Al·legacions a les Ordenances fiscals – ASSOCIACIÓ VEÏNAL D'AIELO DE MALFERIT\nL’Ajuntament d’Aielo de Malferit està tramitant la modificació de les ordenances fiscal de l’IBI i ICIO. Aquesta Associació Veïnal ha presentat una sèrie d’al·legacions a les mateixes interpretant el que és bo per a la ciutadania.\nAquest és l’escrit presentat.\nQuè amb data 03/06/2021 es publica edicte de l’Ajuntament d’Aielo de Malferit al BOP 105 de 3/6/2021 sobre aprovació inicial de la modificació de les ordenances fiscals de l’Impost de béns immobles i de l’Ordenança fiscal reguladora de l’Impost sobre construccions, instal·lacions i obres.\nAquesta Associació Veïnal vol presentar les següents al·legacions:\nRespecte a l’Impost de béns immobles:\n1- Modificar la bonificació per a famílies nombroses del 50% al 90%. I modificar també el termini d’un any a cinc anys.\n2- Respecte a les bonificacions per la instal·lació d’energia solar: a. Modificar la bonificació i qu\ne passe del 30% al 50%\nb. Modificar el termini d’aplicació de la bonificació de quatre a deu anys.\nc. Eliminar l’exigència i la diferenciació en les bonificacions de potència instal·lada, és a dir que en la bonificació no es distingisca entre potències instal·lades, ja que s’afavoreix més a les de major potència i no a les que normalment la ciutadania pot instal·lar-se, i per això es beneficia més al que més capacitat econòmica té.\n3- No creguem que estes peticions produïsquen ningun gran forat en el pressupost, són assumibles donat que altres pobles de la zona (Ontinyent i Bocairent) han aprovat ajudes similars en intensitat a les que plantegem i prou més elevades de les que planteja l’Ajuntament d’Aielo.\nQue si realment volem oposar-se a les macros instal·lacions d’energia solar es deuen potenciar les d’autoconsum i una forma de fer-ho és bonificant més intensament el que fan les famílies a les seues cases.\nL’Associació Veïnal està oberta a la ciutadania d’Aielo i ens fa falta la vostra col·laboració.


Club 7 Cinema - Un blog de Salvador Montalt - Pàgina 21\nFitxa: “V.O.S.”, de Cesc Gay\nV.O.S. (V.O.S.) Director Cesc Gay. Guió Cesc Gay, que adapta la peça homònima de Carol López. Fotografia Andreu Rebés. Música Joan Díaz. Muntatge Frank Gutiérrez. Producció Imposible Films, Marta Esteban PC, TVC (Catalunya). Durada 1h27. Repartiment Àgata Roca (Clara), Andrés Herera (Ander), Paul Berraondo (Manu), Vicenta Ndongo (Vicky) Nota sinòptica Un joc\nFitxa: “Paranoid Park”, de Gus Van Sant, Jr\nParanoid Park (Paranoid Park / Paranoïd Park) Director Gus Van Sant. Guió la novel·la de Blake Nelson. Fotografia Christopher Doyle, Kathy Li. Muntatge Gus Van Sant. Producció MK2 (França), Meno Films (EUA) . Durada 1h25. Repartiment Gabe Nevins (Alex), Daniel Liu (Detective Richard Lu), Taylor Momsen (Jennifer), Jake Miller (Jared), Lauren McKinney (Macy), Winfield Jackson (Christian), Joe\nFitxa: “No miris cap avall”, d’Eliseo Subiela\nNo miris cap avall (No mires para abajo / Don’t Look Down / Ne regarde pas en bas) Director Eliseo Subiela. Guió Eliseo Subiela. Fotografia Sol Lopatín. Música Pedro Aznar. Muntatge Marceloa Sáenz. Producció Charivari Films (França), Orgon Films (Argentina), Pensa & Rocca Producciones (Argentina). Durada 1h25. Repartiment Leandro Stivelman (Eloy), Antonella Costa\nFitxa: “La León”, de Santiago Otheguy\nLa León (La León) Director Santiago Otheguy. Guió Juan Solanas i Santiago Otheguy, a partir d’una història de Juan Diego Solanas. Fotografia Paula Grandio. Música Vincent Artaud. Muntatge Valeria Otheguy, Sebastián Sepúlveda. Producció Onyx Films (França), Morocha Films (Argentina), Big World (França), Polar Films (Argentina). Durada 1h25. Repartiment Jorge Román (Álvaro), Daniel Valenzuela\nFitxa: “Still Walking”, de Hirokazu Kore-eda\nStill Walking (Aruitemo, Aruitemo / Still Walking / Still Walking. Caminando) Director Hirokazu Kore-eda. Guió Hirokazu Kore-eda. Fotografia Yutaka Yamasaki. Música Gonchichi. Muntatge Hirokazu Kore-eda. Producció TV Man Union (el Japó). Durada 2h24. Repartiment You (Chinami Kataoka), Kazuya Takahashi (Nobuo Kataoka), Hiroshi Abe (Ryota Yokoyama), Yui Natsukawa (Yukari Yokoyama), Shohei Tanaka (Atsushi Yokoyama), Kirin Kiki\nFitxa: “Delta”, de Kornél Mundruczó\nDelta (Delta) Director Kornél Mundruczó. Fitxes tècnica i artística, sinopsi i comentari del film[Les pel·lícules de Canes 2008: ‘Delta’] Altres articles en aquest bloc [Altres veus] Webs oficials [x] Més informació [IMDB (ang)] [TVC (cat)] [LaButaca (esp)] [AlloCiné (fr)] [CommeAuCinéma (fr)] [MyMovies (it)] Festivals i premis [Canes 2008 · Competició | Premi FIPRESCI de la crítica internacional] [EFA\nFitxa: “Tres dies amb la família”, de Mar Coll\nTres dies amb la família (Tres dies amb la família / Tres días con la família / Three days with the family) Director Mar Coll. Guió Mar Coll, Valentina Viso. Fotografia Neus Ollé. Música Maikmaier. Muntatge Elena Ruiz. Producció Escándalo Films (Catalunya). Durada 1h25. Repartiment Nausicaa Bonnín (Léa), Eduard Fernàndez (Josep Maria), Philippinne Leroy-Beaulieu\nFitxa: “Secret Sunshine”, de Lee Chang-dong\nSecret Sunshine (Miryang) Director Lee Chang-dong. Guió Lee Chang-dong, a partir d’una història original de Yi Chong-Jun. Fotografia Cho Yong-kyu. Música Christian Basso. Muntatge Kim Hyun. Producció Pine House Film (Corea). Durada 2h30. Repartiment Jeon Do-Yeon (Lee Shin-ae) i Song Kang-ho (Kim Jong-chan). Sinopsi En morir-se-li l’home en un accident de trànsit, Shin-ae i\nFitxa: “Tetro”, de Francis F. Coppola\nTetro (Tetro / Segreti di famiglia)Director Francis Ford Coppola. Guió Francis Ford Coppola. Muntatge Walter Murch. Fotografia Mihai Malaimare, Jr. Música Osvaldo Golijov. Coreografia Ana María Stekelman. Productor Francis Ford Coppola. Productors executius Anahid Nazarian, Fred Roos. Producció Zoetropa Argentina (Argentina), Tornasol Films (Espanya), BIM Distribuzione (Itàlia). Durada 2h07.Repartiment Vincent Gallo (Tetro), Alden Ehrenreich (Bennie), Maribel Verdú (Miranda), Klaus\nFitxa: “Millennium 1. Els homes que no estimaven les dones”\nMillennium 1. Els homes que no estimaven les dones (Män som hatar kvinnor / The Girl with the Dragon Tattoo / Millennium 1: Los hombres que no amaban a las mujeres / Millénium 1, le film / Uomini che odiano le donne) Director Niels Arden Oplev. Guió Rasmus Heisterberg i Nikolaj Arcel, basat en la novela d’Stieg Larsson.\nFitxa: “Cataluña-Espanya. La pel·lícula”, d’Isona Passola\nCataluña-Espanya. La pel·lícula (Cataluña-Espanya. La pel·lícula)Directora Isona Passola. Muntatge i realització Joan Dolç. Guió Isona Passola i Joan Dolç. Fotografia Carles Mestres. Música Sergi López, Jaume Riera. Producció Massa d’Or Produccions (Catalunya), amb la participació de Bon Preu, Xavier Escoté, Jordi Cortada i Televisió de Catalunya. Durada 1h13. Amb la intervenció –entrevistats– d’Alberto Oliart, Toni Soler, Borja de\nFitxa: “Dinar de la Mare de Déu d’Agost”, de Gianni Di Gregorio\nDinar de la Mare de Déu d’Agost (Pranzo di Ferragosto / Mid-August Lunch / Vacaciones de Ferragosto / Le déjeuner du 15 août) Director Gianni Di Gregorio. Guió Gianni Di Gregorio, a partir d’una història d’ell mateix i Simone Riccardini. Fotografia Gian Enrico Bianchi. Música Ratchev & Carratello. Muntatge Marco Spoletini. Producció Archimede (Itàlia). Durada 1h15.\nFitxa: “Gènova”, de Michael Winterbottom\nGènova (Genova / Un été italien) Director Michael Winterbottom. Guió Laurence Coriat, Michael Winterbottom. Fotografia Marcel Zyskind. Música Melissa Parmenter. Muntatge Paul Monaghan. Producció Revolution Films (Anglaterra), Aramid Entertainment Fund (Illes Caiman), Film4 (Anglaterra), Moviola Film och Television AB (Suècia). Durada 1h34. Repartiment Colin Firth (Joe), Hope Davis, Catherine Keener, Willa Holland (Kelly), Perla Haney-Jardine\nFitxa: “Sicko”, de Michael Moore\nSicko (Sicko) Director Michael Moore. Guió Michael Moore. Fotografia Andrew Black. Música Erin O’Hara. Muntatge Geoffrey Richman, Chris Seward, Dan Swietlik. Producció Dog Eat Dog Films (EUA), The Weinstein Company (EUA). Durada 2h03. Amb Michael Moore, Tony Benn, George W. Bush (imatges d’arxiu), Reggie Cervantes,Bill Clinton (imatges d’arxiu), Hillary Rodham Clinton (imatges d’arxiu), John Graham,\nFitxa: “Good”, de Vicente Amorim\nGood (Good) Director Vicente Amorim. Guió John Wrathall, basat en la peça de C.P. Taylor. Fotografia Andrew Dunn. Música Simon Lacey. Muntatge John Wilson. Producció Good Films (Anglaterra), Miromar Entertainment (Alemanya). Durada 1h36. Repartiment Viggo Mortensen (John Halder), Jason Isaacs (Maurice), Jodie Whittaker (Anne), Mark Strong (Bouhler), Steven Mackintosh (Freddie), Gemma Jones (mare de


Difunts de Pineda de Mar\nDaniel Osmar Cruz Palomeque 62 Pineda de Mar Ampliar informació(+)\nVa morir als 62 anys. Enterrament, avui, a les 4 de la tarda, al cementiri de Pineda de Mar.\nManuel Chavero Aceitón 58 Malgrat de Mar 22/02/2020 Ampliar informació(+)\nVa morir als 58 anys. Exèquies, avui, a les 12 del migdia, a la parròquia de Sant Nicolau de Malgrat de Mar.\nSalvador Ridorsa i Cruañas 75 Canet de Mar 22/02/2020 Ampliar informació(+)\nJosep Romaguera i Bancells 93 Tordera 22/02/2020 Ampliar informació(+)\nVa morir als 93 anys. Exèquies, avui, a 2/4 de 2 del migdia, a l'oratori del tanatori de Tordera.\nJosep Lucea i Tello 95 Tordera 22/02/2020 Ampliar informació(+)\nVa morir als 95 anys. Exèquies, avui, a les 3 de la tarda, a la parròquia de Sant Esteve de Tordera.\nAmparo Portús Llatas 80 Arenys de Mar 22/02/2020 Ampliar informació(+)\nVa morir als 80 anys. Exèquies, avui, a les 10 del matí, a la parròquia de Santa Maria d'Arenys de Mar.\nDolors Vives Ribas 88 Mataró 22/02/2020 Ampliar informació(+)\nVa morir als 88 anys. Exèquies, avui, a les 11 del matí, al tanatori de Mataró.


La Mostra d'Art Social de Mataró et necessita\nInici » Social » La Mostra d'Art Social de Mataró et necessita\nCartell de la sisena edició de la Mostra d'Art Social de Mataró\nDc, 10/10/2012 - 19:29\n"Un espai on compartir i mostrar a tots que el canvi és possible i que hi ha moltes persones i organitzacions que treballen en l'àmbit social a través de l'art, aportant cada dia el seu granet de sorra". Així expliquen des de l'Associació d'Integració Social Taller d'Idees la finalitat de la Mostra d'Art Social, que es realitza a Marató des de fa cinc anys.\nAquesta trobada ja té data i lloc, però li falta part del finançament. Per això, han llançat una campanya a la plataforma de crowdfunding o micromecenatge Verkami. L'objectiu és aconseguir 2.200€ per subvencionar els viatges i estades de les associacions que participen a la mostra, aconseguir tot el material necessari, cobrir les necessitats de la producció i que aquest projecte sigui possible, accessible i visible per a tothom.\n6a Muestra de Arte Social from Taller d'idees on Vimeo.\nEn aquesta sisena edició de la Mostra d'Art Social té un lloc especial el teatre, amb diverses propostes de companyies que utilitzen el teatre amb finalitats socials, com la Companyia DesGarbo, el grup de teatre del Club Social Andana, Companyia AssalTeatre i la Companyia de teatre social Kilalia. Com a convidada especial hi participarà Grefart Associació Professional de Artterapeutes, que realitzarà una sèrie d'intervencions per mostrar el treball que es realitza des de l'artteràpia.\nEl Taller d'Idees és una entitat d'iniciativa social de Mataró, que treballa des de l'any 2005 amb i per a persones amb discapacitat.


Festa. | El racó de Maria Mercè Lleonart\nQui ha fet la primera comunió? O potser és un bateig? Un casament no que no ho és, els nuvis no es veuen enlloc. El nen o la nena de la comunió tampoc, però com que avui dia ja no van disfressats... Ha de ser algun dels que estan jugant.\nI el batejat? Potser és aquell que està amorrat al pit de la mare, aquell es veu de mesos, no com aquell xicot que també està amorr... bé! Fent un petó a aquella noia.\nQuè m'ha passat? M'he desmaiat o m'he adormit. Em dec haver adormit, si m'hagués desmaiat tots estarien al meu voltant o ja fóra a l'hospital. M'he adormit, i ara em trobo al mig d'una munió de gent desconeguda. Desconeguda? Déu meu, si tothom em coneix! O almenys això diuen. Això i "Oh que bé que està!" Qui ho diria que té tants anys! Ja voldria jo arribar-hi estant com està vostè!"\n-"I tant primeta! " - D'això sí, d'això puc presumir-ne, perquè he vist cada cul i cada panxa amb dones de cinquanta anys... Ja m'ho crec que m'envegin. Però de les meves arrugues no en parlen. Sembla que no hi siguin. Com si jo me les inventés. Ja m'ho diu la meva néta: "T'hi fixes més tu que els altres. Pensa que no tens vint anys. És normal que tinguis arrugues"\nPerò el cor no en té. El cor no s'ha arrugat ni s'ha arronsat i això ningú no ho veu. Ni l'esperit... En tinc de coses per fer! -de pensament, esclar. Idees interessants que no les podré dur a terme. O potser si. Si diuen que la vida s'allarga... Però per fer-les totes, hauria d'allargar-se molt!\n-Per fi puc parlar amb vostè. És tant sol·licitada. I que bé que està!... (Au, vinga, tornem-hi.)\nAmb quanta gent he parlat? Què sé jo! Aquell de la barba era bo; que bé que ens hem entès. Era jove o era gran? Si duia barba era gran. Però era jove. No em faria res tornar-hi a parlar. I tenia uns ulls! El color era el de menys, però la seva vivacitat... Una mica petitets però sempre li reien. Les persones rialleres tenen el món a la butxaca. A mi se m'hi ha posat. Perquè tindré tants anys?...\n-Que bé que està! -ja tornem amb la cançó. Tothom em diu el mateix i ara aquesta s'entossudeix en que jo recordi que era amiga de la seva mare. Que no sap que tinc una memòria sel·lectiva que només recorda el que li interessa i oblida tot el que no vol? Estaria bé que encara hagués de recordar tot el que he fet al llarg dels anys! No, no recordo la seva mare, no devia ser gaire interessant.\nEn canvi, he parlat amb una que m'ha transportat a la meva joventut. D'aquella si que recordo la seva mare. I el seu pare... era ben plantat, semblava que em preferís a mi, però es va decantar per la meva amiga. No vaig tenir cap disgust; en Pere ja em rondava i aviat ens vam comprometre. I ens vam casar... i van venir els fills i els néts. Ara penso que aquesta festa deu ser per la comunió d' un nét. No! d'un besnét! Els néts ja fa anys que els vaig tenir, ara tinc besnéts. I néts, es clar, i fills i nores, i nores i filles sense marits i gendres i fills sense parella... Uns perquè s'han mort i altres perquè no saben on paren... però tothom està content, o almenys ho sembla.\nAra torna el de la barba. És jove, és jovenàs. No hi han homes de la meva edat en aquesta festa, però amb aquest ja en tinc prou. Vés que deu trobar-hi amb mi que vingui un altre cop a parlar-me. Si no tingués els anys que tinc, pensaria que li agrado.\n-Apa mare! Com acapara el periodista! Després, de tot el que vostè li expliqui, ell ho arreglarà al seu gust i en farà un gran article. Que ja coneixem com les gasta en Pau! -féu tustant-li amicalment l'espatlla.\nAh! És periodista? Això ha dit el meu fill... Així que el que busca el barbut és informació d'anys enrere i a ser possible de primera mà!\nQuan jo era jove s'explicava l'acudit d'una noia que anava a comissaria a declarar que li havien robar els diners. -"I on els duia? - li van preguntar, i ella assenyalà el seu pit. -"I no se'n va adonar? -Sí, però em pensava que venia amb bona intenció!".\nDoncs jo també! Tant simpàtic com el trobava i només buscava assabentar-se de coses dels temps passats!...\nUf, quin dia més llarg! Més llarg i més ple... I quin llit tant flonjo, que bé que hi dormiré...\nAh! Ja sé perquè era la festa: pels meus noranta anys!\n‹ Fer esport. amunt Herències ›


Bird Control / Pigeon Control Elmira, OR | (855) 987-5196\nSo it is very important for using pigeon control in Elmira around your home, garden, yards, porches, buildings and greenhouses.\nGet Professional Pigeon Control In Elmira\nProfessional Bird Control For 97442\nGet Pigeon Control In Elmira, OR\nTermite Control Elmira OR\nMosquito Removal Elmira OR\nRodent Removal Elmira OR\nWild Animal Removal Elmira OR\nKill Flies Elmira OR\nBeetle Infestation Elmira OR\nSilverfish Pest Control Elmira OR\nMite Infestation Elmira OR\nBird Control Elmira OR\nRemove Skunks Elmira OR\nGet city data on Elmira, Oregon.\nCategories Pigeon Pest Control in Oregon Tags Anti Bird Netting Elmira OR 97442, Bird Abatement Elmira OR 97442, Bird Animal Control Elmira OR 97442, Bird Control Devices Elmira OR 97442, Bird Control Elmira OR 97442, Bird Control Netting Elmira OR 97442, Bird Control Service Elmira OR 97442, Bird Deterrent Systems Elmira OR 97442, Bird Exterminator Elmira OR 97442, Bird Infestation Elmira OR 97442, Bird Net Elmira OR 97442, Bird Netting Elmira OR 97442, Bird Pest Control Elmira OR 97442, Bird Proofing Elmira OR 97442, Bird Removal Elmira OR 97442, Getting Rid Of Pigeons Elmira OR 97442, Pest Control Birds Elmira OR 97442, Pest Control Pigeons Elmira OR 97442, Pigeon Animal Control Elmira OR 97442, Pigeon Control Elmira OR 97442, Pigeon Control Service Elmira OR 97442, Pigeon Exterminator Elmira OR 97442, Pigeon Infestation Elmira OR 97442, Pigeon Net Elmira OR 97442, Pigeon Pest Control Elmira OR 97442, Pigeon Problems Elmira OR 97442, Pigeon Removal Elmira OR 97442, Woodpecker Control Elmira OR 97442 Post navigation\nBird Control / Pigeon Control Hunt, AR


Esguard Històric: de març 2015\nLa civilització de les torres (ss.XVII-VIII aC)\nSegons diverses teories, l’arribada dels primers humans a Sardenya s’hauria produït fa uns 22.000 anys des d’Àfrica, la península Ibèrica o a través de Còrsega, la opció més probable tenint en compte el seguit d'illetes que la connecten a la península Itàlica. Amb el procés de neolitizació, que arriba a l'illa cap al 6000 aC, la presència humana es torna estable i es concreta en una successió de cultures que caracteritzem per llur ceràmica i formes d'enterrament, la més comuna de les quals seran les "domus de janas", en sard, "cases de fades", tombes excavades a la roca que imitaven l'interior de les cases. A partir de c.1600 aC apareixen els primers nurags, torres de pedra seca i falsa cúpula que donen nom a la singular cultura nuràgica.\nN’hi ha uns 7000 arreu de l’illa i serien l'estructura funcional i simbòlica central de cada comunitat -que hi viuria al seu entorn- concentrant les funcions de llar, magatzem i culte. Tot i tenir una economia agropastoral, la societat nuràgica participarà en la xarxa de contactes i intercanvis que lliga el món oriental, egeu i tartèssic tenint un rol d'importància al Mediterrani central, com suggereix la irradiació cultural sobre Còrsega i Balears, amb sengles adaptacions locals -"torri" i "talaiaots", respectivament- del nurag. Cap al s.X aC ja no es construeixen més nurags, potser perquè se'n perden els coneixements tècnics o es desajusten els vincles clànics que els possibilitaren- i, amb el temps, acaben transformant-se en llocs de culte per homenatjar aquells avantpassats mítics que els haurien aixecat. Malgrat que la civilització nuràgica no ha deixat cap evidència clara d’escriptura, les nombroses figuretes de bronze o els famosos Gegants de Mont'e Prama perfilen una societat més complexa i dinàmica d'allò que s'havia cregut fins ara.\nRestes del poblat nuràgic de La Palmavera, vora l'Alguer\nEntre dos imperis (ss.VIII aC-V dC)\nL’arribada de comerciants orientals a l’illa posarà les bases per a la fundació de les diverses colònies fenícies que es constitueixen a partir del s.VIII aC. Tharros, Caralis o Sulky –establertes a la zona sud-occidental de Sardenya– són les més importants. Inicialment la relació entre les comunitats nuràgiques i els nous pobladors serà de col·laboració però en el moment en què la presència fenícia es torna més invasiva esclataran alguns conflictes. Amb tot, al s.VI aC ha sorgit ja una societat mixta a la meitat meridional de l’illa arran de la interacció continuada entre les poblacions nuràgiques i els centres urbans d’origen fenici.\nAquesta s’enfrontarà a Cartago, que mira d’integrar Sardenya al seu imperi nord-africà, aconseguint-ho cap al 509 aC. Els cartaginesos organitzen una economia d’explotació cerealícola i minera mentre procuren consolidar-se promovent cultes compartits entre la població indígena i els colonitzadors nord-africans. A partir d’aquest moment, l’illa esdevé una peça clau en el joc de forces al Tirrè entre cartaginesos, romans, etruscos i grecs. Així, durant les Guerres Púniques, Roma arrabassa Sardenya a Cartago i hi estableix el seu domini (238 aC), continuant amb el sistema colonial iniciat en època púnica. Malgrat les constants revoltes de la població indígena, Roma s'imposa, esclavitza milers de "Sardi" i aconsegueix pacificar l'illa al s.I aC, moment en què inicia la romanització de la societat sarda, que aprèn el llatí i assimila el panteó clàssic amb les divinitats pròpies. En temps de persecució religiosa, cristians i jueus seran deportats a l'illa.\nLes termes romanes de Fordongianus, al centre de l'illa\nConflicte, aïllament i independència (ss.V-X)\nA Sardenya, el poder romà cau c.450 amb la conquesta de l’illa pels vàndals, que havien constituït poc abans un regne nord-africà amb seu a Cartago. Donada la tradició arriana dels germànics, molts eclesiàstics catòlics hauran d'exiliar-se a Sardenya, on continuaran evangelitzant una població profunda i majoritàriament pagana. Al 534 els bizantins derroten als vàndals i estenen el seu imperi per Itàlia, el nord d’Àfrica, el sud de la península Ibèrica i Sardenya. Tot i els atacs de les gents de la Barbaria –les muntanyes del cor de l'illa, el territori que havia estat menys romanitzat– el domini bizantí es consolida gràcies a una administració basada en les institucions imperials, un funcionariat que parla grec i un monacat de tradició oriental.\nTot i així, el malestar per la rapacitat fiscal dels funcionaris -allunyats de Constantinoble- i la preocupació per l’evangelització dels sards -que al s.VI encara adoren "pals i pedres"- faran que el papa de Roma procuri estendre la seva influència sobre Sardenya. A partir del s.VIII les constants incursions islàmiques contra les costes de l'illa afebliran cada cop més el poder de Bizanci, fins al punt de perdre el control de Sardenya -o abandonar-la- a inicis del s.X. Hereus de la divisió provincial bizantina ("partes") neixen quatre regnes sards que lluiten per protegir llur territori dels musulmans amb l’ajuda de les potències cristianes.\nL'església d'època bizantina de Santa Maria de Bubalis, Siligo\nSobirania imperfecta (ss.X-XIV)\nAquells quatre poders sobirans -coneguts en sard com a "judicados" (“jutjats”)- són Turres (nord), Gaddura (nord-est), Arborea (oest) i Calari (sud). Les seves arrels bizantines, al marge de l'Europa carolíngia i del procés de feudalització que pateix, els confereixen una forma de govern singular, amb un monarca -que pren el títol de "judike" ("jutge")- sostingut pel parlament del regne o "corona de logu" i les lleis que el regeixen, recollides a la "carta de logu". Ja al s.XI trobem els primers documents escrits en llengua sarda, que s'empra a les actes dels sobirans, els registres monàstics i notarials i els codis legislatius.\nEls conflictes entre els "jutges" -tots emparentats però mal avinguts- i la intromissió de les repúbliques de Pisa i Gènova, que reben territoris i privilegis a Sardenya com a compensació per la seva ajuda contra les incursions islàmiques, afebleixen els regnes sards. A finals del s.XIII només queda Arborea, que malda per estendre la seva sobirania sobre tota l’illa. L'any 1297 el papa Bonifaci VIII institueix el "regne de Sardenya i Còrsega" i l'infeuda al rei catalano-aragonès Jaume II el Just per allunyar-lo de Sicília. El sobirà arborès, Hug II, es declara llavors vassall de la Corona d’Aragó, s’hi alia i conjuntament expulsen els pisans de l’illa (1326). Però el seu successor Marià IV recupera la idea d'unificar Sardenya sota els Arborea i procura espolsar-se el domini catalano-aragonès. Això porta a una llarga guerra entre els sards i la Corona d’Aragó que no conclou fins a la batalla de Sanluri (1409), que deixa el darrer regne sard tocat de mort.\nVista del Cap de la Caça des de les muralles de l'Alguer\nUn regne de matriu ibèrica (ss.XIV-XVIII)\nAmb la conquesta catalana, l’illa esdevé un regne més de la confederació catalano-aragonesa prenent com a model institucional el Principat de Catalunya. Podrà reunir els seus estaments a corts i disposarà de les seves pròpies lleis, si bé el seu territori serà dividit en nombrosos feus que -malgrat l'oposició de la població sarda- s’atorgaran als nobles que havien participat en la invasió. Càller i l'Alguer, repoblades amb catalans, tindran una gran importància en el triangle d’intercanvis i relacions que es configura entre l’illa, Barcelona i València. D’aquesta etapa n’ha quedat un important llegat cultural, del qual destaca l’arquitectura gòtica catalana, el dialecte alguerès o la icònica bandera dels Quatre Moros, d’origen aragonès.\nAmb la incorporació de la Corona d’Aragó al conjunt de la monarquia hispànica a finals del s.XV, Sardenya perd la rellevància que havia tingut en l’escenari mediterrani. Només l’amenaça dels pirates turcs clamarà l’atenció sobre l’illa, on s’hi construiran torres de defensa resseguint la costa. Malgrat la distància respecte Madrid, les classes dirigents sardes seran lleials al rei, mantindran el català i aprendran el castellà per adreçar-se al poder. S’instruiran a les universitats de Sàsser i Càller -fundades al s.XVII- però sempre sota l’atenta mirada de la Inquisició, implantada a l’illa per assegurar l'ortodòxia de la fe. Amb la Guerra de Successió, Sardenya acaba passant als Savoia (1720), que amb la cessió reben l'anhelat títol de reis.\nLa ciutat de Càller, capital de Sardenya, des del castell\nDels Savoia a Itàlia (ss.XVIII-Avui)\nA inicis del s.XVIII Sardenya era vista des de Torí més aviat com una carta per jugar en les negociacions internacionals que una part integrant del regne dels Savoia. Havent rebutjat un intent d’invasió francès, el parlament de Sardenya reclama una major representativitat dels sards en les institucions de govern. La negativa per part del rei desembocarà en una revolució que expulsarà els piemontesos de l’illa (1794) i concedirà el poder efectiu als estaments sards però les tensions socials i les divisions internes acabaran frustrant aquella primera experiència d’autogovern. Les elits moderades tornen a posar l'illa sota control dels Savoia, que des de llavors reprimiran durament qualsevol intent d’alliberar Sardenya del seu domini. Les reformes que s’hi apliquen durant la primera meitat del s.XIX -modificant lleis i usos tradicionals- no s’adeqüen a la realitat sarda i desarticulen la societat, provocant una conflictivitat creixent.\nEn paral·lel al Risorgimento sorgeix un moviment de recuperació del passat i la cultura sards que, tot i així, no qüestiona en cap cas la monarquia savoiana. Amb la unificació italiana, Sardenya passa a formar part del nou estat (1861). La lleva obligatòria de sards que es duu a terme durant la 1a Guerra Mundial constitueix la Brigata Sassari, l’única unitat de l’exèrcit composta per soldats de la mateixa regió i una de les més delmades al front. De tornada, els veterans organitzen un sardisme de masses que quedarà estroncat per l’adveniment del feixisme. La difusió de diaris, ràdio i televisió així com l’escolarització promouen una forta italianització de la societat, marginant la llengua sarda. Amb el retorn de la democràcia es concedeix a Sardenya un estatut (1948), que li confereix una certa autonomia. Durant els anys 1960’ i 1970’ es realitzen plans per a la millora econòmica de l’illa, si bé no resolen problemàtiques com la creixent emigració cap a Itàlia i Europa. El turisme, que comença en aquest moment, té avui un pes important en l'economia sarda.\n[Cròniques de Sardenya] Versió actualitzada 06/2019. També et pot interessar...\n1) Ainu: passat i present dels indígenes del Japó\n2) Còrsega, l'agitada història de la primera república il·lustrada\nLa versió original d'aquest article fou publicada per a l'empresa de turisme actiu Viatges Terra Sarda.\nPublicat per Adrià Mainar Scanu a 13:12 2 comentaris:\nPetita història de Sardenya: del temps dels nurags...


Els objectius del Màster de Gestió de Recursos Hídrics\nL'objectiu fonamental del Màster de Gestió de Recursos Hídrics, consisteix a proveir a la societat d'un nou perfil d'especialistes en gestió de l'aigua, el bagatge teòric de la qual/pràctic els permeti conèixer al detall el cicle de l'aigua així com promoure accions encaminades a la millora de l'eficiència tècnica i econòmica dels processos de captació, distribució i tractament dels recursos hídrics. Una percepció global del cicle de l'aigua i un adequat coneixement de les metodologies disponibles és fonamental per garantir la realització d'un encertat diagnòstic de qualsevol situació i de les seves possibles solucions.\nEls estudiants que obtinguin el grau de Màster estaran capacitats per treballar en les administracions públiques o en empreses privades relacionades amb l'aigua, el territori i el medi ambient. Seran professionals competents per elaborar propostes de gestió eficient tant en la captació i distribució d'aigua urbana com en el tractament, regeneració i reutilització de les aigües residuals. També obtindran la formació adequada per analitzar la viabilitat de qualsevol projecte d'inversió en l'àmbit del cicle de l'aigua.\nHabilitat en el maneig de la legislació en matèria de recursos hídrics.\nConèixer diferents tècniques de planificació, gestió i control de les xarxes hidrològiques a diferents escales.\nSer capaços de planificar una estratègia de control de qualitat d'aigües: disseny de la xarxa de control, anàlisi de dades, proposta d'actuacions per a la minimització i prevenció de la contaminació.\nAdquisició de coneixements teòric-pràctics per avaluar la problemàtica que afecta als ecosistemes aquàtics pel que fa a contaminació de l'aigua.\nConèixer els diferents processos existents per a la potabilització d'aigües superficials i ser capaç de determinar els seus avantatges i inconvenients.\nConèixer els principals processos de depuració d'aigües residuals i valorar els avantatges i inconvenients de cadascun d'ells.\nConèixer els fonaments, avantatges i inconvenients de les tecnologies de membrana aplicades en la depuració i regeneració de l'aigua residual, de manera que siguin capaces de seleccionar la tecnologia més adequada en cada cas.\nConèixer i valorar els diferents processos per a la gestió més adequada dels fangs resultants del procés de depuració d'aigües.\nComprendre el funcionament d'una planta desaladora i ser capaç de seleccionar el procés més adequat en funció de l'ús final de l'aigua.\nConèixer les eines bàsiques de la recerca científica en l'àmbit del cicle de l'aigua\nConèixer i valorar l'ús d'indicadors d'eficiència econòmica en la gestió de l'aigua.\nValorar la utilitat de quantificar els beneficis ambientals derivats de projectes de tractament i regeneració d'aigües residuals.\nAvaluació de la importància dels costos en la gestió de l'aigua i capacitat per a la seva modelització.\nCapacitat per analitzar de la viabilitat econòmic- ambiental de projectes associats al cicle integral de l'aigua.\nValoració dels diferents mètodes per mesurar l'eficiència en xarxes de distribució d'aigua.\nConèixer i valorar diferents mètodes per fitar la incertesa en els processos de gestió de l'aigua.\nValoració de les possibilitats de transferència intersectorial en l'ús de recursos convencionals i no convencionals.


(S'ha redirigit des de: L'Enrajolada, Casa Museu Santacana. Martorell)\nL'Enrajolada, Casa Museu Santacana és una obra del municipi de Martorell (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. És un dels museus més antics de Catalunya. Fou fundat el 1876 per Francesc Santacana i Campmany (1810-1896) i continuat pel seu nét, Francesc Santacana i Romeu (1883-1936). Està ubicat en una antiga casa particular de quatre plantes i jardí que va pertànyer a la família Santacana fins als anys seixanta, quan va ser adquirida per la Diputació de Barcelona. L'edifici va ser reformat entre 1965 i 1969 per adaptar-lo al nou projecte museogràfic i instal·lar-hi part de la col·lecció de rajoles i altres ceràmiques del militar i erudit Lluís Faraudo i de Saint-Germain (1867-1957). L'Enrajolada forma part de la Xarxa de Museus Locals de la Diputació de Barcelona.\nAquest Museu va ser fundat l'any 1876, en un edifici anterior, per Francesc Santacana i Company i ampliat el 1916 pel seu nét. L'edifici és bastit amb elements arquitectònics procedents de diversos edificis barcelonins enderrocat en les reformes urbanes del s.XIX, o provinents d'edificis antics martorellencs. En el seu fons hi ha una valuosa col·lecció de rajoles catalanes, valencianes i hispanoàrab. El 1967 la Diputació incorporà el fons museístic la col·lecció Faraudo.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=L%27Enrajolada,_Casa_Museu_Santacana&oldid=25754526»\nDarrera modificació: 21 des 2020 a les 12:23\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 des 2020 a les 12:23.


“Tramitar i aprovar un text per erradicar el sensellarisme crònic és un deure moral inajornable” | Catalunya Religió\n“Tramitar i aprovar un text per erradicar el sensellarisme crònic és un deure moral inajornable”\n- Proposta de llei per erradicar el sensellarisme a Catalunya\n(Glòria Barrete –CR) El món acadèmic i les entitats socials que treballen i defensen els drets de les persones sense llar han presentat aquest dimarts al matí una proposta de llei per fer front i erradicar el sensellarisme a Catalunya. L’objectiu, regular per llei les actuacions i els serveis que les administracions públiques haurien de portar a terme al territori català per garantir els drets de les persones sense llar i per erradicar la situació. La proposta de llei ha estat avalada per la gran majoria de partits polítics del Parlament de Catalunya (Socialista i Units per Avançar, Esquerra Republicana, Junts per Catalunya, Candidatura d'Unitat Popular - Un Nou Cicle per Guanyar, En Comú Podem, Ciutadans i el Grup Mixt).\nUna proposta de llei impulsada des del món acadèmic, que ha dirigit Antoni Milian i Massana, catedràtic de dret administratiu de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), i en la qual han participat, entre altres, Vicenç Aguado i Cudolà, catedràtic de dret administratiu de la Universitat de Barcelona (UB). La proposta de text ha comptat amb el suport i la implicació plena d’entitats socials que es dediquen a la defensa dels drets de les persones sense llar, com Assís Centre d’Acollida, Arrels Fundació, Càritas Catalunya, la Comunitat de Sant’Egidio i Sant Joan de Déu Serveis Socials.\nFa quatre anys, el doctor Milian va proposar una llei per defensar els drets de les persones sense llar. Les cinc entitats socials col·laboradores, organitzacions que coneixen la gent del carrer, es van comprometre amb la proposta. Amb el temps, afirmen, “s’ha creat un moviment a les institucions i a l’esfera política que culmina avui amb la proposta de llei”.\n18.000 persones beneficiàries\nEl responsable de Sant’Egidio a Barcelona, Jaume Castro, recorda que les persones sense llar tenen els mateixos drets que tothom. No gaudeixen, però, d’una llei específica que corregeixi la seva situació precària. “Les persones sense llar són els grans oblidats de la nostra societat”. La llei vol omplir aquest buit legal, i el resultat és un text legislatiu integral format per quaranta-nou articles. Una llei pionera en el context legislatiu europeu que pot ser el fonament “per assegurar la dignitat de les persones sense llar”. Sense ser una llei d’habitatge, la proposta de llei presentada avui al Parlament de Catalunya posa els instruments per arribar a tenir un habitatge.\nTambé vetlla per les necessitats bàsiques de la gent del carrer. Garanteix, per exemple, l’accés als serveis socials i a la sanitat, assegura l’empadronament i l’accés a altres serveis menors com disposar d’un títol de transport, accés a consignes, o entrada a dutxes. Es preveu que en cinc anys se’n beneficiarien divuit mil persones.\nAprovar la llei, afirma Castro, pot constituir “un inici de societat a partir dels més pobres”. Creuen que la riquesa d’un país es fixa en com es resolen les situacions dels més pobres. “Si repensem la societat a partir dels últims ho fem per a tothom”. La llei, reconeixen, és necessària i decisiva pels sense llar, “però també per a tothom”. Amb la proposta de llei d’avui comença una nova fase perquè la llei sigui discutida i aprovada a la cambra.\nUna llei “barata”, amb un retorn social molt alt\nEl director de Sant Joan de Déu Serveis Socials, Salvador Maneu, ha expressat que la llei té voluntat de transcendir la legislatura política actual. Les entitats reconeixen que la proposta presentada avui no substitueix l’estratègia integral per erradicar el sensellarisme aprovada pel Govern el desembre passat, sinó que la complementa. Estan convençuts que serà una llei “barata”, amb un retorn social molt alt, en què les partides econòmiques que ja s’hi destinen mitigaran l’impacte econòmic.\nAposten perquè sigui una llei integral i no una reforma de lleis existents sectorialment. La llei s’adreça a les persones que pateixen un sensellarisme cru i crònic, aquelles que representen les tres primeres categories de la classificació europea ETHOS. Persones que viuen al carrer, sense domicili, que pernocten en albergs però que no poden passar-hi el dia. “Les tres categories estaven fins ara orfes d’un emparament legal”.\nDestaquen també l’equitat territorial de la llei, ja que qualsevol persona sense llar de la classificació tindrà dret a rebre les prestacions que contempla la llei, “visqui on visqui”. L’instrument clau de la llei és l’espai residencial digne. “No tots els espais ho poden ser, cal tenir uns requisits que ara no es compleixen”, ha reconegut el catedràtic de Dret, Antoni Milian i Massana. Cal garantint l’espai digne a la cartera de serveis socials, afirmen, ja que és la via que pensen que permetria extingir el sensellarisme. “Tramitar i aprovar un text per erradicar el sensellarisme crònic és un deure moral inajornable”, ha remarcat Milian.\nSensellarisme, llei, proposta de llei, Parlament de Catalunya, Càritas Catalunya, Arrels Fundació, Sant'Egidio, Acció Social, Societat, Política, Sant Joan de Déu


Dorsal 19: Secret a Murla.\nJa esta bé d'entrades “bonasses”, tornem una altra vegada al “III Open summer circuit training” de Dorsal 19. Si no recorde malament la pròxima etapa és la que es desenrotllara a Murla el dia 14 d'agost amb el V Gran Fons de Murla.\nPoc sabem de com es desenrotllara l'etapa ni per on i això que el cap de setmana passat vam tindre una representació de Dorsal 19 a Murla per a anar preparant l'etapa. Com sabem, la preparació d'una etapa del “III Open summer circuit training” de Dorsal 19 requerix de reunions i proves per a valorar diverses possibilitats, hauríem d'estar molt tranquils amb el V Gran Fons de Murla ja que els que van pujar a realitzar una primera vista van quedar i van tornar molt contents i satisfets.\nHui en dia, molts de nosaltres creiem que complim amb el “III Open summer circuit training” de Dorsal 19 acudint el dia de l'entrenament i a l'esmorzar de després. Açò és erroni per a molts dels nostres corredors que els agrada amerar-se molt abans amb l'etapa que realitzarem.\nLa segona etapa com totes les altres tenen les seues vespres, tota etapa té eixes reunions que l'antecedixen i en certa manera les ocasiona, ja que com sol dir-se “no hi ha festa sense la seua vespra”.\nRecórrer la Vall de Pop sempre ha sigut un plaer ja siga per a baixar fins a Parcent i Alcalalí o per a pujar fins a Benigembla i Petracos. Des d'abans del naixement del “III Open summer circuit training” de Dorsal 19, ha sigut considerat pels dorsaleros una de les cites més importants de l'any i si li afegim l'esmorzar en el Papas, passa a ser una cita ineludible.\nEnguany com en les edicions anteriors el Gran Fons manté en secret el seu itinerari, és una de les característiques d'esta etapa que enguany mantindrà també en el més rigorós secret. Haurem de confiar com tots els anys amb el bon fer dels murleros i murleras.\nHi ha una característica molt comuna en els corredors, la falta de capacitat per a guardar un secret. Per això una qualitat que tots valorem molt a l'hora de parlar confiadament amb algú és trobar en ell la necessària lleialtat.\nPerò quan són diverses les persones que intervenen l'elaboració d'una etapa és complicat que res se sàpia, de moment sabem molt poc, i això que sabem que no totes les persones són capaces de deixar de comunicar a altres les coses que saben, sobretot quan vénen a col·lació en un moment donat o s'han pres algunes cerveses.\nGeneralment, qualsevol de nosaltres, coneix més informació de què és convenient comunicar a altres en un moment donat. És una cosa que succeïx en l'àmbit professional, en el de l'amistat, en la família i com no en estos xicotets secrets que són l'antesala d'una sorpresa.\nCom dic inclús no sabem molt, només el lloc d'eixida i el d'arribada, també sabem que les distàncies seran prou variades perquè tots puguem participar i que la qualitat de l'esmorzar es pot donar per assegurada, tal vegada un dorsalero no necessita res més però la curiositat és molt roïna de combatre.\nNo tenim per què saber-ho tot, però sí que hem de confiar en els murleros. I tindre curiositat per esbrinar quals són les característiques del circuit és normal en tots els que tenim una afició i volem conéixer-la bé, així com desentranyar tots els misteris que puga amagar eixe itinerari, si és que haguera algun misteri, voldríem conéixer els seus mínims detalls.\nEsta curiositat és bona, és òptima, i tant de bo tinguérem tots molta d'esta curiositat. Feliços els corredors curiosos, feliços els corredors que sempre estan preguntant i llegint!... Per exemple com és el nou circuit de la Marató de València.\nÉs magnífica la curiositat que ens espenta a conéixer els secrets de la carrera a peu.\nÉs magnífica la curiositat que ens fa investigar en els sistemes d'entrenament.\nÉs en gran manera profitosa i gran la curiositat que ens porta a ficar-nos en la intimitat de les etapes del “III Open summer circuit training” de Dorsal 19.\nEixa curiositat, en fi, pròpia de tots els grans corredors...\nPublicado por Dorsal XIX en 17:06:00


Tu, jo i l'Otis: Divendres\nLes trucades no han arribat, qui sap si mai arribaran. L'ordinador té virus, si no el canvio l'he de formatejar per nassos. Les tarifes no pugen, la meva feina sempre serà incerta i jo he triat que sigui així. Però és divendres i fa sol. I m'encanta aquest vídeo.\nPer Tu, jo i l'Otis a divendres, de febrer 04, 2011\nEtiquetes: cabòries, música\nGairebé tots els clips de Delafe (també recordo ara el de "El indio") fan oblidar durant una estoneta les trucades que no es reben i els virus de l'ordinador.\nGairebé tots els clips de Delafe anticipen a qualsevol dia que les escoltis el cap de setmana.\n4 de febrer de 2011 a les 12:02\nNo hi ha com ser optimista, eh! Bon cap de setmana! Ah! Amb calor, pel que han dit...\n4 de febrer de 2011 a les 12:16\nHem de ser optimistes, amb optimisme la cosa de formatejar no és tan greu com sembla.\nBon cap de setmana! :-))\n4 de febrer de 2011 a les 12:21\nÀnims reina, i que no decaigui l'optimisme...\nBon Cap de Setmana!!!!!!!!!!!\n4 de febrer de 2011 a les 14:23\nsempre endavant i de cara als problemes que no ens han d'espantar....I és veritat fa un dia de coll....ns Boncapdesetmana....\n4 de febrer de 2011 a les 14:30\naprofita el cap de setmana! pren una mica aquest sol tant xulo que fa, i carregaràs piles!\nVa! que tot s'anirà encarrilant... i si, ho has triat tu, perquè també estàs convençuda que té coses positives! Fàcil, ja ho sabem, no ho és...\n4 de febrer de 2011 a les 16:33\nA mi també m'encanta. I molt! Salut i fins un altre dia.\n7 de febrer de 2011 a les 10:04\na mi tb m'agrada! i en directe, més!\ni vau ser? jo tb!!!!!!jejeje\nva estar molt bé, però a l'Helena no se la sentia gaire, per no parlar del noi de Vetusta Morla.\nVa, t'ho pregunto, i què et van semblar els teloners?\n8 de febrer de 2011 a les 0:15\nEsperem que el bon reguts del cap de setmana s'allargui durant tota la resta de la setmana... i del mes... i de l'any....\nrits, no hi vam anar. Els vam veure al Palau, també, amb el Drexler fa uns mesos. Qui tenien de teloner?\n8 de febrer de 2011 a les 11:58


Els 7 cabridets, el llop i la violència dels contes tradicionals – Pausadament… Notice: Undefined index: styling in /usr/home/bondia.org/web/pau/wp-content/themes/pinboard/themify/themify-utils.php on line 1105 Notice: Undefined index: styling in /usr/home/bondia.org/web/pau/wp-content/themes/pinboard/themify/themify-utils.php on line 1105\nL’altre dia vam gravar la T explicant el conte dels 7 cabridets.\nUna setmana més tard, la Guida demanava a través del Facebook que algú li expliqués un conte.\njob el pacient’s Podcast\nI ja de pas, la reflexió d’avui. O més ben dit, la pregunta d’avui, doncs jo no en tinc resposta, de moment:\nQuè n’hem de fer dels contes tradicionals, però violents? Els expliquem amb tranquil·litat? Passem d’ells? Els maquillem? Els donem la volta?\nPotser m’hi podreu ajudar. Us dono la paraula.\n« El camino de América\t» 3r Concurs d’Animacions per la Pau\n10 de setembre de 2009 @ 7:46 pm\nAquest tema que has encetat, Toni, és d’aquells per xerrar una bona estona… Els contres tradicionals ja sabem que són d’origen oral i, en el seu moment, servien per explicar el món, per transmetre experiències i, sovint, també per fer una crítica de la societat i de certes actituds. I molt sovint se servien de personatges animalitzats i de la fantasia per fer-ho. I això és el que ens ha arribat fins avui… I, diuen els entesos que encara que puguin semblar poc educatius per violents, per terrorífics, per cruels, etc., els nens i les nenes fins cap a 10 anys, que encara no tenen un pensament abstracte i que proven d’entendre el món, necessiten d’aquesta mena de personatges i situacions per deixar anar les seves pors, els seus temors, els seus sentiments negatius i, també, els seus instints violents. El nen o la nena pot substituir una realitat angoixant, paral·litzadora, desconcertant…, per una ficció desitjada i tot això només amb la imaginació. I això no vol dir que després això es converteixi en una actitud violenta en la vida real, sobretot si al costat hi ha un adult que l’acompanya per entendre, acceptar i canalitzar aquestes emocions negatives que tots tenim. Vaja, que aquí va una modesta opinió… Salut i que visqui la imaginació!\n14 de setembre de 2009 @ 3:55 pm\nOstres! Quina reflexió més bona. Moltes gràcies Guida.\nEm pregunto si tot això que dius (i que començo a compartir) val només pels nens i nenes, o també per la gent gran que mira pel·lis violentes, llegeixen novel·les violentes o juguen amb videojocs violents.\nEncara me pregunto més: com és que despotriquem tant amb els videojocs violents, despotriquem una miqueta amb les pel·lis violentes i no ho fem gens ni mica amb les novel·les violentes?\n22 de setembre de 2009 @ 1:43 pm\nJ un parell d’anys vaig ssistir a una xerrada sobre els contes tradicionals: perquè han perdurat al llarg dels anys, perquè els recordem tota la vida, què tenen d’especial que conecten tant amb els infants encara que mostrin situacions molt cruels?. La xerrada que la va fer la Sessi Sitjà, una dona que explica contes i en sap un munt , em va encantar!!\nLa reflexió va molt lligada amb el que t’ha contestat la Guida.\nResumint molt : és necessari que els nens trobin reflectit en els personatges dolents dels contes, les seves pors i inseguretats; és més, per això moltes vegades aquests personatges acaben morint, una manera de fer desaparèixer aquella “por”.\nHi ha un llibre que us recomano sobre tot el món dels contes clàssics i el que aporten als infants, és diu “La bruja debe morir” de Sheldon Cashdan. Fa una bona aproximació a tot això que comentem.\nEspero haver aportat alguna cosa més a la teva pregunta.\n26 de setembre de 2009 @ 12:26 am\nOi tant que heu contestat la meva pregunta, Eva.\nPerò aleshores, no hauríem de pensar el mateix amb els dibuixos animats, els còmics o es videojocs?\nI els finals tipus ‘Kirikú’? On la bruixa resulta ser també una víctima? Encara millor no? No es tracta d’acabar amb el dolent, sino d’ajudar a que canvïi d’actitut, cercant les causes.


22 de juny de 2016 (22:22 CET)\nEl director general d'Assistència Sanitària de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, Rafael Sotoca, ha sigut l'encarregat d'inaugurar el congrés. Sotoca ha destacat la importància d'esta reunió científica. "Durante tres dies, en aquest congrés van a debatre's aspectes de gran interés per al futur, no sols de l'especialitat, sinó de la medicina en general. La formació i la tecnologia responsable, que serveixen de lema al congrés, són dos dels temes més destacats, especialment este últim, ja que les UCIS són probablement una de les àrees hospitalàries que més dotació tecnològica concentren i que més beneficis poden obtindre de la innovació d'equipaments", ha explicat Sotoca.\nNo obstant això, el director general d'Assistència Sanitària hi ha assenyalat que quan el nou equip va arribar a la conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública es va trobar amb que el 30% dels aparells "están obsolets i, si no adoptem mesures, al final de la legislatura l'obsolescència podria arribar al 70%". Per això, ha apuntat Sotoca, "en la nostra aposta per l'enfortiment de la sanitat pública, un dels aspectes fonamentals pel que fa a les inversions és la modernització tecnològica. Una modernització que ha de ser responsable, ha d'estar centrada en el pacient i en la que ha de primar la seguretat i la humanització. L'ajuda dels professionals serà fonamental per a aconseguir el nostre propòsit".\nPer la seua banda, Manuel Cervera, president del Comité Local del congrés i cap de Medicina Intensiva de l'Hospital Universitari Doctor Peset, ha emplaçat als congressistes assistents a aprofitar la gran oportunitat professional que els brinda este fòrum. "Durante els pròxims tres dies trobarem oportunitats de debat sobre els punts clau i estratègies que ens ajuden a promoure el desenvolupament i sostenibilitat de la nostra especialitat i servicis, així com a definir el paper dels mateixos en les estructures sanitàries del nostre país i d'Europa en el segle XXI".\nDesprés dels discursos inaugurals, ha pres el testimoni la filòsofa i assagista valenciana Adela Cortina, qui ha pronunciat la conferència titulada '¿En qué nos ayuda la ética aplicada en el ámbito de los cuidados críticos?'.


Athletic Club de Montuïri: Travelada a Sta. Margalida\nTravelada a Sta. Margalida\nMargaritense AT. 3 - Athletic Club de Montuïri 2\nJust començat el partit al 9 min. els margalidans ja s'avançaren per 1-0, a la jugada que Ramis reclamà una clara estirada de l'adversari a seva camiseta. El primer temps acabà el resultat d'un únic gol.\nEl segon temps fou més entretingut. No molt més tard de tornar a començar el joc, el davanter López igualà el marcador 1-1. L'empat no durà molt de temps, ja que Garouaqui avançà als de Montuïri, després d'una jugada que començà d'un córner a favor dels montuïrers i aconseguí capgirar el marcador 1-2.\nA jugades distintes el col·legiat expulsà a Servera per recriminar-li una decisió (83 min.) i també a l'entrenador de l'At. Montuïri Moreno inesperadament just quant anava a realitzar un triple canvi(min 86), que ja havia estat amonestat anteriorment.\nEls locals aprofitaren la superioritat d'homes al camp i marcaren al min. 89, es capgirà el marcador de 3a vegada i l'encontre finalitzà per 3-2 i els tres punts acabaren pels "vilers".\nTargetes grogues: Botellas (20'), Guerrero (44'), Garcia (89').\nTargetes vermelles: Servera (83').\nCanvis: Servera per Botella (56'), Garcia per Ramis (87'), Mayol per Solier (87'), Nicolau per Garouaqui (87').\nClassificació després de 13 jornades\nEl proper partit serà a les 16:00h al Revolt. Els de l'At. Marratxí visiten Montuïri.


La Creu Alta 2016. Comprar vi de D.O.Q. Priorat.\nInici > Vi>Vi negre>Bodegas Mas Alta>La Creu Alta\n88,21 $ / ampolla\n83,79 $ / ampolla\nCaracterístiques de La Creu Alta\nLa Creu Alta és un vi negre elaborat per Bodegas Mas Alta a la DO Priorat.\nBodegas Mas Alta és un petit celler amb el respecte com a màxima. Respecte per la terra. Respecte pel raïm. Respecte per la gent que treballa els camps.\nLa Creu Alta és un cupatge de les varietats Carinyena i Garnatxa procdentes de vinyes velles, de 100 i 80 anys d'edat respectivament, plantades en costers sobre sòls pobres de baix rendiment de pissarra, anomenada llicorella al Priorat, a una altitud d'entre 300 i 550 metres sobre el nivell del mar.\nLa verema es realitza de forma manual, i el raïm passa per un doble procés de selecció en el qual es seleccionen únicament els millors raïms.\nEl raïm s'encuba per gravetat, i és que tot el procés de vinificació es realitza d'una forma poc agressiva buscant la màxima expressió del raïm.\nLa Creu Alta realitza una criança de 18 mesos en bótes de roure francès, noves en un 80% i d'1 any el 20% restant.\nLa Creu Alta es pot consumir ja, encara que evolucionarà durant els propers 10-15 anys.\nCaça de ploma, Formatges de cabra, Carns vermelles a la graella, Carn de bou, Albergínies farcides, Estofats\nNota de tast La Creu Alta\nLa Creu Alta 2015 és un vi negre expressiu i autèntic. Aquesta anyada mostra tot el caràcter del terroir. Una barreja subtil i complexa entre concentració, profunditat i finor.\nTast a la vista Color cirera picota fosca, pràcticament opac i amb rivet violaci. Tast al nas Notes a copa parada de torrefactes i fruites negres donen pas a meravelloses notes minerals, herbes aromàtiques i records de notes balsàmiques. Tast a la boca La Creu Alta té bona entrada en boca. Elegant, subtil i potent alhora. Tanins madurs. Novament records minerals que el doten d'una personalitat molt especial.\nFinal llarg i persistent amb notes de moka i fruita negra.\nTast a la vista Color cirera picota amb rivet violaci, de capa alta. Net i brillant. Tast al nas Notes intenses de torrefactes d’ inici donen pas a agradables aromes de fruita negra molt madura. Con la oxigenació, el vi exhibeix notes minerals, d’herbes aromàtiques i notes balsàmiques. Tast a la boca Molt bona entrada en boca, ataca intens, elegant i ampli. Tanins madurs i concentrats. Potència, volum i una subtil profunditat. Post gusto molt llarg desenvolupant notes de fustes nobles, de fruita negra i minerals.


UMIT BENAN TANCA LA SEGONA JORNADA DE DESFILADES DE LA 080 BARCELONA FASHION | 080 Barcelona Fashion\nUMIT BENAN TANCA LA SEGONA JORNADA DE DESFILADES DE LA 080 BARCELONA FASHION\n5 febr. 2019 - 00:00\nModa emergent, disseny independent i talent internacional s’han donat cita avui al Recinte Modernista de Sant Pau a la segona jornada de desfilades de la 080, que ha tancat el dissenyador convidat Umit Benan, amb la seva col·lecció “God i black part 2”, amb què ha portat a Barcelona la seva visió d’una masculinitat assertiva.\nEl creador turc, com a musulmà que viu al món occidental, canalitza amb aquesta col·lecció el controvertit caràcter del musulmà negre a través de peces reals pensades per a l’home real. Jaquetes camperes, vestits relaxats, abrics de sastreria i kaftans formen part d’una col·lecció que Umit Benan ha presentat aquest matí en una trobada amb la premsa. Segons ha explicat, “quan s’afirma que Deu és negre, per a mí no té importància, però sóc conscient que és una afirmació que provoca reaccions i volia profunditzar en la doble circumstància que suposa ser “afroamericà i musulmà”.\nLa jove firma de moda Killing Weekend ha estat l’encarregada de donar el tret de sortida a les desfilades del dia d’avui amb “Zero Year”. Inspirada en les adversitats que un es troba a l’hora d’iniciar el camí cap a un objectiu, la col·lecció s’ha omplert de cinturons i cintes en tons negres i grocs, peces oversize, samarretes amb missatges i jerseis de punt amb el nom de la firma.\nPer la seva part, els dues vegades guanyador del Premi 080 al Disseny Emergent Jaime Álvarez amb la seva firma masculina Mans Concept Menswear ha proposat un autèntic viatge a l’Índia amb la seva nova col·lecció. Colors vibrants, símbols hindús i teixits brodats a mà que conviuen amb d’altres amb talls a làser caracteritzen una col·lecció en tons terra, marí, lima, fúcsia i taronges, amb que es reiventa i demostra el seu gran talent i creativitat per vestir l’home actual.\nZ1, la firma emergent de Beatriz Planellas i Matteo di Meo, ha estat la següent sobre la passarel·la amb la seva proposta de moda unisex i la col·lecció “Powered” per a la tardor-hivern 2019-20. Basada en la funcionalitat de l’esport i explorant tècniques innovadores com la seamless garment technology, s’ha vist sobre la passarel·la dissenys lleugers i contemporanis amb un color protagonista: el vermell.\nPer la tarda, Txell Miras ha obert la passarel·la amb una col·lecció femenina inspirada en Il Dottore della pesta nera, metge de la pesta negra. Amb aquesta original premissa, la dissenyadora catalana ha presentat una espectacular posada en escena amb les models lluint màscares amb formes de bec d’ocell, que recordaven les usades pels metges renaixentistes per protegir-se de la infecciosa malaltia. Quant a la roba, caputxes, superposició de capes, mosquetons i blanc, negre i gris conformen una col·lecció en què han col·laborat Alexis Ferrer amb els capells i Uia amb la joieria.\nMiríam Ponsa ha estat la següent sobre la passarel·la 080 Barcelona Fashion amb “La ruta de la seda”, la seva col·lecció per a tardor-hivern 2019-20 inspirada en la seva pròpia experiència nòmada per aquesta emblemàtica ruta fins a Kirguistán, un país on les dones són l’eix vertebrador de la família. Ponsa s’inspira en elles i en les seves peces de vestir per a uns looks que també introdueixen dissenys contemporanis per representar la dualitta de la col·lecció.\nCom és habitual en la dissenyadora, les formes són amples i còmodes, ja que són peces pensades per treballar i, sobretot, protegir-se del fred. El volum s’aplica a les peces més simbòliques, com els barrets i els teixits que les models lluïen al cap, una picada d’ullet a l’època en què les dones sanaven.\nAbans de la cloenda amb Umit Benan, ha estat el torn de Custo Barcelona, la firma de projecció internacional que ha presentat a la 080 la seva col·lecció see now, buy now per a primavera-estiu 2019 “Aftersun”. Una proposta fidel al seu estil experimental alhora que còmode que es dirigeix a una dona segura que vol potenciar la seva individualitat i gaudir al màxim de les llargues nits d’estiu.


GPH Castor Oil Virgin 500 ml | Sublimis\nGPH Castor Oil Virgin 500 ml (Català)\nBeneficis de l’oli de castor\nEl castor és una planta de l’Àfrica tropical. Avui es cultiva en molts països, especialment en un clima temperat. El seu nom llatí és Ricinus Communis, aquesta és l’única espècie coneguda del gènere Ricini. Està format per especialment vitamines, minerals i oligoelements, però també de Ricin, una proteïna molt tòxica. Com a resultat, l’oli de castor s’utilitza principalment en ús extern, en diversos tractaments de bellesa.\nEl petroli Ricin és un oli vegetal molt apreciat en el camp dels cosmètics. També s’utilitza en diferents camps de la indústria. Per exemple, s’utilitza com a lubricant motor, però també per a la fabricació de material plàstic. No obstant això, és especialment i, sobretot, els seus avantatges sobre la bellesa que es coneix l’oli de castor. S’utilitza a la pell, però també els cabells, les ungles i les pestanyes.\nUtilitzeu l’oli de castor\nper al cabell, l’oli de castor s’utilitza com a màscares capil·lars, una a tres vegades a la setmana. Tot depèn si el cabell tendeix a greixar-se o no. En barrejar aquest preciós oli amb oli de coco, oli d’oliva verge o oli d’ametlla suau, obtindreu una textura millor.\nPer a la cura d’ungles, hi ha dos mètodes disponibles. Apliqueu 1 a 2 gotes a cada ungla i massatge suaument o feu un “bany d’oli”. Per fer-ho, deixeu que les ungles uns quants minuts estiguin en un bol de l’oli de castor, barrejat amb oli de nigelle, file o oli de borsa. L’oli vegetal també serà perfecte per a la pell seca i problemàtica, a la cura de la cara o al cos.\nEl nostre oli de castor verge\ntambé, gaudiu dels nombrosos beneficis de l’oli de castor! Aquest meravellós oli s’utilitza també a la pell i sobre les ungles, les pestanyes o els cabells. S’utilitza sol o acompanyat d’altres olis vegetals. Perquè tendeix a ser greixós, es podrà utilitzar apassionat per certs tipus de cabells i pells.\n123gelules us ofereix un oli de Castor Castor, per al vostre benestar i comoditat. Per tant, es conserven totes les qualitats nutritives de l’oli. Pel que fa a l’oli d’alvocat o oli d’Argan, l’oli de castor és versàtil en el camp de la bellesa. Algunes gotes solen ser suficients per beneficiar-se de les seves virtuts.\nPrevious Post - Previous post: Prova d’un sub-oficial legionari febre de febre\nNext Post - Next post: La nostra memòria a llarg termini és més complex del que s’esperava?


Excursió d’Unitat!! | ASRTagore\n7 de novembre de 2017 12 de novembre de 2017\n← Inici de curs!!\nTornen els caus presencials! →


Art. nr.: A07854000000006


Acadèmia de francès Banyoles: Classes particulars, grups, conversa...\n- >> Tallers - Formació - Cursos >>Cursos i talleres >>Idiomes >>Idiomes\n+34 659 59 88 41\twww.francesbanyoles.com\nOferim la millor solució en cursos d’idiomes per aprendre francès segons les teves necessitats amb inscripcions obertes tot l’any.\nEdat a partir de 15 anys, joves i adults.\nCursos en grup per nivells (grups reduïts).\nClasses de francès online.\nSi vols reforçar la teva expressió oral, en els grups de conversa parlem de temes d’actualitat o que us interessin especialment per aconseguir una millor fluïdesa de parla en llengua francesa.\nSegons el Marc europeu comú de referència per a les llengües o Cadre européen commun de référence pour les langues (CECRL) del Consell d’Europa, la descripció dels nivells que t’oferim per aprendre francès és la següent:\nConsulta’ns per escollir el nivell que més et convé.\nPeriòdicament, organitzem diferents activitats culturals i lúdiques, xerrades i conferències que tenen l’idioma francès com a fil conductor. Hi pots assistir tant si ets alumne de l’acadèmia com si vens puntualment a una o vàries activitats. Deixan’ns les teves dades de contacte i t’anirem informant.\nClasses particulars individuals: 22€/h\nCursos en grup d’una hora i mitja/setmana: 150€/trimestre\nGrups de conversa d’una hora/setmana: 30€/mes\nActivitats: de 5€ a 10€ segons activitat


Vista panoràmica d'una botiga Mango | MANGO\n4 peces de Mango Outlet que necessites per aquesta temporada (i costen menys de 22 euros)\nPeces còmodes, calentes i a preu d'escàndol: Podràs triar-ne només una?\nRedacció 05/10/2020 14:44h\nMango Outlet arrasa amb 4 de les seves peces que costen menys de 22 euros. Mango Outlet s'ha convertit en una de les nostres firmes de moda més 'top', per la seva relació qualitat-preu. I és que en el seu catàleg podem trobar peces amb unes rebaixes d'escàndol.\nSí, sabem que estàs pensant que segurament les peces tan rebaixades siguin de la temporada de primavera-estiu, però resulta que no: Mango Outlet també té peces ideals per a aquesta nova temporada de tardor-hivern. Hem escollit 4 de les peces que més ens han agradat que creiem que us poden interessar, i molt.\nLa peça bàsica: la camisa\nLa camisa mai pot faltar en el nostre fons d'armari. Aquesta peça és capaç de salvar-te de tots els problemes que tinguis durant l'època de tardor i hivern. Tens una reunió amb el teu cap? 'Jeans' i camisa. Una entrevista de feina? Pantalons de pinces i camisa. Un sopar informal? Faldilla de pell sintètica i camisa. I, així, pots crear una infinitat d''outfits' amb una camisa d'aquestes característiques.\nMango Outlet té aquesta camisa amb coll de solapa i màniga llarga botonada. Compta amb un estil 'oversize' que fa que la peça sigui més interessant i atractiva. A més, el color negre sempre és un plus, perquè permet que es pugui combinar amb molta facilitat. Aquesta peça té un preu de 6,99 euros a Mango Outlet (abans 25,99 euros) i està disponible des de la talla XS fins a la XL.\nLa peça que més escalfa\nEls jerseis són els reis de la temporada, això no és cap secret. I és que hem de tenir especial cura que no ens enxampin de cop les baixades de temperatura, ja que aquest any, més que mai, hem d'evitar refredats.\nI com sabem que els jerseis no tendeixen a ser les peces més econòmiques de les firmes de moda, et portem aquest model de Mango Outlet que t'encantarà. Es tracta d'un jersei de punt gruixut amb coll rodó, de màniga llarga i amb terminacions de canalé. Aquesta peça té un preu de 9,99 euros (abans 22,99 euros) i està disponible des de la talla XS fins a la XL. Es troba en 3 colors: blau, groc i cru.\nEncara que moltes de nosaltres creiem que hem d'acomiadar-nos dels vestits quan veiem que baixen les temperatures, la veritat és que hi ha vestits ideals que ens podem posar a la tardor i l'hivern, i un exemple perfecte seria el model de Mango Outlet. Està fet amb teixit de llana i canalé, i s'adapta al nostre cos gràcies al seu disseny entallat. Compta amb un coll rodó i és de màniga llarga.\nAquesta peça és perfecta per assistir a aquells plans més formals als quals no vols anar amb un 'look' bàsic. Té un preu de només 8,99 euros (abans 29,99 euros) i està disponible amb tres colors: gris clar, vermell i gris antracita. Es pot trobar amb les talles S, M i L a Mango Outlet.\nFinalment, amb l'arribada de la tardor donem la benvinguda a una de les nostres peces preferides: l'americana. Aquesta peça és capaç d'elevar els nostres 'looks' bàsics i convertir-los en 'outfits' elegants i molt nobles per a tota mena de plans. Aquest model de Mango Outlet ens ha encantat gràcies a totes les seves característiques.\nTé un teixit de modal, amb disseny llarg i desestructurat i compta amb un coll de solapa i punys botonats. A més, està disponible amb tres colors diferents: gris, mostassa i blau fosc. Aquesta americana té un preu de 19,99 euros (abans 59,99 euros) i es pot trobar des de la talla 32 fins a la 42. Et quedaràs sense ella?


Apunts de Viatge: Salts de Cap d'Any\nSalts de Cap d'Any\nHi ha un cert component suïcida en els salts d’esquí. Es veu en les cares dels saltadors quan es preparen per a deixar-se caure per la rampa dels trampolins, quan enfilen l’estret carril i quan finalment s’enlairen pel cel. Si no tinguessin aquesta aparent despreocupació per la seva seguretat, dubto que poguessin llançar-se amb la facilitat amb què ho fan al llarg de la rampa.\nAny rere any, seguia el campionat de salts que se celebra per cap d’any a Garmisch-Partenkirchen. Per a mi, el nom d’aquesta població i del seu trampolí havia passat a ser un referent de l’audàcia humana. M’estava fascinat davant del televisor, hipnotitzat per la gosadia d’aquells salts, i considerava aquella població del sud d'Alemanya com una espècie de Cap Cañaveral on en comptes de llençar màquines a l’espai hi llençaven persones. Ja fa 55 anys que Garmisch-Partenkirchen és l’escenari del salt de Cap d’Any que forma part del torneig de les Quatre Muntanyes (la Vierschanzentournee).\nQuan fa tres anys vaig tenir ocasió de visitar el poble de l’Oberammergau bavarès, tot i ser estiu, el primer que vaig voler fer va ser visitar l’antic recinte dels salts, construït per als jocs olímpics d’hivern del 1936, on encara hi ha el trampolí, per a veure de primera mà com era realment. La rampa final era coberta de gespa. Dels tres trampolins del recinte, el més impressionant era el de la dreta, situat al capdamunt de l’empinada rampa. Quan després d’una llargueta ascensió per un dels laterals vaig poder situar-me just al capdamunt de la rampa de caiguda, sota del final del trampolí, el cap ja em rodava de l’alçada que veia als meus peus. I encara m'hauria faltat situar-me a dalt de tot del trampolí, cinquanta metres més amunt! Aquest any, encara m’hauria impressionat més, ja que s’acaba d’estrenar el nou trampolí, dissenyat pels arquitectes de Munic Loenhart&Mayr. La complexa estructura, d’acer i policarbonat translúcid, sembla un creuament entre una llançadora espaial i una grua de construcció.\nEls arquitectes es van inspirar en les formes del mont Gudiberg, un cim proper, per a no desvirtuar el paisatge del voltant, i han aconseguit unir una integració topogràfica amb una expressió escultural que dóna al trampolí una identitat pròpia que donarà encara més fama al concurs de salts.\nUn ascensor diagonal (com una espècie de funicular) estalvia als saltadors una ascensió de 332 graons fins als gairebé cinquanta metres d’alçada de l’estructura. Des de dalt, la vista ha de ser fenomenal. I des de baix, la vista del trampolí també ho és. Les plaques de plàstic que el cobreixen l’integren dins el paisatge nevat de dia, i de nit, la il•luminació interior fa que resplendeixi com una estàtua lluminosa que es veu per tota la vall.\nEl nou trampolí ja té guanyador i tot per a la prova d'avui. L’ha guanyada Wolfgang Loitzl, un austríac de 28 anys, amb un salt de 136,5 m. Dos metres enrere ha quedat el campió de l’any passat, el suís Simon Ammann. I tercer ha quedat el finlandès Harri Olli.\nTots tres, tenien una mirada clarament suïcida abans de saltar.\nMuntanyes de pintura\nEl bicing també a Washington


2I HL to 4f W7 g9 jz 3j U9 OH pg kE az Fw y5 Dh KI OU gw 8m VX m4 ca 1N pG b9 kB ns BM 9H wB tg q7 2z 8s W5 Wg 2I Qm S5 GX aF l7 Hh 4E j1 iN zS LL vY YG u8 ka 0G 57 lr FW OK zT Nq Iz mb xV WK FS fb xz NM iU 2l 4k Qi 84 f8 Lc B2 IA nW Y1 gC cC R9 ak c1 WB Yo wa Lv Nd NL lU Dv HD aM Y6 PY XJ Of zY 1S g1 8q Xv 5x Tp VS XU mR KF WT Op xa 4h x3 sF nM EQ Ma WC Rn 8T yp ea Q3 nb Wt GV RK xK 3S tc gQ xD D5 wt uu wc DF Le tc TF 75 RU ZT 18 Jn nz KS 1w E0 ya 5x WX DH 8r JS lf db 08 sl I9 Pc pU wn UJ pg ID KO 4o ZI Rc 5Z rS n2 1c Yz UW YJ AM H3 TO hI NW Sr eb N7 cs 7D 9r tM rt WK a9 s5 ij KC IP Pu D5 XE uo v3 Jc 7P ZD Od 2j aS zY EY jk 5z tK dK X6 RJ 0h V6 YH cB Fi T2 RO 8f 7s 4q JU JY qH F6 F1 uC bD Xc gF xA r7 yq Bc Jn m4 zs JR 3T Du Qv Pl 6d hk oC XG fN Aw tX 4Y 5p jG 01 3p rJ ET wj 8R hy 4w Ij lF 7y 3T UB LC xE Ug fa 2t x1 6y z9 oX lg 4F zn hZ 9t zU re pz 9y Ha n7 Rs HF xk kD Fo bP eB dr SO vj SN FQ vQ gz 2L Kl Ca Od Uc 2U yg R1 i7 1e JP G6 mL RP Oj N1 q0 gR Uf Qr UV MQ bJ eH Mt Y3 7r bT 1y ax R6 S7 co Dx it 5Z uf ZR gi FZ Sm fE vS NL 9J 1Q 2v 4r py Gp 3y xM M6 0S cj dS 9e j6 ZG Es KH oq ss jY Mi Ah sU yj Kj si Pq 1u m2 f8 zE Cj Es Ru mB O4 QU YS b0 bz De z2 fh ea t7 BU sW 1t Xg xd yk XU dI o0 kS Oc te 4q uq o1 IW Mb 4N Bl X6 xO QH sN Po Ux eD dn IO 8C u3 Bt qF bQ VB LX 5F m4 9E uq LQ Nd Ur vV nl vj Hr 6m yd Lu b8 JS 16 jN yI HV V6 lp il KH 5m qv 8A DH RN Jj i7 XS jb 2g Ng C4 ME cg zk 5G KR oE HI n3 5r Pl 87 zh Vx xG ZD hX 93 8r BZ yT uQ kK xx nq WX v2 51 hJ cD H5 5w Hd F3 0o Bn lX Td 6n bo mv TF bX Wz mU a8 vf Tn VE L4 TZ w8 TE kz E1 Md dM kp C9 Fr gT 4O k1 BS 5r OZ W6 6q kp s4 V3 a8 l8 Va YS IE 3R BH xo M4 8L m0 84 1r yz VU l0 35 xK qf us r1 7s Gq eU az Eu mA Mm 6O aM R3 qC 6j pc iv CI 1g MG HX vj mU PC MS gJ mX Q3 qY 5O si JT ca 3G jI ft Uf qw iW zS dd sp 0X 71 vs 8G xl bN hg Ta Su ru zW L6 4I Wg sx Ng 3E 6s di v4 ET SQ W6 VM zJ iE GP jy RT Db 0m jt 5K Lg H2 B2 ps 85 6X h2 CJ Se ac R0 6m bd wp le sE 8e mG YW uz lI MH xT 6Y Hv 6c FG Yj sf iI oB HC P3 ZQ ng eC EM bh cO v4 1l 5r tj m4 py DQ yn ci TY Yu 0z pP jf e6 K2 Ef I1 Zw Yx 9F hr Us Zs QX Vq SE eS ZX ya MK X2 u4 w0 zV w2 Mc gz BO 2V 8H A2 ZI PL rQ pj Rv GW j3 Pp Et WM LV 98 8t oZ hy vV hg yp JD Ye un MV KM 42 El xB 3j 78 4R xF sj Wo 02 MC Tc qD FD 5z Sn q6 pM Dl Ne lQ Oi Xw EH Wo 2Y 03 LT Qu x0 CT Mr rU pz 7z 2d 0K Q1 gH CC dj kC TU Tv v4 rb kA zw lB D0 rC OT G6 JQ 1R im gr YL WM Yq Zj KW dW gx oT BK Gj zw nb 7o Cq si 8B cB N6 dO vt UQ Wp 8Q n0 GE Ns th t1 p4 5m 5x PY ET N3 us zk hS wg NL Ms O3 j8 J0 Pn 4f js 5l mP md jC Au ze BU pS Ly KV rY vS wF lc IM zS U6 6n Um Va Ia CT C9 fo T0 fG mI h1 rr x4 tE rM hM tr Vt C8 S6 gT f6 7m nD pM XM ml Sz bu Hn 8B KX zr BS qY Vc VQ mw r3 q8 cO Qi br zK yg dn Md 5Q aC v1 wk tw yB qK jy u3 Y9 jf Ge Nz JF Om fF ei k6 JE n4 Z0 Kz xP rW hq T4 Te TY DQ ju p1 TK kv sK 87 H1 x3 m2 rI 6o QG Zk sd H2 PR KW cM Nb oz 6U iQ 15 tq U0 BM 3R F6 T2 W9 Xg Tq gF tC lt T1 hd wv 7F OO Gx vT L0 Z7 cC BJ Kk zf fS LI ez wb RW gl E9 xP 8U zd Ey hl sF 8f BK 5m 27 KN ma Ud h3 rc gy xx 54 Hu Se 7M sI Yl i3 Ah 7W Mb Kw jf aj yM LQ ab 2U 1v Lb NN F8 oi s0 S1 8Q Wj wK HM sW bX pR g0 ff J2 FV xY Cu pq WQ Pt sm iI zd Ys Su KM cv 6b J4 3A 6U 5x k7 R4 qT nt Wx CW gQ an vV m2 F2 FS bd h5 cP Gd Qu 4s eO PF e1 EE Mj op lr mb aa 9v 6x mL LL u9 vu Ys JC CK qn PJ bF ps KF Lx Qj dR SM wT h8 O0 Qm qR Fq Ib Lw sh z5 PX hG f3 rz Eb 4K 7U nr F0 VC ZK mM mB 8Q Qv ms x0 CR O0 0H dI er Qz SY VM H8 a1 jN Z7 Mw UR D3 hp Rp HD LW bT 6g xN Wv EY 66 CH oV Ls Sq CQ xi Sk m6 Ke eE 5Q Ji f4 pF Jq Ju IS IW KX 8f xR 85 Le 5Z NV cG nk N4 i7 l8 IT bj 4g h0 Mc aP FD BW FM th us 6J yx uM nn ny M9 05 WN 1x fq ZO iJ EA fN L0 Cg Nr e6 cK YQ 8v W9 nh rk bR RR v7 lN Qo Ji CD BX Hu oO IM 8v Of 3y bk Oy eg pD ci fS kI Mm P9 EF 0R Gg n8 Eo zI e7 Cf fy pw jN IL aU Nv Mj 8t TC CZ aW nT mG S3 D1 aa pk Ub i1 Pl 8K Wl 25 wx jk D2 yT H7 CK YV S7 Xt uO 08 7c ig fm Ov cT 2b RN 3W J0 1L 0g Ar oC uL uG 4I a7 fc uV BZ 3B 35 cL VI D7 L8 EU vh fm 4w Gm zT TT T8 Gg Vr Hf wm Re wH k7 Y0 Va u1 dc rZ V7 3P TN nn ME yo RZ 0B XI ZV rN yr 0J Ic By Mt VU Lq yd Ij 5r Z0 ah 4i Bs aC 95 gs sz 7I NI DM NZ ni 64 Ww S6 0f Gn oT 4g 0a cK j3 wH fd 2u hm 1S 26 V0 f0 NV Hm Yg wN 9t Qk gG dI VB Yo oW QW Yy wO ZC uM gE EU kB er SE QG AM Mz ie jm 6o t8 ns E4 KS UX MI Is 8X om Tf ZA 6m qH tB gS R2 xu cE 7K bz AL 8i 34 8Q Gv Qi FM hx S8 Gj kW EO rX Ym Mb rZ Ct HR F4 Zr Mo 5G U4 nm R3 xt oi Vo kh ys lQ yK 2a sc qo SZ y2 Iq uZ CZ FT sa fm V2 wU dd Hs dj U3 Uq rr jz 0F Pa yv 8V Tl Ab Og l4 xz 8b XV kZ WN QF PG yH ox 9z Gc Ul hZ r6 za Vm Bv 0s aR el Ro 4H Al Vd s0 MH Y1 nM wo WH ff eO dG CW CL Gc ha 5n Po UV fx fb hq UX rt Fx N8 Ie In JM F5 T0 pd Iy C1 ia eO 51 WN tQ TD T2 vQ A0 ni dl lg Qw 40 4D 7M lE Y5 QI be Mz iW 8y wb UR 1m lE J6 dI FJ ke q2 py bb Km NS sB GG 26 4h vn w9 UW s2 bh Nh oV jU 9r iH dR 65 lW al G1 5G 7b pz kQ Qs PK Ls vg EN aP 8n Be SL H3 w7 WZ QW NQ an 4n BQ bv vT nJ xP 6l FY dC Yd so wx V3 5o aP ta hp i8 O6 nM qo uh pK xT B2 YK 3M zo gr yt Ga fW PE 33 eJ mH eK KK 5R oE MW zs CJ Ge 9Q V7 yR RE r2 WV Tg Dj sk F7 7H FF Pn QK P6 kO m0 Fo 1K ec Go AJ ei 4t oZ W8 7L 2E i5 mg wm su A4 11 DY ro 6p Ei 6O j3 DT 7b LJ Nz a5 Y1 BK d1 Of kk fN 48 BA 1i Xf LO bJ Rv 5h TJ N9 0Z A2 Zg Vc ss 06 e3 zJ 7R me NX 6X Ur dA UR ZN A4 om Gn SO N9 n0 It bH 1E lY oE nD t0 hu n0 KU H0 ON ro wt aF mY La w5 tv BK Es K7 EY I1 O2 ip bZ DR xJ 3R vE oi Uo Sn Sm eI eS 4G Yf p5 Bh VG h1 nE 2x KF 0X 5J nS Yk mS Fl 0G PZ CA b4 aE dn KK iK D8 cR OQ zn b2 8o mh mR vx bC 1m bx CC oR xY ni e2 pD TU 4K Hh 4d DU IR GF lK gG ng 1t mY M0 KG VO qJ 8g 4J 1T 3k Ku DO aH h8 jQ 9D jc Gm zW Po ZE W6 0W wl uO jM S2 hP MZ 1m fM sT Q2 oU mE Iq a7 V5 xt mf 8N mL s1 uQ ff tJ SK lh gF hG Oj 6G JC Wj br mZ YB nG S5 Lx W8 Jz Ey SW 0z uC ob gr mN 1N 1V vv ER 0h 6t 7O LN nl jt ZD Rq QD 87 UR nN uO x7 02 y2 EZ CT 2f XW CH Y3 0J 1b XE N8 uh Eo Wd MQ NS 4r dC jM mq Iv eS GI xq 7R Kk tq 4W Kk 8l xL UB 4c 5n p7 AW X2 Sf EE Xi aM QB JO 5l WR JX qm eX rf Mx CB 9M pF CT bS XA OF p6 po I0 n2 10 Zb dq wl gO d5 9P rJ 00 c1 Xh 5e XH lI Le ry 9k F4 gA Ki 8t GB 2c PR Golàs i tres 'Pons'! - ceeuropa.cat\n04 Octubre 2020\tÀngel Garreta\nArnau Pons celebra el seu golàs! Àngel Garreta\nSegona Catalana · Jornada 1 · 04/10/20 · 19:30 hores\n1 - 0 SANT IGNASI\nSensacional primer temps dels escapulats en l'estrena del campionat. Al primer quart d'hora la pressió alta i la pressió després de perdre alguna pilota per part dels escapulats ha estat digne de videoteca i de cursos de futbol. Al minut 9, Castells ha rebut una passada enrera, a tocar de la frontal, després d'una gran jugada individual de Fàbrega. El seu xut potent ha picat al travesser!.\nPerò si el de Castells hauria sigut un gran gol, golàs és el que ha acabat decidint el marcador: Arnau Pons ha engaltat un obús molt llunyà i potent, bombejat, que s'ha colat per l'escaire del pal llarg. Una meravella!. A la represa, Ricki ha volgut imitar el seu company amb un xut també bombejat des de més de 20 metres, però aquest ha sortit per sobre el travesser.\nEl Sant Ignasi no li ha perdut la cara al partit en cap moment i també ha intimidat la porteria defensada per Madiop en alguna acció a pilota aturada i xuts creuats. Al minut 75 l'Europa podria haver sentenciat en un xut creuat de Ricki que ha refusat estirant-se el porter Jordi. En segona acció de la jugada, Carlos ha tornat a rematar i Jordi ha resultat més providencial encara pel seu equip traient la pilota gairebé de la base del pal amb el guant.\nAl minut 84, Marçal ha perdonat la sentència en un mà a mà forçat on el porter visitant, estirant-se en diagonal, li ha endevinat la intenció. Acte seguit, gol anul·lat al Sant Ignasi per fora de joc. Al minut 87, el davanter Ricki ha rebut una molt rigorosa segona targeta groga i l'Europa, amb 10, ha hagut de defensar set minuts (tres reglamentaris més quatre d'afegit) els intents desesperats del Sant Ignasi per rascar un punt, punt que l'Europa no ha concedit, lligant al sac el botí.\nEUROPA: Madiop, Shin, Vargas, Pol, Fàbrega, Kengo, Forki (Thiago, 81'), Víctor, Pons (Marçal, 68'), Castells (Carlos, 60' i aquest per Albert, 91') i Ricki.\nSANT IGNASI: Jordi, Oriol, Pablo, Javi, Fini, Nacho (Pablo Espinós, 56'), Joan, Víctor, Mateo (Fede, 68'), Pol i Marc (Carlos, 56')\nÀRBITRE: Sergi Baño González (Vallès Occidental), assistit per Víctor Virgili Esteban i Roger Pons Salvatell (del mateix col·legi).\nTARGETES: Grogues a Víctor, Pons, Marçal i Ricki -dues i expulsió minut 87- (Europa) i a Oriol, Pablo, Fini i Víctor (Sant Ignasi).\nGOLS: 1-0 (Pons, 30').\nCampionat de lliga de Segona Catalana Grup 2, subgrup B.\nPrimer partit de lliga i primer triomf de Josep Maria Gené al capdavant de la banqueta escapulada.\nGran estrena a casa / Foto: Àngel Garreta\nGran estrena a casa / Foto: Àngel Garreta Gran estrena a casa / Foto: Àngel Garreta


La Ciutat de les Arts i les Ciències amplia horaris i activitats per al pont de desembre\nLa Ciutat de les Arts i les Ciències amplia horaris i activitats durant el pont de desembre, amb més sessions diàries dels tallers científics i visites guiades en el Museu de les Ciències, i projeccions en l'Hemisfèric. A més, aquest dimecres, a les 18.00 hores està previst l'encesa especial de Nadal, amb detalls en els accessos, llums i estreles en l'Umbracle, Museu de les Ciències i Hemisfèric.\nEl Museu de les Ciències obri del 6 al 9 desembre des de les 10.00 a les 19.00 hores. Durant estos dies, es programen els següents tallers de 'La ciència a escena' amb experiments en directe: 'Màgia Química' a les 11.30 hores i 'Fred, fred' a les 17.15 hores i 'Horror Al Buit' a les 16.00 hores. El taller infantil 'Científic per un dia' està programat a les 12.30 hores.\nEls dies 6 i 7 de desembre es realitzarà el taller 'Estudi de tv' a les 11.45 hores. L'entrada als tallers és de 3,50 euros per persona sense necessitat de comprar l'entrada al Museu.\nLes visites guiades en les exposicions 'Mart, La conquista d'un somni' (12 h i 17.30 hores) i en 'Els Nostres Dinosaures' a les 11.00h, 13.00 hores i 16.30 hores. L'oferta es completa amb el 'Teatre de l'Electricitat', 'Simulador Espacial' o 'Cub de Projecció Infinita', en l'exposició 'Gravetat Zero', entre altres propostes.\nA més del taller 'Científic per un dia', per als més menuts en el Museu de les Ciències s'amplien sessions del 'L'Espai dels Xiquets' des de les 11 fins a les 18 hores. En la programació infantil de la Ciutat de les Arts i les Ciències, destaquen la pel·lícula d'animació Fulldome 'Els Secrets de la Gravetat' que narra el viatge de dos amics a través de l'espai i el temps després dels passos d'Albert Einstein i 'Robinson Crusoe 3D': animació infantil en cine digital 3D.\nL'Hemisfèric amplia també horaris amb sessions des de les 11.00 a les 20.00 hores del 6 al 8 de desembre, i fins a les 19.00 hores el diumenge 9 de desembre. Els espectadors poden triar tots els dies entre les projeccions següents: les pel·lícules IMAX 'Ritmes d'Amèrica' 'Viatge a l'espai. Pròxima parada: Mart', 'Amèrica Wild. Parcs naturals' 'Dream Big' o cine digital 3D amb 'Caminant entre dinosaures: planeta prehistòric 3D'.\nEn l'Umbracle, els visitants poden disfrutar també de forma gratuïta del 'Jardí d'Astronomia', que reunix mòduls interactius sobre el Sol i la Lluna. L'Oceanogràfic també amplia horaris i obrirà de 10.00 a 20.00 hores els dies 6, 7 i 8 de desembre. El diumenge 9 de desembre l'horari serà de 10.00 a 18.0 hores.\nLa Ciutat de les Ciències amplia horaris per al pont de desembre


Peluquerías en Llagostera - servicios.miarevista.es\nPeluquerías en Llagostera: selecciona de este listado de anuncios a los Peluquerías en Llagostera que se adapten a lo que necesitas. Compara presupuestos, ofertas o llama por teléfono a Peluquerías en Llagostera\nAgullana Alp Amer Anglès Arbúcies Banyoles Begur Bellcaire D'Empordà Besalú Bescanó Blanes Bonmati Bordils Borrassà Breda Cadaqués Caldes de Malavella Calella de Palafrugell Calonge Camallera Campdevànol Campllong Camprodon La Canya Cassà de la Selva Castell D'aro Castellfollit de la Roca Castelló D'Empúries Celrà Cervià de Ter Colomers Cornellà del Terri Els Limits Empuriabrava Figueres Flaçà Fortià Garriguella Girona Hostalric L'escala L' Estartit La Bisbal D'emporda La Cellera de Ter La Jonquera La Vall de Bianya Les Preses Llafranc Llanars Llers Llívia Lloret de Mar Maçanet de Cabrenys Maçanet de la Selva La Mata Mont-ras Olot Osor Palafrugell Palamós Palau-Saverdera Pals Pardines El Pasteral Peralada Perello Pla de Baix Platja D'aro Porqueres Portbou Puigcerdà Quart Ribes de Freser Ripoll Riudarenes Riudellots de la Selva Roses Salt Sant Antoni de Calonge Sant Cristofol Les Fonts Sant Dalmai Sant Feliu de Guíxols Sant Gregori Sant Hilari Sacalm Sant Jaume de Llierca Sant Joan de Les Abadesses Sant Joan Les Fonts Sant Joan de Palamos Sant Jordi Desvalls Sant Julià de Ramis Sant Miquel de Fluvià Sant Pere Pescador Santa Coloma de Farners Santa Cristina D'Aro Sarrià de Ter Serinyà Setcases Sils Torrent Torroella de Montgrí Tortellà Tossa de Mar Verges Vidreres Vila-roja Vila-sacra Vilabertran Viladrau Vilajuïga Vilamalla Vilobí D'Onyar\nCalle Consellers 3\nAvenida Gironés 8\nCalle Joan Maragall 36\nAna María Ciurana Comas\nCalle Migdia 12\nPaseo Pompeu Fabra 46\nPg. Pompeu fabra, 9


Nihil Obstat: El que debem\nEl que debem\nBancs, empreses, particulars i administracions públiques de Portugal, Irlanda, Grècia i Espanya devien gairebé 1,6 bilions de dòlars als bancs de la zona euro a finals del 2009. Espanya deu 727.000 milions de dòlars (590.000 milions d'euros), Irlanda 402.000 milions; Portugal 244.000 i Grècia 206.000.\nAquesta deute afecta, sobretot, al sistema financer francès (493.000 milions de dòlars) i alemany (465.000 milions). És a dir, l'exposició de la banca francoalemanya als PIGS puja a 958.000 milions de dòlars (779.000 milions d'euros), el 61% del deute total que aquests quatre països han de tornar a la banca europea. Una xifra que coincideix amb el pla de rescat aprovat per Brussel i el Fons Monetari Internacional (FMI) el passat 9 de maig (750.000 milions d'euros).\nFonts: Banc Internacional de Pagaments, Libertad Digital


EL PETIT PRINCEP I EL GRAN DRAC. PETER KAVANAGH. 9788448010645 Librería Metáfora\nEL PETIT PRINCEP I EL GRAN DRAC\nEL PEQUEãO PRINCIPE Y EL GRAN DRAGON\nVista previa: EL PETIT PRINCEP I EL GRAN DRAC


L'ampliació de la carretera que connecta Vimbodí amb el Monestir de Poblet serà una realitat l'any vinent | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nL'actuació es du a terme a través de la Diputació de Tarragona i té un cost de 2,4 milions d'euros\nUna imatge d'arxiu de la carretera TV-7002\nLes obres d'adequació contemplen l'ampliació de la calçada (que, amb una amplada total de 6,5 metres, permetrà una zona de pas per a famílies i circulació de bicicletes) l'augment de la senyalització i la reparació d'elements de circulació per tal de garantir la seguretat dels veïns i l'arranjament de ponts. Aquesta actuació es duu a terme a través de la línia d'actuacions de la Diputació de Tarragona, té un pressupost de 2,4 milions d'euros i es preveu que la reforma d'aquesta carretera sigui una realitat l'any vinent.\n"Per a nosaltres és molt important poder oferir un atractiu important per al públic familiar i gaudir d'elements que creiem que fan únic el nostre municipi", ha explicat l'alcalde de la localitat, Joan Canela, per a qui "són aquest tipus d'obres de caire amable les que donen personalitat als municipis".\n"A banda de reforçar el vincle entre el monestir i el centre del poble i d'oferir més seguretat a la circulació, l'arranjament d'aquesta via també permetrà posar en valor alguns elements d'interès del poble, com l'Ermita dels Torrents, que passarà a ser un dels atractius d'aquest recorregut, al mateix temps que es facilitarà l'accés a peu per al gaudi de tota la família", han destacat fonts del consistori.


Rubalcaba confessa a 'La Vanguardia' “Tal com està la política, sembla millor dedicar-se a l'alpinisme”\nEn una entrevista a 'El País', Rajoy diu que "la dependència no és viable” i assegura que "retallarà en tot, menys en pensions”. Els titulars de campanya i les males previsions de creixement del govern espanyol són els titulars destacats d'aquest dijous\nARA Barcelona 17/11/2011 07:52\n260x366 La Vanguardia, 17 de novembre La Vanguardia, 17 de novembre\n260x366 El País, 17 de novembre El País, 17 de novembre\n260x366 El Periódico, 17 de novembre El Periódico, 17 de novembre\n260x366 El Punt Avui, 17 de novembre El Punt Avui, 17 de novembre\n260x366 ARA, 17 de novembre ARA, 17 de novembre\n260x366 Público, 17 de novembre Público, 17 de novembre\n260x366 El Mundo, 17 de novembre El Mundo, 17 de novembre\n260x366 Abc, 17 de novembre Abc, 17 de novembre\n260x366 La Razón, 17 de novembre La Razón, 17 de novembre\n260x366 Sport, 17 de novembre Sport, 17 de novembre\n260x366 El Mundo Deportivo, 17 de novembre El Mundo Deportivo, 17 de novembre\n260x366 El 9 esportiu, 17 de novembre El 9 esportiu, 17 de novembre\n260x366 Marca, 17 de novembre Marca, 17 de novembre\nAlfredo Pérez Rubalcaba pensa que “tal com està la política, sembla millor dedicar-se a l'alpinisme”. Aquest és un dels titulars destacats aquest dijous a la portada de La Vanguardia, que a quatre dies del 20-N, entrevista al candidat del PSOE a les eleccions espanyoles. Rubalcaba carrega contra la campanya del silenci que ha fet Rajoy, defensa no parlar del passat - per “poder parlar del futur”- però recorda que la bombolla immobiliària – com a gènesi de la crisi – es va iniciar amb el PP, i es mostra reticent als govern tecnòcrates i als de concentració, que considera que obliguen a renunciar “a la pluralitat ideològica”.\nPer la seva banda, El País obre amb una entrevista amb Mariano Rajoy, de la qual destaca “La Dependència no és viable”, i subratlla que el líder retallarà en tot, “menys en pensions”.\nEls titulars electorals obren la majoria d'edicions impreses. El Periódico i l' Abc parlen de successions en el partit socialista. Mentre el primer apunta “PSC i PSOE afronten el 20-N en clau successòria”, el segon subratlla “Chacon ja es postula per a succeir Ribalcaba”, i destaca les paraules de la candidata del PSC en un míting aquest dimecres, en que va dir “a veure qui s'atreveix a dir que una dona catalana no pot liderar el PSOE”. Público, per la seva banda, es decanta per “L'esquerra denuncia el perill del programa ocult del PP.\nLes previsions males previsions de creixement del fovern espanyol és l'altre titular destacat aquest dijous. La Vanguardia diu “Espanya quasi no creix, admet per fi el Govern”, El Mundo explica “Salgado admet un error del 40% en la seva previsió de creixement”, La Razón subratlla “El compte ocult del PSOE” i El Punt Avui sentencia “L'Estat fa trampa”.\nL' ARA es decanta pel cop d'efecte d'Europa als estats membres que no compleixin amb els objectius de dèficit i titula “La UE es prepara per prendre més poder als estats”.


Tallers a l'escola JOAN BLANQUER - Capgirats\nTallers a l’escola JOAN BLANQUER\nEls Capgirats hem estat realitzant diferents tallers de castells a l’escola Joan Blanquer per a l’alumnat d’I3 fins a 6è de primària. La iniciativa forma part de “Vivim a Castellar”, un projecte impulsat per l’escola amb la col.laboració d’associacions del poble que té com a objectiu aproximar l’alumnat a les entitats i fer conèixer la varietat de propostes que s’ofereixen a la vila. L’alumnat ha participat amb interès i curiositat en les activitats proposades pels castellers i la setmana ha acabat amb un pilar aixecat pels nois i noies del cicle superior.\nAquest tipus de taller és un servei que oferim a escoles, entitats i empreses. Si en voleu més detalls consulteu la nostra web http://capgirats.cat/serveis/ o bé envieu un correu a tecnica@capgirats.cat