▷Tamboret baix de fusta | Tamborets de barra de bar\n64,30 € 77.8 (IVA incl.)\nTamboret d'hostaleria de fusta MRM25...\nCadira o tamboret de fusta | Mobiliari de Bar i Restaurant\nTamboret per a ús en interiors. Coincidència alt tamboret\nEstructura i seient de fusta de faig envernissat noguera color\nMesures diàmetre 35x46 cm


J.B.Culla: "ERC ha deixat la radicalitat per avançar Puigdemont en seny i moderació"\nJ.B.Culla: “ERC ha deixat la radicalitat per avançar Puigdemont en seny i moderació”\nL'historiador recorda que l'independentisme a Catalunya, "històricament parlant, ha estat patològicament divisiu, amb una tendència gairebé trotskista a la fragmentació"\nJoan B. Culla remarca que s'han acabat les hegemonies polítiques a Catalunya\nGemma Aguilera 22/07/2018 9:00 pm\nL’historiador analitza el reposicionament dels partits independentistes | Jordi Borràs\nL’independentisme institucional es troba en una situació de debilitat, després de la divisió que s’ha observat al Parlament pel tractament de la suspensió dels diputats empresonats i a l’exili, o diria que és un episodi més de la història d’aquest moviment, que no necessàriament implica debilitat?\nL’independentisme a Catalunya, històricament parlant, ha estat patològicament divisiu, amb una tendència gairebé trotskista a la fragmentació. Només cal anar al PSAN i el PSAN-Provisional, després IPC (Independentistes dels Països Catalans), fins a l’MDT, que alhora també es va fragmentar. Quina és la diferència? Que aquest independentisme del final del franquisme i dels anys setanta i vuitanta era una franja ínfima de l’espectre ideològic i polític català, i per tant, es podia dir que aquesta síndrome de l’escissió, la baralla i la pugna per les sigles era una expressió pròpia de tots els corrents polítics marginals, que no tenien cap expectativa d’assolir el poder. Consumien la seva energia d’una forma autodestructiva barallant-se els uns amb els altres. Però d’uns anys ençà, l’independentisme ja no és una franja llunàtica de la política catalana, sinó que és el tronc central i majoritari. Per anar bé, això hauria de comportar un canvi de cultura. Seria molt inquietant i greu que aquella tendència a la divisió destructiva s’hagués encomanat a l’actual independentisme.\nCom a mínim cíclicament, apareix algun indici de contagi…\nSí, hi ha indicis en aquest sentit, però no vull caure en l’alarmisme perquè no crec que n’hi hagi per a tant. És veritat que l’espectacle al Parlament va ser lamentable, però no és un drama, perquè no perdem de vista que hi ha una enorme bateria de mitjans de comunicació, opinadors i polítics que el que més desitgen en aquest món és precisament l’autodestrucció de l’independentisme, exploten i magnifiquen episodis com el dels diputats suspesos i els converteixen en la fi de l’independentisme.\nLa raó de fons de les divisions és més una qüestió de diferències ideològiques, o de tàctica i estratègia partidista?\nEl problema de fons, al meu entendre, és que l’independentisme actual no és l’SNP escocès, que existeix des de fa més de vuitanta anys i que representa un independentisme amb molt de pedigrí. Potser fa cinquanta anys que l’SNP no era pròpiament independentista, però el que sí que és segur és que l’independentisme escocès és el fruit d’una llarga i natural evolució d’una sigla. En canvi, l’independentisme català actual en part és un independentisme sobrevingut. El món convergent no era fins el 2012 independentista, i ERC pot dir que l’any 1993 en Colom ho era, però amb molts matisos. En tot cas, l’hemisferi convergent i post-convergent de l’independentisme és sobrevingut. Per tant, no és el mateix un independentisme escocès que el post-convergent, fruit d’una poc freqüent acceleració històrica.\nDe fet, una part d’aquest món post-convergent no ha volgut seguir i ha abandonat, entre ells, un conseller, Santi Vila, i altres que van renunciar poc abans de l’1-O.\nI a banda d’alguns dirigents, també va abandonar el camí una part de l’electorat. I la part del món convergent que ha mantingut l’aposta, i sense ser crític, tanmateix, per raons culturals, sociològiques i d’altres menes, senten un cert vertigen davant de l’abisme. Després de veure les conseqüències de l’abisme, presó, exili i multes milionàries, fan que el vertigen sigui més evident. No és que siguin uns traïdors ni molt menys, sinó que la cultura convergent era una cultura d’ordre, i és molt insòlit que un partit d’ordre com CDC abracés de cop la causa més subversiva que hi pugui haver a l’Espanya del 2012. Aquesta contradicció aparent encara deixa unes marques importants.\nVostè detecta aquest vertigen en ERC, tot i que la seva tradició independentista sigui més sòlida?\nEn el cas d’ERC és una mica diferent, perquè ERC sí que pot dir que és independentista des de fa unes dècades. Però és igualment evident, sobretot a partir de l’1-O, que li han vist les orelles al llop amb el número u a la presó i la número dos a l’exili, desactivada políticament, per cert. Per tant, ERC, no tant per raons genètiques sinó que han vist el pa que s’hi dóna, té també una pulsió semblant a la del PDeCAT de pensar que si tornen a llançar-se contra el mur s’hi deixaran els ossos. Per això volen buscar altres maneres de saltar el mur o fer-hi un forat.\nEn qualsevol cas, ha quedat prou clar que JxCAT i el PDeCAT no són el mateix, i sembla que JxCAT, pilotada per Puigdemont, sí que vol accelerar. Quina impressió té sobre aquesta nova oferta política, que ara desemboca en la Crida Nacional?\nAquest moviment “Puigdemontista” em descol·loca. Tinc la sensació que la primera fila de JxCAT no té cap cultura de partit ni experiència política. Aquest factor, que segurament Puigdemont dirigeix des de fora, m’inquieta perquè els veig uns aventurers i uns irresponsables. És xocant aquest “pit i collons” i “aquí no s’afluixa”, perquè és una estratègia que coincideix amb la de la CUP. Que la CUP digui això forma part del guió, però que ho digui el portaveu de JxCAT… qui volia votar la CUP ja ho va fer, però els que van votar JxCAT no eren de la CUP.\nEn tot cas, hi ha una pugna pels lideratges dins de l’independentisme i, per tant, per aconseguir l’hegemonia d’aquest espai? Carles Puigdemont surt reforçat de l’exili, però Oriol Junqueras és a la presó i amb poca veu, una diferència que ha generat tensions entre les dues formacions.\nSi tornem a obrir molt el focus, és claríssim que des de fa dues dècades existia i existeix una pugna per l’hegemonia del nacionalisme entre ERC i Convergència. És evident que els tripartits per part d’ERC van ser un intent d’assolir aquesta hegemonia. Deixar CiU a l’oposició perquè sense el poder es marciria com una flor si la deixes de regar, i aleshores ERC posaria el cistell per recollir la militància i els quadres territorials. Això era tan important per ERC que va justificar fer president José Montilla. Però la irrupció del procés va trastocar una mica la rivalitat, però no la va esborrar. La pugna pels lideratges hi és ara també, però no em sembla que sigui el factor més determinant.\nLes enquestes apunten que ERC estaria en condicions, ara sí, de fer el sorpasso. Ho van dir el 21D però es van equivocar. Ara seria més clar?\nERC ha decidit competir amb el PDeCAT i JxCAT, els post-convergents no en radicalitat, sinó en moderació. Històricament, quan en Carod-Rovira pugnava amb Jordi Pujol, l’acusació d’ERC era que Pujol no s’atrevia a res i que estava lligat de mans i peus per Madrid i el PP, i que en canvi, ERC sí que era nacionalista de veritat i s’ho creia. ERC intentava desbancar CiU fent bandera de la radicalitat. Però quan l’any 2012 hi ha un pacte de Govern Mas-Junqueras, encara es podia pensar que ERC era l’independentisme autèntic i sòlid, mentre que els convergents no eren de fiar per la seva moderació. Després va venir JxSí i tot es va difuminar, i després de l’1-O i de la repressió, és possible que ERC hagi arribat a la conclusió que els post-convergents no tenen res a veure amb Pujol i poc amb Mas, i com que semblen estar en mans de gent radical, potser el que ha de fer ERC, crec que pensen, és exhibir el contrari, moderació i seny, i que siguin ells els que portin la llufa d’eixelebrats i irresponsables. Aquesta és la meva impressió, que ERC ha passat d’oferir radicalitat a moderació per conquerir l’hegemonia nacionalista. Certament, és un canvi estratègic molt substancial.\nAmb el líder a la presó és més difícil, aquesta pugna?\nSegurament, però en tot cas, la direcció d’ERC m’imagino que considera que ni el PDeCAT ni JxCAT no els poden donar lliçons d’heroisme, perquè els seus màxims líders estan a l’exili o a la presó. ERC ha deixat la radicalitat per avançar Puigdemont per la via del seny i moderació. Perquè si els diuen covards o fluixos, qui és que està a la presó? Si es marca una diferència cada vegada més clara d’estratègies entre ERC i aquest món de Puigdemont, això reportaria beneficis a ERC, que guanyaria suports i simpaties de sectors empresarials atònits de veure que els post-convergents s’han radicalitzat. No és impossible si aquesta dicotomia entre la moderació d’ERC i l’exaltació del món de Puigdemont es reforça, no seria impossible que ERC sumés el suport de l’empresariat català, que veuria una aposta més estable.\nPerò també hi pot haver una part de l’electorat independentista que se senti decebut per aquesta moderació.\nSí, això és evident, però si a les properes eleccions el debat girés entorn a la coherència i el realisme independentista, potser guanyaria ERC. Els partits no deixen mai de pensar en clau electoral, i amb el procés encara més, perquè els tempos polítics han experimentat una acceleració brutal, amb legislatures de dos anys.


About: Taux de fécondité\nLe taux de fécondité, ou indice de fécondité, peut se définir comme le nombre moyen d'enfants par femme (voir plus bas pour la définition précise). C'est un indice statistique permettant de mesurer la tendance d'une population à augmenter ou à diminuer naturellement (donc l'accroissement naturel, c'est-à-dire sans tenir compte des flux migratoires).\nLe taux de fécondité, ou indice de fécondité, peut se définir comme le nombre moyen d'enfants par femme (voir plus bas pour la définition précise). C'est un indice statistique permettant de mesurer la tendance d'une population à augmenter ou à diminuer naturellement (donc l'accroissement naturel, c'est-à-dire sans tenir compte des flux migratoires). Il s'agit d'une mesure transversale.Cet indice peut prendre plusieurs formes, qui ont leurs méthodes et leurs intérêts propres : indice de fécondité générale, indicateur conjoncturel de fécondité (ou indice synthétique de fécondité) et indice de descendance finale.\nThe Total Fertility Rate (TFR), sometimes also called the fertility rate, period total fertility rate (PTFR) or total period fertility rate (TPFR) of a population is the average number of children that would be born to a woman over her lifetime if: She were to experience the exact current age-specific fertility rates (ASFRs) through her lifetime, and She were to survive from birth through the end of her reproductive life.It is obtained by summing the single-year age-specific rates at a given time.\nLa taxa de fecunditat (també coneguda com a taxa de fertilitat o índex sintètic de fecunditat) és una estadística demogràfica que indica el terme mitjà de fills que una dona tindria si visqués fins a la fi de la seva edat reproductiva (entre els 15 i 49 anys aproximadament) i tingués fills d'acord a la taxa de fertilitat per a cada grup d'edat. Aquesta estadística és un mesurament del nivell de fertilitat més directe que no pas la taxa de natalitat, ja que indica els fills per dona. A més, la taxa de fecunditat ens mostra el potencial de canvi que té una població. Una taxa de fecunditat de dos fills per dona és considerada, teòricament, com a taxa de reemplaçament poblacional, ja que permet estabilitat en la població total d'una regió o país. Una taxa de fecunditat superior a 2,0 indica que la població està creixent, i que la mediana d'edat està disminuint. Una taxa superior a 2,0 també pot indicar que hauria dificultats si el país no produeix els recursos necessaris per a l'alimentació i l'educació, així com oportunitats de treball. Per altra banda, una taxa inferior a 2,0 indica que la població està disminuint i envellint (la mediana d'edat està augmentant). Això pot indicar problemes ja que la força laboral és cada vegada més petita, produint menys recursos per a un percentatge elevat de població jubilada.Tanmateix, aquesta taxa depèn de l'índex de masculinitat (ràtio d'homes i dones) i de la taxa de mortalitat, en especial de la mortalitat infantil. La taxa de reemplaçament de la majoria dels països desenvolupats és de 2,1 naixements per dona, però s'eleva a 2,5 o 3,3 en alguns països en vies de desenvolupament, a causa de les altes taxes de mortalitat. A nivell mundial, la taxa de reemplaçament actual és de 2,33 fills per dona; amb aquesta taxa, el creixement poblacional seria nul. Les taxes de fertilitat més elevades són de països d'Àfrica (superiors a 2,0) i les més baixes són de països d'Europa Occidental (inferiors a 2,0). De fet, si la tendència no canvia, la població europea disminuirà dramàticament els pròxims 50 anys.Cal esmentar que aquesta estadística, com totes les estadístiques demogràfiques, ha d'estudiar-se en conjunt amb les altres. És a dir, una taxa de fertilitat superior a 2,0 fills per dona no necessàriament implica una taxa de creixement poblacional elevada, si la taxa de mortalitat infantil és molt elevada també.\nAngka kesuburan total ialah istilah yang digunakan di bidang demografi untuk menggambarkan jumlah rata-rata anak yang akan terlahir dari seorang wanita sepanjang hidupnya bila ia akan mengalami tingkat kesuburan spesifik usia terkini yang pasti dan ia akan selamat dari kelahiran sepanjang usia reproduktifnya.Angka kesuburan total bersifat sintetis, bukan sesuatu yang dihitung. Pengukuran alternatif untuk angka kesuburan total adalah dengan menggunakan angka reproduksi bersih, yang mengukur jumlah puteri dari seorang wanita yang dimiliki sepanjang hidupnya ia ia menjadi sasaran kesuburan dan kematian spesifik usia yang berlaku pada tahun tertentu. Kesuburan pergeseran adalah angka kesuburan total di mana bayi-bayi perempuan akan memiliki sekitar 1 anak perempuran sepanjang hidupnya.\nHet vruchtbaarheidscijfer van een bepaalde bevolkingsgroep is in de demografie het aantal geboren kinderen per 1000 vrouwen tijdens de vruchtbaarheidsperiode van een vrouw als zij zou voldoen aan de exact voor haar leeftijd geldende vruchtbaarheidscijfers.\nLa tasa de fertilidad o tasa global de fecundidad es una variable demográfica que muestra el número promedio de hijos que nacerían por mujer si todas las mujeres vivieran hasta el final de sus años fértiles y dieran a luz de acuerdo a la tasa de fecundidad promedio para cada edad.\nКоефициента на плодовитост се определя от средният брой на раждания на една жена.\nСуммарный коэффициент рождаемости (СКР) — является наиболее точным показателем уровня рождаемости, данный коэффициент характеризует среднее число рождений у одной женщины в гипотетическом поколении за всю её жизнь при сохранении существующих уровней рождаемости в каждом возрасте независимо от смертности и от изменений возрастного состава.Так же может называться — Коэффициент суммарной рождаемости.В условиях низкой смертности для простого замещения поколений суммарный коэффициент рождаемости должен быть на уровне 2,33. Суммарный коэффициент рождаемости выше 2,4 считается высоким, а ниже 2,15 низким.Суммарный коэффициент рождаемости в мире сократился с 4,95 рождений на женщину в первой половине 1960-х годов до 2,5648 в 2005—2010 годы. Для более развитых стран такой уровень рождаемости был характерен уже в начале 1960-х, а к концу века он снизился до 1,57, что покрывается иммиграцией в эти страны из менее развитых стран.Самый высокий суммарный коэффициент рождаемости в мире в Нигере — 7,16, самый низкий — в Сингапуре — 0,78 (на 2012 г).\nTaxa de fecundidade é uma estimativa do número médio de filhos que uma mulher teria até o fim de seu período reprodutivo, mantidas constantes as taxas observadas na referida data. Também pode ser definida como: o número médio de filhos por mulher em idade de procriar, ou seja, de 15 a 49 anos.A taxa de fecundidade consiste em uma estimativa do número médio de filhos que uma mulher tem ao longo da vida. Nesse sentido, esse indicador expressa a condição reprodutiva média das mulheres de um determinado local, sendo um dado importantíssimo para a análise da dinâmica demográfica. Conforme dados do Relatório sobre a Situação da População Mundial 2010, do Fundo de População das Nações Unidas (Fnuap), a taxa de fecundidade é de 2,52 filhos por mulher. Esse resultado confirma uma tendência mundial de redução no número de filhos. Essa queda da taxa de fecundidade é consequência de vários fatores, tais como projetos de educação sexual, planejamento familiar, utilização de métodos contraceptivos, maior participação da mulher no mercado de trabalho, expansão da urbanização, entre outros. Para que a reposição populacional seja assegurada, a taxa de fecundidade não pode ser inferior a 2,1 filhos por mulher, pois as duas crianças substituem os pais e a fração 0,1 é necessária para compensar os indivíduos que morrem antes de atingir a idade reprodutiva. A Organização das Nações Unidas (ONU), baseada em dados de 2009, divulgou os seguintes resultados de fecundidade: Europa (1,52), Canadá e Estados Unidos da América (2,02), América Latina (2,17), Ásia (2,3), Oceania (2,42), África (4,45). No Brasil, a taxa de fecundidade é de 1,94 filho por mulher.\n합계출산율 단순히 출산율은 여성이 평생 낳을 자녀의 수를 계산한 양이다.\nWspółczynnik dzietności (także: poziom płodności) (ang.: Total Fertility Rate - TFR) – współczynnik określający liczbę urodzonych dzieci przypadających na jedną kobietę w wieku rozrodczym (15-49 lat).Przyjmuje się, iż współczynnik dzietności między 2,10 ÷ 2,15 jest poziomem zapewniającym zastępowalność pokoleń.\nLa taxa de fecunditat (també coneguda com a taxa de fertilitat o índex sintètic de fecunditat) és una estadística demogràfica que indica el terme mitjà de fills que una dona tindria si visqués fins a la fi de la seva edat reproductiva (entre els 15 i 49 anys aproximadament) i tingués fills d'acord a la taxa de fertilitat per a cada grup d'edat. Aquesta estadística és un mesurament del nivell de fertilitat més directe que no pas la taxa de natalitat, ja que indica els fills per dona.\nAngka kesuburan total ialah istilah yang digunakan di bidang demografi untuk menggambarkan jumlah rata-rata anak yang akan terlahir dari seorang wanita sepanjang hidupnya bila ia akan mengalami tingkat kesuburan spesifik usia terkini yang pasti dan ia akan selamat dari kelahiran sepanjang usia reproduktifnya.Angka kesuburan total bersifat sintetis, bukan sesuatu yang dihitung.\nСуммарный коэффициент рождаемости (СКР) — является наиболее точным показателем уровня рождаемости, данный коэффициент характеризует среднее число рождений у одной женщины в гипотетическом поколении за всю её жизнь при сохранении существующих уровней рождаемости в каждом возрасте независимо от смертности и от изменений возрастного состава.Так же может называться — Коэффициент суммарной рождаемости.В условиях низкой смертности для простого замещения поколений суммарный коэффициент рождаемости должен быть на уровне 2,33.\nTaxa de fecundidade é uma estimativa do número médio de filhos que uma mulher teria até o fim de seu período reprodutivo, mantidas constantes as taxas observadas na referida data. Também pode ser definida como: o número médio de filhos por mulher em idade de procriar, ou seja, de 15 a 49 anos.A taxa de fecundidade consiste em uma estimativa do número médio de filhos que uma mulher tem ao longo da vida.\nA teljes termékenységi arányszám (TFR, Total Fertility Rate) a szülőképes korú (15-49) nőkre számított hipotetikus gyermekszám, amelyet egy nő szülne élete folyamán, ha az adott évi gyakoriság egész élete folyamán állandósulna, egyszerűbben: a szülőképes korú női népességre jutó születések átlaga.\nfreebase:Taux de fécondité\ndbpedia-fr:Taux de fécondité\ndbpedia:Taux de fécondité\ndbpedia-de:Taux de fécondité\ndbpedia-es:Taux de fécondité\ndbpedia-it:Taux de fécondité\ndbpedia-ja:Taux de fécondité\ndbpedia-ko:Taux de fécondité\ndbpedia-nl:Taux de fécondité\ndbpedia-pl:Taux de fécondité\ndbpedia-pt:Taux de fécondité\ndbpedia-ru:Taux de fécondité


↑ «Els fenicúlids als Upupiformes». Arxivat de l'original el 2009-04-15. [Consulta: 13 gener 2010].\nADW BOLD EOL GBIF IN ITIS NCBI Paleodb\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Fenicúlids&oldid=28164918»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 set 2021 a les 20:41.


Gaudiu del pont amb les propostes d'oci de Reusdigital.cat | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nEl festival REC de Tarragona, les fires al Sarral i Capçanes, els mercats de Nadal de Salou i Altafulla, cites obligades per als propers dies\n06 de Desembre de 2018, per Redacció\nEls més afortunats potser marxeu pel pont, decidits a passar uns dies a la muntanya, o potser a una ciutat europea. No us penseu pas, però, que els que us quedeu a casa nostra us avorrireu.\nDe fet, el territori acollirà al llarg dels propers dies tot un seguit d'activitats lúdiques i culturals per a tots els públics i, des de Reusdigital.cat, com sempre, n'hem seleccionat uns quants per a la vostra agenda.\n1. Festival de cinema REC, a Tarragona\nDes del passat dia 1 i fins al dissabte, dia 8, Tarragona és la ciutat del cinema. El REC arriba un any més carregat de pel·lícules que de ben segur faran parlar, al futur. Us recomanem que us mireu amb atenció la programació perquè hi ha propostes molt interessants, però per si de cas deixeu que nosaltres us en destaquem una.\nAquest dijous al migdia (a les 12), al Serrallo, es durà a terme una sessió vermut amb la projecció de 'Viaje al cuarto de una madre', el debut fílmic de Celia Rico. Hi intervenen les actrius Lola Dueñas i Anna Castillo, mare i filla a la ficció.\n2. Concert de DeLis duo a Valls\nEl cicle 'Nit de clàssics' ens ofereix, el dijous, dia 6, a les 6 de la tarda, un concert de DeLis duo al Teatre Principal de Valls. El duet el formen la violoncel·lista Irma Bau i la pianista Irina Veselova, guanyadores del primer premi al Concurs internacional paper de música de l'any passat.\nLes entrades oscil·len entre els 12 i els 15 euros, i els menors de 8 anys i els aturats tenen l'entrada gratuïta. Són a la venda a Ticketea i a les taquilles de la sala.\nSi en voleu saber més, de DeLis duo, ho podeu fer en aquest enllaç.\n3. 'El tràmit', a Cambrils\nLa festa major de la Immaculada de Cambrils ens porta un dels èxits teatrals de la temporada. Serà el divendres, 7 de desembre, a dos quarts de 10 de la nit, amb 'El tràmit', de Fernando Trias de Bes.\nHi apareixen cares conegudes de l'escena del país, com ara el reusenc David Bagès, o Mònica Glaenzel. És una història que aborda la corrupció, i que el públic podrà gaudir al palau municipal d'esports.\n4. Fira de Sarral\nEl municipi de la Conca de Barberà acull, el dissabte, 8 de desembre, una nova edició de la fira. Els assistents hi podreu trobar productes d'artesania, gastronomia, o joguines per als més petits de casa.\nA banda, s'han previst actes complementaris, tals com la presentació dels nous capgrossos d'alabastre.\n5. Fira de l'artesania a Capçanes\nCapçanes, al Priorat, celebrarà el dissabte, 8 de desembre, la novena edició de la seva fira d’artesania, i ho farà potenciant la presència de la gastronomia tradicional de la comarca. Les degustacions gastronòmiques se sumen a una intensa agenda d’activitats en el programa dissenyat per a enguany.\nLa fira obrirà al públic a les 10 del matí i es prolongarà fins al vespre. Com tots els anys i al llarg de dissabte, hi haurà parades de productes artesans i de qualitat i s’han programat tot un seguit d’activitats.\nRecordeu, a més, que fins al diumenge sereu a temps de gaudir dels mercats de Nadal en poblacions del territori com Salou o Altafulla, i que a la nostra secció d'agenda hi trobareu altres activitats per al vostre temps lliure. Que gaudiu!\nFira d'artesania de Capçanes\n2Història i natura, a Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant


Fer marge, l'ofici d'encaixar pedra amb pedra… en sec\nToni Ivars Molines\nL'arquitectura de la pedra en sec es basa en la utilització d'aquest material sense cap mena de morter que ajude a l'assentament de les pedres i servisca de ciment d'unió. Diuen els entesos que és difícil precisar en el temps i l'espai l'origen d'aquestes construccions. De ben segur que van nàixer en algun indret de la conca mediterrània o del pròxim orient. Els marges de pedra seca són, sense dubte, un element ben ric del patrimoni natural que dóna valor i singularitza el nostre territori. Un ofici que, malauradament, es perd a causa de l'envelliment dels homes que han fet d'esta necessitat tot un art.\nEl benisser Toni Ivars Molines en sap molt perquè porta trenta anys fent marge. Ho ha mamat de ben jove perquè va començar als 16 anys com a peó en una quadrilla de set homes. "Jo m'encarregava del ripio i de tirar de la carretilla però cobrava igual que la resta perquè el guanys eren tots a partir", recorda. Ho porta en la sang perquè son pare, Silvestrem i tres oncles més -tots germans- es dedicaren a treballar la pedra. Va aprendre l'ofici del pare quan van decidir apartar-se de la quadrilla i buscar-se la vida tots dos perquè el fill es fera un futur.\nEl treball de la pedra en sec es basa en la col·locació d'unes pedres a sobre de les altres a fi d'aconseguir tres propòsits: estabilitat, funcionalitat i estètica. Diuen que la norma del bon margener és que tota pedra ha d'estar damunt de dos pedres i n'ha de tenir dos al damunt. Ivars assegura que "és com si feres un puzzle i cal encaixar pedra a pedra perquè done cos a tot el conjunt". Ara bé, cal fer ús d'una tècnica que s'aprén amb els anys "perquè no és el mateix fer marge que col·locar pedres".\nA Toni Ivars no li ha faltat la feina encara que hi ha èpoques més bones que d'altres. S'ha desplaçat molt lluny, a quilòmetres de casa, per a treballar i comenta que hi ha gent que, fins i tot, viatja a França. Fa ús de pedra viva procedent de diferents llocs com la cantera de Gata, el polígon industrial de Benissa, la zona de La Sella de Dénia i Altea. Hi ha de diferents colors, blanca, negra, groga o beix, i la seua utilització depén dels gustos del client.\nEl maneig de la pedra permet construir marges, cases, capelletes de pous, escales de gat, arcades, pilars i refer les solsides. El preu mitjà sol estar sobre uns 70 euros el metre -incloent els materials- encara que "el preu es tanca quan veus la feina a fer perquè hi ha molts condicionants", diu el margener. No és el mateix fer un marge de bancal que un marge per a decorar un xalet. El tracte es tanca a preu fet o a jornal.\nA Benissa queden tres margeners, Vicent Esquerdo, Juan Giner i Toni Ivars. Tots tres han heretat l'ofici dels seus pares. També treballen la pedra especialistes de fora de la comarca, com ara de la localitat valenciana de llutxent, i es estrangers que han aprés una vegada assentats a la terra.\nAGAFAR LA PEDRA ADEQUADA\nNo és gens fàcil la faena de margener, més aviat tot el contrari. Passen moltes hores al dia acatxats, doblegant el cos i les cames, i treballen amb molt de pes, els 2,5 quilograms del martell i el pes de les mateixes pedres. Per això hi ha molt de desgast que castiga l'esquena, els genolls i els malucs. Sol haver-hi dos horaris diferents. A l'hivern es treballa de 8 a 18 hores i a l'estiu de 6 a 15h, per evitar les hores de més sol.\nLlig en un article de Julio Monfort Tena que "el bon margener no és aquell que agafa una pedra i li troba un lloc adequat, ben al contrari, és el que agafa la pedra adequada per a cada lloc. Es mira la pedra que té disponible i elegeix sense dubtar aquella que encaixa quasi a la perfecció a un determinat lloc, com si s'hagués trencat expressament".\nI té raó, segons confirma Toni Ivars, "perquè no saps mai el que vas a fer. No hi ha dos marges iguals, això és impossible". La tasca, explica, comença fent una bona cimentació i després toca carejar la pedra, és a dir, arreglar la cara visible fent-la més plana i bonica. És important saber tirar bé la llença que servirà de guia perquè el marge tinga la inclinació adequada a cada ús. Després cal encaixar les pedres, una a una, sense oblidar la base que ho assenta tot que és el que s'anomena ripio, la pedra que es desprén o la més menuda que reompli i dóna solidesa al marge. És l'element que, en certa forma, substitueix el ferro o el ciment. El gran enemic és l'aigua perquè es filtra i pot unflar la panxa del marge fins a enderrocar-lo. "Ara bé, si està ben fet no té perquè caure. Ja estan els forats de les pedres per a deixar eixir l'aigua", indica Ivars.\nFer marge és una dedicació que sobreviu però amb un futur incert. Es fan tallers d'ocupació per a joves a fi d'aprendre l'ofici perquè hi ha demanda i és una eixida laboral bona. Però resulta molt sacrificat i dur, dos condicions que no fan massa amb les expectatives de molts joves. Ivars no vol que el seu fill siga margener. Prefereix que estudie idiomes o faça una carrera universitària a fi de formar-se com a home i com a un bon professional de cara al futur. "Mon pare també m'ho va dir. Volia que jo estudiara però no m'agradava. I ara li ho dic jo al meu fill perquè sé com de dur és este ofici i vull una cosa millor per a ell", subratlla.\nCal entendre les construccions de pedra seca, que compartim amb altres territoris com ara Catalunya i les Illes Balears, com un referent del patrimoni natural i cultural i cal apreciar el seu valor per al territori i per al paisatge. Un bon marge té una perdurabilitat de molts anys i hi ha entesos que són partidaris que la pedra en sec siga declarada Patrimoni de la Humanitat.


Article: Atrapats en el temps a Las Batuecas | El Biblionauta\nLope de Vega (1562–1635) és un dels autors més conegut de les lletres castellanes. En la seva més que prolífica obra destaca, entre diversos temes, el del regnat d’Isabel I de Castella i Ferran el Catòlic com a punt d’inici d’una monarquia cristiana universal. És aquest un dels elements en la seva obra de teatre Las Batuecas del duque de Alba. L’acció transcorre pels volts de l’any 1492, en el moment en el que Granada està a punt de caure en mans dels dos reis ja esmentats. La novetat, és clar, no rau en aquesta situació, sinó en la introducció, per part del dramaturg madrileny, del fet de viure atrapat en el temps.\nSón molt poques les formes de viatjar cap al futur en les que tant dins com fora de la ficció hi estiguin d’acord. Una d’elles consisteix en assumir que sempre viatgem cap al futur, el que passa és que poc a poc ho anem convertint en present. L’altra, també senzilla al mateix temps que freqüent en la nostra percepció de l’entorn, es dedica a encapsular llocs i persones en un temps diferent al de l’entorn immediat. En el cas que ens ocupa aquí, no es tracta d’un temps distint pel fet de ser més avançat, sinó tot al contrari. Aquest recurs s’ha fet servir en multitud d’ocasions en la ficció, i és, de fet, el que hi ha darrera d’etiquetes del tipus societat tradicional o endarrerida.\nUna obra que podríem considerar paradigàmtica en aquest gènere es El món perdut d’Arthur Conan Doyle. En aquesta novella de 1912, i en les seves múltiples adaptacions per al cinema i la televisió, dinosaures i homes primitius coexisteixen en un altiplà veneçolà. Altres casos serien el del característic cavernícola (o similar) que és introduït al nostre món contemporani. En aquest cas el producte en qüestió sol ser una comèdia, com a les películes L’home de Califòrnia i Buscant l’Eva (ambdues protagonitzades per Brendan Fraser), així com en episodis de South Park i Contes del guardià de la cripta. Finalment, George Orwell, en el seu Homenatge a Catalunya, compara en múltiples ocasiones els estris que troba pel camp aragonès amb restes prehistòriques d’Anglaterra o amb la cultura material de l’antiga Roma.\nEn ple segle XVII, Las Batuecas del duque de Alba és potser l’exemple més pretèrit d’aquest tipus d’obra. Ja hem comentat com l’acció transcorre al voltant de la conquesta de Granada. El duc d’Alba és un dels nobles que participa en aquesta expedició mentre, a casa seva, Juan de Arce s’ha fugat amb la filla del duc. Els enamorats fugen fins a Sierra de Francia, Béjar, on troba una comunitat de salvatges que parla un castellà anterior al seu i vesteixen de forma bàrbara.\nDe la Vega ens descriu una comunitat que, a mesura que avancem en l’obra, descobrim que està formada per hereus dels gots que fugiren de la conquesta islàmica set segles enrere. Atrapats en aquesta vall han perdut el cristianisme i es dediquen a adorar al Sol. També presenten una inclinació cap al sexe bastant oberta o, com a mínim, despreocupada. De fet, són fàcilment convençuts de que la filla del duc d’Alba és, en realitat, un home; una opinió que els bàrbars mantenen tot i que la dona en qüestió es queda embarassada.\nLas Batuecas del duque de Alba és també pionera en un altre assumpte: la percepció del passat per part de la societat d’aquesta època. En el primer acte veiem als bàrbars discutint sobre unes pintures que han vist en algunes coves. La seva conclusió: són molt antigues perquè representen animals que ja no veuen pels voltants. Les pintures de les que parla Vega són, amb tota seguretat, les mateixes que no foren estudiades pels primers prehistoriadors espanyols fins a principis del segle XX. Es tracta, sens dubte, d’un dels casos mes antics de canvi de percepció del temps en el món occidental: no és fins als segles XVII i XVIII que la societat europea comença a concebre una temporalitat que no segueix la Bíblia al peu de la lletra. Sense aquesta nova aproximació al temps no podria existir el que entenem com ciència ficció.\nEn un altre moment de l’obra, els mateixos bàrbars inicien una excavació en una de les grutes després de trobar una espasa oxidada (i, per tant, antiga). Troben en el procés una tomba que conté un escut. Aquesta peça es la clau que permet, cap al final de l’obra, descobrir l’origen got dels bàrbars en qüestió. Per suposat l’escut pertany al darrer rei got, Roderic, cosa que es descobreix després de pormenoritzats anàlisis a Salamanca. Els doctors savis que es troben allà representen el laboratori, aquell lloc comú de la ficció científica. Un cop més, el poeta madrileny ens sorprèn al descriure en una obra de ficció quelcom nou a l’Europa del moment: l’antiquarianisme, antecessor del que després es coneixerà com arqueologia.\nIgnoro si alguna vegada s’ha arribat a representar aquesta obra. No sembla ser el cas. Més aviat seria una de tantes obres de teatre que han passat desaparcebudes per al gran públic. Valdria la pena la seva recuperació en un moment, el segle XXI, en el que tantes obres de teatre dels segles XVI i XVII es representen sota formes contemporànies. Tal i com jo ho veig, Las Batuecas del duque de Alba és l’equivalent espanyol de La tempesta de William Shakespeare.\nSobre Francesc Xavier Morales\t10 Articles\nLlicenciat en Humanitats i Ciències Socials. Professor instructor a la Universitat de Gainesville. Participa en diversos mitjans digitals.\nNotícia: Avui es presenta a Llibres Low Cost “Les aventures de Deivid i JC: Guiris intergalàctics”\nNotícia: dissabte a La Bookman, xerrada amb Alejandro M. Viturtia i Joan M. Soldevilla sobre l’univers Marvel\nArticle: La novel·la de zombis total\nArticle: Ens quedem sense catalans a Memòries d’un futur bàrbar i altres històries\nArticle: Ciència, art i por a Alfonso Hernández Catá


RukaNeliö Cottage Kuusamo Finlàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSyrjatie 6, Kuusamo Lentoasema, Kuusamo, Finlàndia - Veure al mapa\nMés informació sobre RukaNeliö Cottage\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Kuusamo, RukaNeliö Cottage és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA RukaNeliö Cottage, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, visites turístiques, biblioteca.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, camp de golf (a 3 km), esquí, pesca, esports d'aigua (no motoritzats), per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. RukaNeliö Cottage és una elecció inteligents per a viatgers a Kuusamo, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (29) Parelles (2) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (12) Famílies amb infants grans (5) Grups (9)


..Joan, BTT, aventura i més...: ruta dels ibers\nLa disposició dels murs, perfectament alineats donen una idea clara de com havia estat aquell assentament. Per un moment em vaig sentir Iber. Aquell lloc privilegiat que domina el Vallès i part del Barcelonès i del Maresme havia estat una seu dels Laietans fa més de 2000 anys. Es tracta del poblat ibèric de Les Maleses (466m.) entre els termes de Montcada i Reixac i de Sant Fost de Campsentelles.\npoblat ibèric de Les Maleses (466m.)\nQuan un es troba allà dalt, acabat de fer el cim i encara amb els batecs del cor colpejant el pit després de pujar desnivells del 20%, al mirar l’horitzó un comença a asserenar-se i a pensar en com era tot allò antigament. Fer-se la idea de com vivien i de com era l’entorn abans de ser tan modificat per l’acció humana, és com fer un viatge temps enrere. Intentar comprendre com era tot m’ha produït una forta necessitat de saber més sobre aquesta civilització i de descobrir més indrets.\nEn la cerca d’informació vaig trobar un blog molt elaborat i molt ben documentat: De tant en tant trobo pedres . Allà vaig trobar resposta a moltes de les preguntes que em feia. El seu creador Jordi, qui es defineix com un enamorat de les muntanyes i de la seva història antiga, fa un bon recull de jaciments arqueològics, tan coneguts com oblidats, que s’ha anat trobant a les seves excursions.\nestela ibèrica de Santa Perpètua de Mogoda\nPoc a poc he anat recorrent la Serralada del Litoral (Serra Marina, Conreria, St. Mateu i Céllecs) i he anat trobant més empremtes dels Ibers. La major part dels seus poblats o assentaments han patit el pas del temps i de la història. Algun d’ells han estat emboscats i costa d’imaginar la seva magnitud, d’altres gràcies als treballs arqueològics, permeten fer-se una idea clara de com eren.\nUn dels següents poblats que he trobat ha estat el de Puig Castellar (303m.) a Santa Coloma de Gramanet. Aquí les tasques de restauració són notables.\npoblat ibèric de Puig Castellar (303m.)\ndetall d'una casa reconstruïda\npart més alta del poblat\nSorprès com la tribu dels Laietans organitzava la seva existència des dels punts més alts de la Serralada del Litoral, vaig continuar cercant nous assentaments o oppida (un oppidum és un lloc elevat on les defenses naturals han estat reforçades per l’home)\nEl següent va ser el poblat ibèric de Céllecs (530m), dalt del Turó Gros de Céllecs, entre La Roca del Vallès i Orrius. Aquí em va costar molt d’imaginar-me’l ja que està totalment emboscat i, amb prou feines, vaig trobar alguna pedra dels seus murs. La feinada va ser sortir d’allà pel mateix lloc per on havia passat...\nentrada a les restes emboscades del poblat ibèric de Céllecs (530m.)\naixò és tot el que vaig trobar...\nPer no tornar de buit vaig baixar per la ruta prehistòrica. És una baixada ràpida i tècnica que al llarg del seu recorregut ofereix la possibilitat de contemplar restes megalítiques.\nCabana o Cova del Moro\nEl poblat ibèric de Castellruf (459m.) de Santa Maria de Martorelles va ser la següent fita. L’accés el vaig fer pujant per fortes trialeres que requerien potència i tècnica. Després de posar el peu a terra moltes vegades i apunt de fer el cim, vaig començar a percebre els vestigis d’aquest poblat. És una llàstima com es troba de cobert ja que encara s’aprecien moltes construccions i de ben segur, que soterrats es trobarien tot tipus d’estris i restes.\nD’ibers no en vaig trobar però sí un curiós pessebre, fet de materials reciclats. El seu creador és un membre de la P-ñ@ MTB Güevones.\nvistes des del poblat ibèric de Castellruf (459m.)\nCap a l’interior, a la Serralada Prelitoral, hi ha el poblat ibèric de la Torre Roja (393m.), entre Caldes de Montbuí i Sentmenat. Aquest poblat es troba en un dels turons que hi ha a mitja alçada del Pic del Vent (815m) del Farell i s’hi arriba des del Roure Gros.\npoblat ibèric de la Torre Roja (393m.)\nal fons, la Serralada Litoral\nBé, aquesta ha estat la primera entrada del meu blog. En breu afegiré les dades tècniques de les rutes i amb el temps aniré afegint més informació, ja que queda molt per recórrer i molts llocs per descobrir amb l’empremta de la civilització ibera dels Laietans...\npoblat ibèric Les Maleses (466m) - St. Jeroni de la Murtra - poblat ibèric Puig Castellar (303m) - St. Pere Reixac\ndesnivell acumulat: 1336 m. IBP Index: 136 CA 37 km\nels quatre pins - GR-92 - poblat ibèric de Céllecs (530m) - ruta prehistòrica\ndesnivell acumulat: 1421 m. IBP Index: 132 BA 51 km\nSant Fost de Campsentelles - poblat ibèric de Castellruf (469m) - La Coscollada d'Amigó (466m)\ndesnivell acumulat: 978 m. IBP Index: 103 CA 27 km\nel Roure Gros - poblat ibèric de la Torre Roja (393m)\ndesnivell acumulat: 465 m. IBP Index: 36 BC 30 km\nEtiquetes de comentaris: BTT, Castellruf, Céllecs, Coscollada d'Amigó, ibers, Laietans, Les Maleses, MTB, poblat ibèric, Puig Castellar, ruta prehistòrica, Santa Perpètua de Mogoda, Serralada Litoral, Torre Roja\nJ Herrera "Coswor" STA. PERPETUA 26 de gener de 2012 a les 21:42\nBienvenido al mundo de los blogueros Joan!. Impresionante primera entrada, Comentarios, fotos, datos técnicos...eres un crack! Si es que dan ganas de volver jejej. Por cierto, encontrar las ruinas del poblado ibérico de Cèllecs también fué una história para nosotros, podimos ver lo que fué un tramo de muralla a mitad del sendero a nuestra izquierda...\nQue sepas que aquí tienes un ferviente seguidor tuyo, eres auténtico historiador!!\nJ Herrera "Coswor" STA. PERPETUA 26 de gener de 2012 a les 22:04\nBienvenido al mundo de los blogueros Joan, me e quedado impresionado con tu primera entrada, eres un auténtico historiador!... Por cierto a nosotros también nos costó encontrar las ruinas íberas de Cèllecs, aunque tan solo restan unas piedras sobre otras de lo que en su día fue la muralla, a mitad de sendero a la izquierda.\nEres un crack, que sepas que a partir de ahora tienes un ferviente seguidor.\nTu gran amigo J Cw.\nJoan X 31 de gener de 2012 a les 17:09\nMuchas gracias Coswor. És un honor para mi :) tener como seguidor a un gran mestre routier como tu.\nNúria 28 de gener de 2012 a les 12:33\nUfff molt bé, com tu has currat, quin blogg mes maco, ja tens una seguidora mes, encara que jo en el meu soc dolentissima per poder recordar pels pobles que passem i canvio el nom dels pobles sense cap problema, jeje\nJoan X 31 de gener de 2012 a les 17:41\nMoltes gràcies. El teu blog també està molt bé, descrius molt bé les sensacions, Segur que molta gent se sent identificada. Ànims i seguir pedalant!\nxenaia 29 de gener de 2012 a les 6:56\nJuan, me gusta muchisimo como te ha quedada el blog. La ruta muy bonita, bien contada y con unas fotografías preciosas. Veo que tienes el último belen de los Güevones: D nosotros, este año, todavía no hemo Subido pero, por si no has visto los anteriores, aquí los tienes:\nJoan X 31 de gener de 2012 a les 17:45\nMuchas gracias. La verdad es que los belenes de los Güevones son todo un arte. Me costo un poco encontar Castellruf la primera vez y fué gracias al track de tu blog que lo descubrí. Un abraçada.\nJordi 16 de febrer de 2012 a les 18:34\nEn primer lloc felicitar-te pel blog que t'està quedant molt maco, i animar-te a que continuïs. En segon lloc donat-te les gracies per la propaganda que fas del meu blog tot i que penso que es exagerada ;-).\nHe vist que vas visitat el poblat de la Torre Roja. Aquest encara no hi he estat però no crec que trigui, que veient les teves fotos "m'ha picat el gusanillo"\nJoan X 17 de febrer de 2012 a les 9:01\nLa veritat és que el teu blog està molt ben documentat. Amb els teus textos fas que les imatges quedin com "reconstruïdes" i un es pugui fer a la idea com era tot abans. També em desperta una gran inquietud per arribar-m'hi a tots aquest llocs :).\nAnònim 5 d’abril de 2014 a les 21:58


Novel·les fora de sèrie (0)\nRecorreguts literaris (0)\nSelecció de webs(14)\nCartographie litteraire de la France\nCartografia literària que mostra llocs de França geolocalitzats i relacionats amb textos de grans escriptors.\nEl projecte "The Writings of Henry D. Thoreau, dedicat als escrits, la filosofia i la vida d'aquest escriptor i pensador nord-americà, et facilita sobre manuscrits, cartes, edicions i bibliografia recomanada sobre la seva obra. També hi ha...\nBlog de recomanacions de novel·les, bàsicament, tot i que pot ser que de tant en tant facin referència a còmics, àlbums il·lustrats, llibres juvenils, poesia, història i assaig.\nInformació sobre les bases de participació dels premis literaris en vigor.\nBase de dades bibliogràfica sobre llengua i literatura catalanes. "Traces" és un projecte nascut el 1987 produït pel Grup d'Estudis de Literatura Catalana Contemporània (GELCC) de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nSeccions sobre autors, gèneres, períodes i moviments literaris, premis i guardons, revistes i obres literàries. Revista Argus.\nLa Biblioteca la Bòbila ofereix novetats editorials, publicacions especialitzades, fanzine "L'H Confidencial", butlletí del Club de Lectura de Novel·la Negra i el directori de recursos electrònics "gènerenegre.net".\nPortal on s'informa dels Clubs de Lectura de la Xarxa de Biblioteques Municipals, xarxa de lectors, trobades, les temàtiques dels clubs i una galeria d'imatges.\nObres digitalitzades de diferents gèneres literaris i de la història de la literatura. Obres de la Biblioteca Nacional d'Espanya, de la Real Academia de la Lengua, Bibliotecas Nacionales de América.\nEspai col·laboratiu de recomanacions i promoció dels fons i activitats de les Biblioteques de Barcelona.\nEl bloc de llibres de la Biblioteca Ca n'Altimira (Cerdanyola del Vallès).\nT-10 és el nou club de lectura de la Biblioteca la Bòbila. La idea central del T10 és la del viatge cap a... un tema triat. En aquesta primera edició el club T10 girarà, tot ell, a l'entorn de la ciutat de Nova York. La biblioteca et proposa un...


TOTsuma: TURISME RURAL A TAVERTET\nTURISME RURAL A TAVERTET\nCap de setmana de turisme rural amb amics. Aquest divendres passat a la tarda enfilàvem l'eix en direcció a Tavertet. La cosa prometia: zero bici, panxing i menjar. Quan ja estava quasi resignat, mentre feia la bossa vaig decidir afegir-hi les zapatilles, les malles pirates i el paravent de l'equip per si podia escapar-me i anar a córrer alguna estona.\nEl fet és que un cop a la casa rural, vaig decidir que sortiria el dissabte només llevar-me, mentre la resta fés el ronso per veure qui era el primer i preparava l'esmorzar. I dit i fet, el dissabte a les 8:20 posava un peu a terra i decidia no tan sols sortir a córrer, sinó fer-ho en dejú. Vaig calçar-me les zapatilles, vaig agafar una mandarina i ... quan obro la porta del carrer quasi em congelo! Ja estava a punt però, què podia fer, ja m'escalfaria sobre la marxa jejeje... Quin fred mare meva! Jo que aquest any havia decidit no anar a la III marxa per parelles de Llagostera per no quedar glaçat com l'any passat, se m'acudeix sortir a córrer a primera hora per la plana central de Catalunya.\nEl fet és que va valdre la pena, vaig agafar una pista que vorejava els cingles situats damunt el pantà de Sau i aquesta era l'estampa:\nSense paraules. Tan sols silenci i fred. El recorregut a fer no en tenia ni idea, sabia que si les cames em responien volia fer prop d'una horeta, sense apretar. El terreny prometia...\nregirades de turmell si badava, entre tanta roca, gebre i paisatge a admirar. La veritat és que davant d'aquests moments què pots fer. Fins i tot, essent eminentment ciclista reconec que córrer per la muntanya certament t'apropa més al terreny. L'atenció vers aquell matoll, aquella roca, aquell sot, és extrema, i això amb la bici si bé és similar, el cos ho percep clarament de forma diferenciada.\nAquí podem apreciar el poc físic que tinc per córrer però tu..., mentre pugui combinar-ho amb la bici, no em desagrada com esport.\nEl moment del dia va venir quan mentre corria vaig sentir cops de martell a la roca. Uns escaladors preparaven una via d'accés a la part baixa d'un dels cingles. Vaig continuar corrent i vaig veure un cotxe amb els corresponents adhesius de marques de components d'escalada i al costat un camí que baixava, tot semblava indicar que era el dels escaladors i vaig decidir baixar pel camí. Era un camí rocallós on fins i tot hi havia rastres d'algun cotxe que havia caigut del cingle.\nCitröen 2 cavalls furgoneta. Sostre ratllat inconfusible! És un clàssic!\nEl fet és que el camí baixava força i mentre pensava que potser tocava fer mitja volta, vaig arribar a un punt intermig del cingle, quina passada! Tenia la boira i la resta de cingle just a sota, i a sobre la resta de cingle fins al capdamunt.\nEs pot apreciar aquí l'estret passadís on em va portar el camí\nVaig estar una estona en aquest punt (moment "mandarina") i quan la boira va començar a pujar i em va començar a cobrir vaig enfilar la pujada de nou i la tornada.\nAquí us deixo el recorregut dels dos dies.\nEm va agradar tant l'experiència del dissabte que el diumenge vaig fer el mateix. Em vaig llevar i vaig fer aproximadament 1h. i poc, de nou. Quina passada! El diumenge no vaig agafar la càmara per això i va ser una llàstima. El diumenge no hi havia boira sobre le pantà de Sau i es veia tot perfecte, a mesura que arribava a la zona del cingle que vaig baixar el dissabte, veia més superfície del pantà de Sau, fins al punt que vaig poder veure el famós campanar de Sau.\nDe tornada una gossa de caçera extraviada se'm va afegir i va córrer al costat meu fins la casa (Aiiii... si la meva gossa se n'assabenta).\nEl premi va venir quan vaig arribar a la casa. Tocava visita a Rupit i excursió a peu fins al salt de Sallent (noooo... vull un sofà!!) La veritat és que va estar bé, perquè negar-ho, va fer un dia genial, i al ser el cap de setmana després del "pont" no hi havia gent als llocs.\nUs adjunto una foto que he trobat a Internet on es pot veure el campanar i al fons els cingles des d'on jo el vaig veure.\nCap de setmana sense bici, però divertit, divertit. Esport, relax i turisme.\nPublicat per Xavi a 19:40:00


Dissabte dia 7, vine a la caminada popular i saludable de Torrefarrera — Ajuntament de Torrefarrera\nDissabte dia 7, vine a la caminada popular i saludable de Torrefarrera\nDissabte dia 7, vine a la caminada popular i saludable de Torrefarrera Dia: 7 d'octubre Hora de sortida: 10h Lloc de sortida i arribada: Ajuntament de Torrefarrera Inscripció: 1€ en benefici de TORREFARRERA SOLIDÀRIA (el mateix dia, a partir de les 9.00h) Recorregut curt: 8km Recorregut llarg: 12km https://www.torrefarrera.cat/actualitat/noticies/vine-a-la-caminada-del-diumenge-dia-7 https://www.torrefarrera.cat/actualitat/noticies/vine-a-la-caminada-del-diumenge-dia-7/@@download/image/image.jpg\nDia: 7 d'octubre Hora de sortida: 10h Lloc de sortida i arribada: Ajuntament de Torrefarrera Inscripció: 1€ en benefici de TORREFARRERA SOLIDÀRIA (el mateix dia, a partir de les 9.00h) Recorregut curt: 8km Recorregut llarg: 12km\nEl dissabte 7 d’octubre a les 10h tindrà lloc la caminada popular i saludable que fem a Torrefarrera en aquestes dates. Una caminada que passa per camins i indrets emblemàtics del poble, amb motiu de la celebració de la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura, que promou hàbits de mobilitat més sostenibles, segurs i saludables com són els desplaçaments a peu, en bicicleta, en transport públic o amb vehicle elèctric, així com visualitzar els canvis possibles en l’ús de l’espai públic, millorar la qualitat de l’aire i la reducció de la contaminació. Sota el lema ‘Mobilitza’t per un aire més net!’, la Setmana del 2017 a més de vetllar per una vida saludable, sostenible i segura, també reforça el poder de la ciutadania per millorar la qualitat de l'aire que respirem.\nAquest any, totes les persones que participeu, podreu col·laborar a favor de l’entitat TORREFARRERA SOLIDÀRIA.\nUs recordem que l’activitat està adreçada a totes les edats, ja que hi ha un recorregut curt i un altre de més llarg. Es disposarà d'un punt d’avituallament a mig camí.\nEs repartirà una pràctica bossa-motxilla i una polsera reflectant per a tots els participants.\nAl finalitzar hi haurà un pica-pica per a tothom. proba\nInscripció: 1€ en benefici de TORREFARRERA SOLIDÀRIA (el mateix dia, a partir de les 9.00h)\nRecorregut curt: 8km\nRecorregut llarg: 12km\nPer a més informació podeu consultar els webs www.torrefarrera.cat i http://mobilitat.gencat.cat/setmana.


Cebrián advoca per reforçar les polítiques europees d'incorporació de joves al camp\nLa consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, Elena Cebrián, ha incidit en la necessitat d'aplicar mecanismes de flexibilitat en l'avaluació dels plans estratègics -un per a cada estat membre- de la futura Política Agraria Comú (PAC) post 2020 perquè la seua gestió siga assumible, al mateix temps que ha insistit que la nova PAC reflectisca la singularitat de l'agricultura valenciana.\nHo ha fet al fil del Consell Consultiu de Política Agrícola per a Assumptes Comunitaris celebrat aquest dimecres en el Ministeri d'Agricultura. La trobada s'ha celebrat en el marc del procés obert per a l'elaboració del Pla Estratègic de la PAC per a Espanya, d'acord amb una sèrie d'objectius específics.\nRepresentants de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient formen part del grup que treballa sobre l'objectiu de "atraure els joves agricultors i facilitar el desenvolupament empresarial del medi rural". Les dades obtingudes per a elaborar el document sobre la situació de partida la necessitat d'incidir en polítiques de rejoveniment de la població agrícola per a Espanya en general i, en particular, per a la Comunitat Valenciana, tal com ha fet la Generalitat, segons ha apuntat Elena Cebrián.\nLa ratio espanyola de titulars d'explotació menors de 40 anys respecte a majors de 65 anys està per davall de la mitjana de la Unió Europea. La Comunitat Valenciana, d'altra banda, i al costat del País Basc, presenten els percentatges més baixos de joves titulars d'explotació. Cebrián ha destacat l'esforç de la Conselleria en el marc de l'actual Programa de Desenvolupament Rural, amb tres convocatòries d'ajudes a la instal·lació de joves agricultors per valor de 52 milions d'euros.\nAmb les dues primeres s'han concedit ajudes a la incorporació de 618 joves i amb la tercera s'espera aconseguir la incorporació d'altres 500 joves agricultors.\nD'altra banda, i en referència als acords comercials de la UE que també han sigut abordats aquest dimecres i seràn tractats en el pròxim Consell de Ministres comunitari, Elena Cebrián ha recolzat la necessitat de defensar la reciprocitat en les condicions de producció respecte a països tercers, especialment pel que fa a l'ús de productes fitosanitaris.\nActuacions locals i regionals enfront del canvi climàtic\nDavant la Comunicació 'Un planeta net per a tots: la visió estratègica europea a llarg termini d'una economia pròspera, moderna, competitiva i climàticament neutra' que presentarà la Comissió Europea, la consellera d'Agricultura i Medi Ambient ha posat en relleu la importància de les actuacions desenvolupades a nivell local i regional, reflectides en el nostre cas en l'Estratègia Valenciana d'Energia i Canvi Climàtic.\nTambé ha posat l'accent en el paper de la investigació aplicada, per a l'adaptació i mitigació del canvi climàtic en el sector agrari, en particular pel que respecta a recursos tan valuosos com el sòl i l'aigua. En aquests àmbits destaquen els treballs de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA) i de la Fundació Centre d'Estudis Ambientals del Mediterrani.\nEn la mateixa línia, ha recordat el important paper agroambiental dels marjals, com s'està posant de manifest aquests dies a València en la 15 Conferència Internacional Living Lakes.


Clínica - Clinica Rinològica Maria Colomé : Clinica Rinològica Maria Colomé\nConsulta privada i a través de mútues\nLa Clínica Rinològica Maria Colomé és un centre d’excel·lència en salut nasal i cirurgia estètica i funcional. Amb més de 25 anys al servei dels pacients, la Clínica Rinològica és l’única clínica a Espanya especialitzada exclusivament en nas.\nCapdavantera en rinoplàstia estètica i funcional, els professionals de la Clínica Rinològica ofereixen solucions als problemes nasals a pacients d’arreu del món.\nAmb un equip d’especialistes de gran qualitat humana i professional – liderat per la Dra. Maria Colomé – la Clínica Rinològica aborda la persona com un tot, buscant l’origen del problema i oferint solucions integrals.\nA la Clínica Rinològica Maria Colomé vetllem perquè l’atenció als nostres pacients sigui exquisida en tot moment, des del primer contacte fins a la darrera visita.\nLa comunicació propera amb el pacient, per part de tot l’equip, així com la cura dels espais —tant físics com virtuals—, fan que l’experiència de client sigui excel·lent.\nComptem amb un espai del pacient, perquè tingui al seu abast tota la seva informació en un sol clic, i des d’on realitzar les consultes online.\nA la Clínica Rinològica escoltem la persona, no només els símptomes, per oferir-li una solució integral, que actuï en l’origen del problema.\nA la Clínica Rinològica Maria Colomé analitzem cada cas entenent la persona com un tot —cos, ment i esperit— per fer un abordatge integral que millori els resultats mèdics.\nTreballem des de la Medicina Integrativa, complementant l’especialitat rinològica amb altres teràpies sanitàries (psicologia, fisioteràpia, logopèdia, etc.) i teràpies complementàries com l’acupuntura o l’homeopatia.\nLa combinació de tractaments convencionals i complementaris és molt útil a l’hora de millorar el benestar en el preoperatori, accelerar la recuperació després d’una cirurgia, reduir estrès i ansietat, i superar hàbits nocius.\nInstitucions de prestigi, com la Clínica Mayo o l’MD Anderson Center, han adoptat la Medicina Integrativa en la seva pràctica diària.\nA la Clínica Rinològica Maria Colomé només practiquem teràpies amb base científica i eficàcia demostrada.\nA la Clínica Rinològica Maria Colomé ens mantenim al dia dels avanços tecnològics per poder oferir la màxima qualitat i comoditat als nostres pacients.\nA la Clínica Rinològica disposem del millor equipament en medicina nasal. A través de tècniques avançades oferim una exploració exhaustiva del nas i un diagnòstic complet.\nEls pacients de la Clínica Rinològica gaudeixen dels avantatges del Centro Médico Teknon, a Barcelona, que compta amb quiròfans i serveis de diagnòstic de tecnologia d’última generació.\nA la Clínica Rinològica Maria Colomé apostem per la salut nasal i la qualitat de vida dels nostres pacients.\nOferim medicina privada d’excel·lència, per l’atenció de pacients d’estètica i funcional.\nFacilitem al màxim el finançament i pagament dels tractaments d’operacions del nas, com la rinoplàstia.\nTreballem amb les principals mútues d’assegurança mèdica.\nVol operar-se? Té dubtes? Sol·liciti ara una primera visita i en parlem tranquil·lament.\nContacti amb nosaltres per sol·licitar un pressupost o fer qualsevol consulta sobre els nostres serveis.


Tot i tenir un passat flamenc, a la sala Macarena ja fa temps que s'escolten poc les guitarres després de reconvertir-se en un club de música electrònica. Situat a la Plaça Reial, ha aconseguit trobar un espai tot i competir amb clubs més glamourosos i propostes semblants. La sessió d'aquest dissabte bascularà entre house minimal i sonoritats contundents que faran ballar al personal.


La Fundació ”la Caixa” premia un projecte social de Lleida amb visió innovadora que ha aconseguit una transformació directa en la societat - TOTLLEIDA\nPREMIS FUNDACIÓ ”LA CAIXA” A LA INNOVACIÓ SOCIAL 2021\nPremis, distincions i GuardonsGlobalPanorama\nLa vicepresidenta primera i ministra d’Afers Econòmics i Transformació Digital, Nadia Calviño, va presidir ahir al costat del director general de la Fundació ”la Caixa”, Antoni Vila, l’acte de lliurament dels Premis Fundació “la Caixa” a la Innovació Social 2021\nEn total, per a l’edició del 2021, dels 602 projectes seleccionats a les convocatòries socials del 2019, s’han concedit 10 premis i 3 accèssits.\nD’entre la desena d’iniciatives guardonades, a Lleida hi ha una entitat reconeguda per la seva tasca: la Fundació Privada Integra Pirineus de Fígols i Alinyà. A nivell català, la iniciativa lleidatana se suma als premis lliurats a la Fundació Contorno Urbano de l’Hospitalet de Llobregat i a l’Associació Quilòmetre Zero, en col·laboració amb l’Associació Punt de Referència, de Barcelona i Tarragona.\nEls 10 guanyadors i els 3 accèssits, premiats amb 15.000 i 5.000 euros respectivament per projecte, duen a terme la seva acció social a Sevilla, Salamanca, Barcelona, Tarragona i Lleida, València i Castelló, Badajoz, Pontevedra, Madrid, i Àlaba, Guipúscoa i Biscaia.\nLleida, 21 d’octubre de 2021. L’acte de lliurament dels Premis Fundació ”la Caixa” a la Innovació Social 2021 va ser presidit ahir per la vicepresidenta primera i ministra d’Afers Econòmics i Transformació Digital, Nadia Calviño, i pel director general de la Fundació ”la Caixa”, Antoni Vila, a CaixaForum Madrid.\nEn total, en aquesta edició es van presentar 57 candidatures, i d’aquestes, se n’han seleccionat 10 guanyadors, un d’ells a Lleida, que rebran un premi de 15.000 euros cadascun, i 3 accèssits, amb 5.000 euros cadascun. Aquestes aportacions econòmiques extra se sumen al finançament que aquests projectes ja van rebre el 2019 en el moment de ser seleccionats per les convocatòries socials de la Fundació ”la Caixa”.\nDonem Vida al Bosc: el projecte premiat de Lleida\nD’entre la desena d’iniciatives guardonades, a Lleida hi ha una entitat reconeguda per la seva tasca: la Fundació Privada Integra Pirineus de Fígols i Alinyà, pel projecte “Donem Vida al Bosc. Inserció sociolaboral a través de la gestió forestal sostenible al Pirineu”.\nA nivell català, la iniciativa lleidatana se suma als premis lliurats a la Fundació Contorno Urbano de l’Hospitalet de Llobregat i a l’Associació Quilòmetre Zero, en col·laboració amb l’Associació Punt de Referència, de Barcelona i Tarragona.\nLa resta de projectes guardonats dels Premis Fundació ”la Caixa” a la Innovació Social 2021 són:\nAprenem junts: atenció a la infància i la joventut vulnerable i les seves famílies\nEl projecte proposa la tecnologia, la robòtica i la metodologia STEM (Science, Technology, Engineering and Mathematics) per millorar la motivació i els resultats acadèmics d’alumnes amb risc de fracàs escolar. La robòtica educativa té potencial per complementar i millorar les respostes educatives existents i promoure el desenvolupament cognitiu, ensenyant l’ús de codis que facilitin la comprensió de textos i la seva aplicació a problemes reals. Així mateix, incrementa l’autoestima i promou el treball col·laboratiu.\nAquest projecte d’intervenció comunitària promou la col·laboració publicoprivada i l’empoderament i la participació ciutadana per a la cura, la reforma i la recuperació dels espais comuns i els serveis públics i privats en situació d’abandonament. Per millorar la convivència, es duen a terme dos tipus d’intervenció: i) Dinamització i apropiació progressiva del carrer a través del joc amb infància, i ii) Suport a l’enfortiment d’estructures veïnals per fer intervencions de millora d’hàbitat (pintar façanes, instal·lar baranes, etc.), així com per formalitzar processos de presentació d’incidències concretes a l’Administració pública.\nDones sembrant igualtat en l’àmbit rural\nMorata de Tajuña i Chinchón (Madrid)\nTreballen per generar nous grups de dones en l’entorn rural com a agents de prevenció de la violència de gènere i la promoció de la salut integral utilitzant eines com el teatre social o l’escriptura creativa. Fan servir una metodologia integral, intergeneracional i intercomunitària, i s’intervé de manera transversal amb perspectiva de gènere, combinant activitats de salut, cultura i memòria. Busquen posicionar i reivindicar el que és femení en zones on les dones han estat i continuen sent històricament relegades, empoderant-les i convertint-les en agents comunitaris de canvi.\nPrograma Contexto (Investigació, Formació, Intervenció i Prevenció de la Violència de Gènere a través del treball amb l’agressor)\nAsociación PSIMA (Professionals Socials en la Intervenció del Maltractament)\nValència, Castelló de la Plana i Gandia\nIntervenció psicosocial amb homes agressors mitjançant el disseny, l’aplicació i l’avaluació d’un pla motivacional individualitat (PMI). Introdueixen com a element innovador l’atenció específica del consum problemàtic d’alcohol i altres drogues (CPAD), juntament amb la violència de gènere (VdG). Plantegen l’abordatge per mitjà d’un enfocament preventiu i són pioners a integrar en la intervenció ambdues problemàtiques (CPAD i VdG) per reduir la probabilitat d’abandonament de la intervenció i evitar el risc de reincidència.\nEmpleando a medida. Projecte d’inserció laboral sostenible al medi rural per a persones amb discapacitat\nLa intervenció aborda la inserció laboral de col·lectius amb discapacitat per generar un nou nínxol d’ocupabilitat que contribueixi a dinamitzar zones rurals i per activar l’economia mentre es preserva el medi ambient. El plantejament que es proposa és formar persones amb discapacitat per a la gestió sostenible de les restes vegetals generades per les podes i els desbrossaments: amb màquines «biotrituradores» gestionades pels beneficiaris, se substitueixen les cremes tradicionals per un sistema de creació d’abonament natural.\nEmpreses compromeses i responsables amb la inserció laboral de persones amb VIH i altres col·lectius en situació d’exclusió social.\nSuport a empreses per integrar la inserció laboral de persones amb VIH en les seves accions de responsabilitat social corporativa, per mitjà de diverses vies de col·laboració complementàries. Les seves accions incideixen sobre preconceptes i estigmes que generalment es tenen sobre les persones amb VIH, i també sobre el canvi d’algunes percepcions molt introduïes en l’imaginari col·lectiu per evitar la perpetuació de la discriminació cronificada. Alhora, es combinen campanyes de comunicació i sensibilització amb les accions d’incidència política, l’objectiu de les quals és aconseguir canvis legislatius concrets vinculats a l’ocupació pública i privada.\nProjecte d’oci educatiu i terapèutic que connecta adolescents i professionals de la pedagogia i de la música rap, per generar una obra musical innovadora, educativa i amb capacitat de sensibilització social. Fan servir les xarxes socials com a eina i plataforma per a la difusió de continguts del programa i de missatges positius fàcilment digeribles per la joventut. Joves en situació de vulnerabilitat esdevenen referents i altaveus sobre els problemes que afecten els seus contemporanis, i això els empodera i els converteix en una part de la solució. Així mateix, treballen juntament amb diverses institucions públiques, privades i acadèmiques.\nMugetatik haratago. Més enllà de les fronteres\nBilbao, San Sebastià, Vitoria-Gasteiz i Azpeitia\nProposta d’educació intercultural per propiciar canvis culturals i sistèmics mitjançant experiències vivencials en què joves i professors de secundària experimenten les dificultats que tenen les persones migrades i refugiades en la fugida, el trànsit i l’arribada a la seva destinació. L’estratègia d’innovació educativa vivencial es complementa amb activitats per a familiars i dirigides a la ciutadania general, amb la finalitat d’augmentar coneixements, transformar percepcions i creences, i millorar actituds i competències per a l’acollida i la convivència intercultural. Tot això, dut a terme juntament amb persones migrades i refugiades de l’entorn de les comunitats educatives formals.\nLa Morada Housing First per a dones sense llar\nAquest projecte aborda una metodologia housing first especialitzada en dones que han passat per situacions de trauma i violència. Així, afronta un doble repte: d’una banda, el sensellarisme a través de l’habitatge individual sense límit de temps i acompanyat de suport personalitzat i especialitzat; i de l’altra, centren aquests suports a superar els traumes de dones supervivents de violència. D’aquesta manera, introdueixen l’enfocament de gènere com a element innovador que complementa les respostes existents.\nCoordinació i creació de serveis, recursos i plataformes per enfortir bases comunitàries, generar noves dinàmiques de col·laboració i habilitar el treball conjunt de tots els actors implicats en el desenvolupament de menors en risc d’exclusió, incloent-hi agents socials, famílies i els mateixos beneficiaris. El treball conjunt d’actors poc habituats a fer-ho i el seu empoderament són el motor per garantir intervencions transversals i minimitzar així les situacions d’exclusió socioeducativa dins de la comunitat de Teis. L’enfocament és preventiu i holístic, i aborda diferents àrees interrelacionades de l’àmbit socioeducatiu de menors: canvis curriculars, alimentació escolar, àrea lúdica, normes de convivència, etc.\nLa Cambra de Comerç de Lleida aposta pel comerç de proximitat i la seva singularitat, fent propostes de valor diferenciades


Educar caminant: Avaluar per aprendre, el congrés\nAvaluar per aprendre, el congrés\n"Avaluar per aprendre" fou un tema interessant per a un congrés europeu celebrat a Barcelona el 12 i 13 de maig del 2011. Era temps de la meva descoberta personal que una altra avaluació era possible. Els vespres dels dies D vaig fer un bon seguiment via Twitter del congrés i d'allà va sortir un resum de piulades que és el que comparteixo en aquesta entrada.\nAvaluació per a l'aprenentatge vs valoració d'aprenentatge -tradicional- (formativa vs sumativa).\nL'avaluació sumativa pot tenir efectes negatius sobre l'aprenentatge.\nTreballar en avaluació formativa dóna bons resultats, millors resultats. Especialment en alumnes amb resultats baixos.\nL'avaluació formadora fa conscient a l'alumne del seu propi aprenentatge.\nNosaltres no som els pastors del ramat.\nAvaluar per aprendre és compartir criteris amb alumnes (que els facin seus).\nAvaluar per aprendre proporciona informació sobre alumnes, retroalimentació al mestre per decidir, retroalimentació als alumnes.\nSi retorn als alumnes són només notes, no hi ha millora. Si només es fan comentaris qualitatius i personals, millora molt. Si es retornen notes+comentaris no hi ha millora (els alumnes només es fixen en les notes!!!). Igual en les correccions de textos.\nL'aprenentatge ha de ser un projecte (=experiència) comú entre professor i alumnat.\nSi vols canviar l'avaluació ho has de canviar tot: gestió aula, metodologies,...\nPodem aprendre sense avaluar-nos? L'avaluació pot ser un obstacle per aprendre?\nCreences errònies sobre avaluació: (1) Condiciona esforç de l'alumnat (+exàmens +repeticions = millora) (2) Orientada a detectar errors, crit avaluació = crit qualificació (3) Responsabilitat només del mestre, instruments han de recollir dades objectives.\nL'avaluació contínua i formativa no són proves contínues.\nCal diversificar instruments d'avaluació (portafoli, rúbriques...).\nQuan dius "molt bé, ho has fer molt bé" també avaluem.\nCriteris d'avaluació = criteris per l'alumne que possibiliten identificar on s'és i què falta per aprendre.\nDigue'm com avalues i et diré com ensenyes.\nÚs d'instruments com el diari on l'alumne enregistra i reflexiona sobre els seus progressos i dificultats. Enregistrament (portafoli) de documents claus del seu aprenentatge, planificació, organització\nCal crear instruments d’autocontrol, amb els quals l’alumne pot veure possibles mancances de cada nou objectiu.\nSi no canvia l'avaluació, la manera com s'ensenya canviarà poc.\nL'avaluació ha d'ajudar a millorar l'alumnat i ha de permetre modificar la docència.\nLa retroalimentació per tenir sentit ha de ser immediata, i sempre millor la retroalimentació positiva abans que qualsevol crítica.\nCal estimular l'auto-avaluació i la co-avaluació.\nPerquè pugui autoavaluar-se, cal formar l'alumnat, donar-los criteris.\nNo cal fer constantment exàmens, "el porc no s'engreixa més si el pesem cada dia" :)\nLa fòrmula IRE (initiation-response-evaluation) i proves contínues no fa que els alumnes millorin.\nHem d'emfatitzar la docència exploratòria, amb preguntes obertes. Exemple: No on i quan va succeir tal guerra sinó per què? podria repetir-se? com evitar-la al futur?\nQuè tenen a dir de nosaltres els estudiants? S'aprèn molt de les seves aportacions.\nEl que els docents ensenyen no és el que els aprenents aprenen.\nEls alumnes diuen que no tenen temps de pensar perquè estan molt ocupats aprenent, però els agradaria "pensar". Hem d'aprendre a callar.\nEls alumnes no contesten les preguntes si no estan segurs de les respostes.\nEls alumnes diuen que els petits objectius (clars i concrets) els ajuden.\nAls alumnes els agrada sentir-se "petits mestres"\nL'alumnat no vol que els tornem els treballs plens de gargots vermells. No volen que els diguem no.\nPer què, en lloc de parlar de lluitar contra el fracàs escolar, no apostem per l'èxit?\nQualificar versus avaluar. Avaluar per sancionar versus avaluarxaprendre\nÚs dels “thinking bubbles" (núvols a l'aula on s'escriuen els objectius i criteris d'èxit)\nL'e-portafoli de l'estudiant com a carpeta d'aprenentatge, instrument competencial d'avaluació centrada en l'estudiant.\nL'ànima del portafoli és la reflexió i documenta el creixement de l'alumnat en un temps, sense comparar-los, destacant potencialitats. Desenvolupa pensament crític, creativitat, augmenta habilitats emocionals i socials.\nHem de proposar als alumnes problemes, els obliga a pensar, a exercitar competències. Amb els exercicis no.\nUna activitat d'avaluació és bona si es pot fer servir com a activitat d'ensenyament.\nSi em dius com avalues, et diré què i com aprenen els teus alumnes.\nLa finalitat última de tota avaluació hauria de ser convertir els alumnes en excel·lents auto-avaluador.\nUna de les claus de l'avaluació es afavorir que l'alumne vegi els seus propis progressos.\nEl bon docent fa de bastida cognitiva... la treu quan ja no cal.\n©2008. All rights Reserved Avaluar per aprendre, el congrés


Misteris de la boira - Abacus Online\nSinopsi de Misteris de la boira\nA la Terra Fosca està prohibit estimar. L?Ordre Ministerial ha robat el temps de les persones i ha\nel tirà misteriósde l?Ordre Ministerial. La Gala, reclosa a Mins finsals 13 anys, es veu obligada\na prendre un camídiferent quan el govern l?atrapa i li ofereix un poder difícil de rebutjar.\nReferència Abacus: 1339295.14


La Guàrdia Urbana diu al jutge que va trobar un projectil policial on Quintana va perdre l'ull\nPublicat 21/04/2016 13:55CET\nAltres escopeters i llançadors a la zona neguen en el judici haver disparat\nUn comandament de la Guàrdia Urbana ha declarat com a testimoni que va trobar un projectil policial 'foam' prop d'on Ester Quintana va perdre un ull en la vaga general del 14 de novembre del 2012, suposadament per un tret dels Mossos d'Esquadra.\nDavant del tribunal de l'Audiència de Barcelona en la sessió d'aquest dijous, aquest comandament de la secció de trànsit ha dit que va trobar aquesta munició entre les 21 i les 22 hores a l'encreuament de passeig de Gràcia amb Casp; el presumpte tret dels Mossos es va produir a prop, a passeig de Gràcia amb Gran Via, poc abans de les 21 hores.\nCap de les parts posa en dubte que un projectil policial va fer perdre l'ull a Quintana --fins i tot ho admet la Conselleria d'Interior--, però la clau del judici serà resoldre si l'agent que va disparar va ser l'escopeter al qual es jutja al costat d'un subinspector --aquest, per donar l'ordre--.\nL'instructor del cas va concloure que el tret presumptament el va fer aquest agent i amb una pilota de goma, no amb un projectil de precisió 'foam'; però la defensa dels dos policies no descarta que la ferida la causés un 'foam', i tampoc veu possible concloure que va disparar l'acusat.\nA l'encreuament de passeig de Gràcia-Gran Via hi havia la furgoneta dels dos mossos acusats (la Drago 40), però també dues més de la mateixa unitat: la 414 i la 403, i totes anaven amb un escopeter --que llancen pilotes de goma-- i amb un llançador --que dispara 'foam'--.\nAquest dijous ha declarat l'escopeter de la 414, que ha assegurat que en aquella zona i en aquella hora no va arribar a baixar de la furgoneta ni a disparar perquè tenia dolor d'esquena, com el va autoritzar el cap --el seu superior al vehicle--; el jutge li ha recordat que com a testimoni no pot mentir tot i que té dret a no contestar preguntes que puguin inculpar-lo.\nTambé ha declarat el llançador de la mateixa furgoneta, que ha negat haver disparat i que ha dit que la intervenció va ser molt ràpida: "Vam arribar en tercer lloc --després dels altres dos vehicles--, però en posar el peu a terra vam fer dos passos com a molt i vam encotxar."\nEn la ronda de declaracions de testimonis de dies anteriors, el llançador i l'escopeter de la furgoneta 403 també van assegurar que no havien disparat.\nLes declaracions d'aquest dijous dels agents de la 414 contradiuen un informe que un comandament dels Mossos va encarregar al subinspector acusat quan ja l'investigaven: li va demanar que parlés amb els de la 414.\nSegons aquest informe, els d'aquesta furgoneta van admetre llavors que van disparar salves --tirs sense munició--; però aquest dijous, davant del jutge, han negat que diguessin això.\nTambé ha declarat aquest comandament dels Mossos --de recursos operatius-- que el juliol del 2013 van demanar a l'inspector investigat parlar amb els de la 414 per fer l'informe: les parts li han preguntat per què li ho va encarregar quan estava sent investigat: "No vam tenir en compte que està imputat", s'ha limitat a dir.


Girauta deixa Barcelona per a ser candidat per Toledo - VilaWeb\nGirauta deixa Barcelona per a ser el candidat de Ciutadans de Toledo\nDarrerament, diversos diaris espanyols han publicat que el partit es planteja presentar Arrimadas al congrés espanyol\nEl portaveu de Ciutadans al congrés espanyol, Juan Carlos Girauta, es presentarà a les primàries per concórrer a les eleccions del 28 d’abril per la circumscripció de Toledo, província on té una residència, segons que han informat a Efe fonts de la direcció del partit. Girauta va ser l’últim candidat de Ciutadans a la circumscripció de Barcelona, plaça que ara deixa lliure. Darrerament, diversos diaris espanyols han publicat que Ciutadans es planteja la possibilitat que l’actual líder del partit a Catalunya, Inés Arrimadas, fos la candidata del partit a Barcelona.\nSegons les mateixes fonts, és previst que Girauta formalitzi la seva candidatura dilluns, abans que acabi el termini per a la presentació de candidatures.


#GastrónomasBNE: una marató a la Viquipèdia per treure de l’anonimat gastrònomes oblidades\nUna marató a la Viquipèdia per treure de l’anonimat gastrònomes oblidades\nAny d’Emilia Pardo Bazán\nLa Biblioteca Nacional de España celebra una ‘editatona’ per completar i difondre els perfils de gastrònomes a l’enciclopèdia virtual\nLa iniciativa pretén difondre el llegat de les dones de la gastronomia a través dels segles i destacar el valor del seu treball\n15 de de setembre del 2021. 13:47\nLa Biblioteca Nacional de España, Los Recetarios, Wikimedia España i l’Academia Madrileña de Gastronomía celebren l’‘editatona’ #GastrónomasBNE per crear, completar i difondre els perfils a Viquipèdia de cuineres, receptaristes, escriptores, científiques, empresàries, artesanes, periodistes, sommeliers, agrònomes, nutricionistes i tecnòlogues i gastrònomes. La iniciativa s’emmarca en les celebracions de l’any d’Emilia Pardo Bazán, que va deixar una profunda empremta en la construcció de l’escriptura culinària i gastronòmica d’Espanya.\nL’objectiu de la convocatòria és difondre el llegat de tantes dones de la gastronomia a través dels segles i destacar el valor del seu treball en els diferents camps que componen la cultura alimentària.\nUn deute majúscul\nLes dones han treballat a la cuina i al voltant de l’alimentació des de sempre, a casa i a fora, no obstant, la seva presència als índexs enciclopèdics de la gastronomia, així com el seu reconeixement en mitjans de comunicació, guardons i guies ha sigut tan paupèrrim que tant a Espanya com més enllà existeix un buit i un majúscula deute amb elles.\nPer als promotors d’aquesta iniciativa cuineres, receptaristes, escriptores, científiques, empresàries, artesanes, periodistes, sommeliers, agrònomes, nutricionistes i tecnòlogues, entre altres perfils; així com receptaris, memòries, associacions i fins i tot títols agrupadors mereixen ser compilats i visibilitzat per tal que la seva obra formi part per fi de l’espai públic i de la historiografia gastronòmica.\nPer això, aquest dimarts i aquest dimecres té lloc una ‘editatona’ sobre escriptores a la Biblioteca Nacional de España amb l’objectiu de visibilitzar el llegat literari d’autores espanyoles, hispanoamericanes i de la resta del món a través de l’edició, creació i millora d’articles a la Viquipèdia des d’una perspectiva de gènere.\nL’esdeveniment té lloc en modalitat tant presencial com en línia. Aquest dimecres 15 de setembre, entre les 16.00 i les 20 hores hi ha una sessió de creació i edició de continguts a la Viquipèdia. Les persones interessades poden apuntar-s’hi a través de la web de la Viquipèdia en el següent enllaç: https://es.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Encuentros/Editatona_Gastr%C3%B3nomasBNE.\nCuineres: elles són les caps\nCongrés FéminAs, a Astúries\nAquests dies també s’està portant a terme una altra iniciativa amb perspectiva de gènere. Des de dilluns fins aquest dimecres, Astúries acull FéminAs, el primer Congrés Internacional de Gastronomia, Dones i Medi Rural. La trobada pretén rendir homenatge a les dones vinculades al món de la cuina i al medi rural i recolzar i defensar les activitats que redunden en la visibilització de la dona en l’hostaleria i el sector primari, i en la conscienciació social per a la defensa de la sostenibilitat de les comunitats rurals. No només hi ha xerrades: algunes de les xefs internacionals més influents del moment i les cuineres tradicionals d’Oaxaca cuinen al costat de les cuineres asturianes als seus restaurants en dinars i sopars inèdits a sis i vuit mans.


En Gepetolandia només utilitzem cookies necessàries. Informació.Ok, No mostrar més aquesta Informació.\n20/05/2022 | Gepetolandia Contacte | Catàleg | Novetats | Ofertes | Notìcies\nFIGURES DISNEY (25)\nQuan hagi de subministrar, el lloc web informa sobre el caràcter voluntari o obligatori del lliurament de dades. Per gaudir de determinats serveis, el Client ha de registrar-se. No obstant això, l ´ordinador on està allotjada la web utilitza cookies per millorar el servei prestat per Gepetolandia. Aquestes galetes s ´instal·len automàticament a l ´ordinador emprat pels clients, però no emmagatzemen cap tipus d ´informació personal relativa a aquests. Si vostè ho desitja pot configurar el seu navegador per ser avisat en pantalla de la recepció de cookies i per impedir la instal·lació de cookies al seu disc dur.\nEn compliment del que estableix la Llei Orgànica 15/1999, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, en transposició de la normativa europea Directiva 1995/46/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 24 d ´octubre de 1995, relativa a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d ´aquestes dades, i Directiva 2002/58/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 12 de juliol de 2002, l ´informem que les dades personals que ens faciliti en l ´emplenament de qualsevol formulari existent en tienda@gepetolandia.com, el contacte, o la remissió d ´un correu electrònic a qualsevol dels nostres bústies formaran part dels fitxers titularitat de Gepetolandia:\nSeran tractats amb la màxima confidencialitat per a la seva gestió administrativa, per donar resposta als mateixos, així com, per a la gestió comercial que ens vinculi, la seva anàlisi comercial i / o l ´enviament d ´ofertes i descomptes que realitzi Gepetolandia, en el cas que així ho manifesti expressament com a Client, si no ens manifesta la seva oposició expressa amb posterioritat.\nImplica l ´acceptació d ´aquesta Política de Privacitat, així com l ´autorització a Gepetolandia perquè tracti les dades personals que ens faciliti.\nGepetolandia presumeix que les dades han estat introduïdes pel seu titular o per persona autoritzada per aquest, així com que són correctes i exactes. El Client que faciliti informació de caràcter personal es responsabilitza de la veracitat de les dades facilitades. Si vostè facilita dades personals d ´un tercer haurà, amb caràcter previ a la seva inclusió, haver-li informat i sol·licitat el seu consentiment dels extrems exposats en aquests Termes i Condicions. Respecte aquella informació que sigui remesa per majors de 18 anys, serà requisit imprescindible que el remitent hagi obtingut prèviament el consentiment patern, del tutor o del legal representant perquè les dades de caràcter personal puguin ser objecte de tractament automatitzat. El client autoritza expressament a Gepetolandia perquè les dades d ´aquest registre i quants s ´obtinguin per al desenvolupament de les relacions contractuals entre les dues parts puguin ser facilitades a les empreses del grup perquè aquestes empreses puguin efectuar estudis de mercat i oferir-li al client productes i serveis que puguin resultar del seu interès.\nLa cancel·lació de dades implica el bloqueig dels mateixos i que aquests no puguin ser tractats ni visualitzats per Gepetolandia ni cap tercer. Sense detriment del que aquí s ´ha exposat, informem que alguna informació podrà ser conservada de forma bloquejada per part de Gepetolandia per al compliment de les seves obligacions legals, com ara responsabilitats contractuals i obligacions fiscals i tributàries. Correspon als Clients l ´actualització de les seves pròpies dades. En qualsevol moment, el Client tindrà el dret d ´accés, rectificació, cancel·lació i oposició a totes les seves dades personals. Per exercir aquesta facultat el Client haurà de remetre un correu electrònic a tienda@gepetolandia.com sol·licitant "DONAR-SE DE BAIXA" o dirigir-se per escrit a Gepetolandia; C/Gasometre 31- Tarragona (43001) TARRAGONA.\n| 10045 | dimecres 06 abril, 2022 | 1 |\nCopyright © 2022 Gepetolandia


Compte amb el que llegiu demà a la premsa anglosaxona - YCOM\nL’april Fools Day és l’equivalent al nostre Dia dels Sants Innocents, i els rotatius de diversos països són molt donats a gastar bromes. També en l’àmbit tecnològic.\nSi sou dels qui acostumeu a llegir la premsa en llengua anglesa i d’origen d’un dels països on es parla aquest idioma, però també d’altres països i en altres llengües com el francès, i demà veieu algun titular molt espectacular, no us en refieu, especialment si no el podeu contrastar amb més mitjans de cert pes.\nSi aquí esperem fins al 28 de desembre per gastar-nos bromes, altres cultures com l’anglosaxona ho fan el primer d’abril, i si bé aquí la tradició de fer-ho en els mitjans de comunicació s’ha perdut una mica, allà fins i tot els més grans la mantenen. Sí, també els que parlen de tecnologia en totes les seves vessants.\nSi demà llegiu un titular que us sembla inversemblant o ridícul, probablement no sigui més que una broma duta a terme per aquell mitjà.\nCom a consell, espereu-vos unes quantes hores abans de donar-lo per bo, i mireu de contrastar-lo amb altres mitjans. I, si no, de ben segur que si el dissabte torneu a consultar la pàgina on l’heu llegit, veureu la veritat aclarida.


Discret pas de Homare Sawa pel Miniestadi (1-1)\nNATALIA ARROYO BARCELONA. 03/02/2012 00:00\n260x366 Homare Sawa pressiona una pilota davant Flor Quiñones i Montse Tomé, ahir al Miniestadi. / ALEJANDRO GARCIA / EFE Homare Sawa pressiona una pilota davant Flor Quiñones i Montse Tomé, ahir al Miniestadi. / ALEJANDRO GARCIA / EFE\nLa millor jugadora FIFA 2011, Homare Sawa, va disputar 45 minuts de l'amistós que el seu equip, l'INAC Kobe Leonessa, va empatar a un gol contra el Barça femení ahir al Miniestadi davant d'uns 500 aficionats. El fred i l'amenaça de neu van dificultar que les graderies presentessin una millor entrada i el poc públic que es va acostar a veure jugar la campiona del món va marxar amb certa sensació de decepció, perquè s'esperaven més protagonisme de la capitana del Japó. "M'ha costat posicionar-me, el Barça té qualitat al mig del camp", va comentar Homare Sawa en roda de premsa davant d'una trentena de periodistes, la majoria japonesos. L'expectació mediàtica que ha generat la seva presència a Barcelona va sorprendre, sobretot les jugadores locals. Xavi Llorens, tècnic del Barça, va dir que es conformava cridant l'atenció cada diumenge "d'una dècima part de mitjans" i desitjava que aquest partit servís per "donar una empenta al futbol femení". Les jugadores, desbordades a la zona mixta, van exhibir un llarg somriure, satisfetes amb l'empat i orgulloses de l'experiència viscuda. "Això serà inoblidable", deia Carol Férez, i Laura Ràfols assegurava que "serà positiu per a totes". Homare Sawa i la resta de l'equip japonès encara s'estaran a Barcelona fins dimarts.


Ramos Quiroga, Josep Antoni - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Resultados de la búsqueda: Ramos Quiroga, Josep Antoni\n15 p, 2.4 MB Genome-wide analyses of aggressiveness in attention-deficit hyperactivity disorder / Brevik, Erlend J. (Universitetet i Bergen) ; van Donkelaar, Marjolein M. J. (Donders Institute for Brain, Cognition and Behaviour) ; Weber, Heike (Goethe Universität Frankfurt am Main. Klinik für Psychiatrie, Psychosomatik und Psychotherapie) ; Sánchez Mora, Cristina (Hospital Universitari Vall d'Hebron. Departament de Psiquiatria) ; Jacob, Christian (Klinik Nürtingen. Abteilung für Psychiatrie und Psychotherapie) ; Rivero, Olga (Universität Würzburg. Zentrum fuer Psychische Gesundheit) ; Kittel-Schneider, Sarah (Universität Würzburg. Zentrum fuer Psychische Gesundheit) ; Garcia Martínez, Iris (Hospital Universitari Vall d'Hebron. Departament de Psiquiatria) ; Aebi, Marcel (Psychiatrische Universitätsklinik Zürich) ; van Hulzen, Kimm (Donders Institute for Brain, Cognition and Behaviour) ; Cormand, Bru (Universitat de Barcelona. Departament de Genètica) ; Ramos-Quiroga, Josep Antoni (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Psiquiatria i de Medicina Legal) ; Lesch, Klaus-Peter (Klinik Nürtingen. Abteilung für Psychiatrie und Psychotherapie) ; Reif, Andreas (Goethe Universität Frankfurt am Main. Klinik für Psychiatrie, Psychosomatik und Psychotherapie) ; Ribasés Haro, Marta (Hospital Universitari Vall d'Hebron. Departament de Psiquiatria) ; Franke, Barbara (Donders Institute for Brain, Cognition and Behaviour) ; Posserud, Maj-Britt (Universitetet i Bergen) ; Johansson, Stefan (Haukeland universitetssykehus) ; Lundervold, Astri J. (Universitetet i Bergen. Senter for nevropsykiatrisk forskning) ; Haavik, Jan (Universitetet i Bergen) ; Zayats, Tetyana (Universitetet i Bergen. Senter for nevropsykiatrisk forskning)\n130 p, 1.6 MB El Rol de la incongruencia en la evaluación de pacientes hospitalizados con trastornos gastrointestinales / Rodríguez Urrutia, Amanda, autor ; Eiroá Orosa, Francisco José, supervisor acadèmic ; Accarino, Ana María, supervisor acadèmic ; Pintor Pérez, Luis, supervisor acadèmic. ; Ramos-Quiroga, Josep Antoni, supervisor acadèmic ; Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Psiquiatria i de Medicina Legal.\n93 p, 801.2 KB Tratamiento psicológico cognitivo-conductual en adolescentes y adultos con TDAH / Vidal Estrada, Raquel ; Ramos-Quiroga, Josep Antoni, dir. ; Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Psiquiatria i de Medicina Legal\nIntroducción: la TCC es el abordaje psicológico con mayor evidencia empírica para adultos con TDAH. No obstante, no existen estudios previos de psicoeducación en comparación con tratamientos cognitivo-conductuales. [...]\nIntroduction: CBT is the most evidence based psychological treatment for adults with ADHD. However, no previous studies on psychoeducation compared to CBT treatment have been published. Also, the majority of psychological interventions in adolescents with ADHD have focused on parent treatment programs and school interventions. [...]\n41 p, 790.4 KB TDAH i criminalitat : anàlisi quantitatiu sobre una mostra catalana / Costa Miralles, Ester ; Ramos-Quiroga, Josep Antoni, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Psiquiatria i de Medicina Legal) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Dret\nContext: El Trastorn per Dèficit d'Atenció i Hiperactivitat (TDAH) és un trastorn neuropsiquiàtric comú que ha estat associat amb la delinqüència i altres patologies mentals. La investigació present pretén observar si la teoria està relacionada amb la realitat d'una mostra catalana. [...]\nBackground: Attention deficit-hyperactivity disorder (ADHD) is a common neuropsychiatric disorder that has been associated with criminality and with other mental pathologies. The present study wants to see if the theory is related to reality from a catalan sample. [...]\n258 p, 1.3 MB TDAH en adultos : factores genéticos, evaluación y tratamiento farmacológico / Ramos-Quiroga, Josep Antoni ; Casas, Miquel, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Psiquiatria i de Medicina Legal) ; Cormand Rifà, Bru, dir. (Universitat de Barcelona) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Psiquiatria i Medicina Legal\nEl trabajo de tesis doctoral está centrado en el estudio del trastorno por déficit de atención (TDAH) en adultos. Se presentan un total de cuatro artículos publicados en revistas con factor de impacto. [...]\nThat doctoral thesis is focus on the study of Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD) in adults. It is composed by four papers published in journals with impact factor. The first two papers are focus on genetic factors; the third is the Spanish validation of WHO ASRS 1. [...]