País Valencià perquè el senyal de TV3 s'emeti de nou al territori. La formació ha valorat de manera molt positiva la sentència del Suprem que deixa sense efecte les sancions a l'entitat i les prohibicions d'emissió del senyal al País Valencià. La diputada a les Corts Valencianes Marina Albiol ha confiat que la decisió judicial suposi “la fi d'una censura, d'un atac a la llibertat d'expressió i d'un atac a la nostra llengua que mai es tindrien que haver produït”.\n“El Consell s'ha de posar en contacte de manera urgent amb Acció Cultural perquè la senyal de TV3 arribe a les nostres cases de manera immediata”, ha exigit Albiol. La diputada ha afegit que la sentència ha de ser “el punt i final d'una època funesta i repressora, de la censura i persecució que el govern del PP ha exercit sobre TV3 i sobre Acció Cultural del País Valencià, a qui Fabra haurà, com a mínim, reparar el dany causat”.\nCompromís: “Tot este procés evidencia el caràcter totalitari del govern del PP, que no vol que els ciutadans puguem vore televisions públiques que ells no puguen controlar”\nEl grup parlamentari Compromís ha mostrat la seva satisfacció per la sentència del Tribunal Suprem que dóna la raó a Acció Cultural del País Valencià (ACPV) i anul·la les resolucions per les quals s'instava al tancament de repetidors de TV3 i imposava de sancions a l'entitat. A través d'un comunicat, el diputat a les Corts Valencianes, Josep Maria Pañella, ha dit que el tancament de repetidors i les sancions “eren un atemptat del govern del PP contra el dret a la lliure informació” i ha celebrat que “finalment la justícia haja restablert la normalitat de les emissions d'un canal de televisió que forma part de la cultura audiovisual dels valencians”.\nCompromís exigeix al govern del PP que després de la sentència faci efectiva d'una manera oficial la reciprocitat de les emissions entre Canal 9 i TV3. La coalició considera que la sentència del Suprem deixa “molt malament” la Generalitat Valenciana, a qui exigeix que cessi “esta actitud absurda i fora de tota lògica”.