Rocafort - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nRocafort des de Borbotó\nRocafort és un municipi de la Comunitat Valenciana, Espanya. Pertanyent a la província de Valéncia, en la comarca de la Horta Nort.\n5 Monuments i Cultura\nSituat al nort-oest de la capital valenciana. El seu terme municipal presenta una forma estreta i allargada de NO a SE i està com apresonat pels de Godella (SO) i Valéncia (NE). El núcleu urbà dividix el terme en dos parts de relleu i utilisació del sol molt diferenciades. La part que seguix al nort-oest l'ocupen una série de llomes suaus l'altura de les quals mai arriba a superar els 90 metros d'altitut i a on els cultius de secà (garroferes, oliveres i vinya) han segut substituïts per urbanisacions de tipos de descans i estiueig. Des del núcleu urbà primitiu cap al sur-est el sol és completament pla i d'orige sedimentari i està ocupat per cultius de regadiu en aigua procedent de la Séquia Real de Moncada.\nEl clima és clima mediterràneu, encara que llaugerament més fresc que en la capital provincial a causa de l'altitut dels seus tossals.\nS'accedix a esta localitat des de Valéncia, per carretera. Prenent la CV-308.\nEl terme municipal de Rocafort llimita en les localitats següents: Godella i Valéncia les dos de la província de Valéncia.\nRocafort està agermanat en Baillargues (França).\nDocument del Morabetí (Document més antic trobat fins a la data en el qual apareix el nom de Rocafort): Lo Loch de Rocafort: "Del morabatí del dit loch de Rocafort no faç rebuda alguna per tant com en Berenguer Camps del qual es lo dit loch de Rocafort pot feero aquell per cert títols que ha del Senyor Rei".\nLa fundació de Rocafort és posterior a la conquiste del rei Jaume I. Va pertànyer a Francisca Gemella, fon venut als Mercader, i va passar finalment als barons de Santa Bárbara.\nEl creiximent demogràfic fon molt important en la primera mitat del present sigle i va arribar a l'any 1950 en 1.299 habitants. En l'any 1969 havien pujat a 1.550, i en 1970 eren ya 2.200.\n3.703 4.242 4.619 4.799 4.629 5.117 5.464 6.049 6.088 6.259 6.584 7.160\nLa seua economia descansa en l'agricultura, l'indústria i els servicis de la zona residencial. La ganaderia és escassa. L'indústria conta en unes quantes fàbriques de marroquineria, un taller de marbre i diversos de derivats de la fusta, aixina com alguns vestigis de caràcter artesanal de les seues antigues fàbriques de seda i brodats.\nLes seues pedreres de pedra i marbre es troben ya en periodo d'extinció, encara que cap el valor històric d'haver contribuït a la construcció de les Torres de Serrans i del Micalet.\nMonuments i Cultura[editar]\nIglésia parroquial de Sant Sebastià Màrtir\nIglésia Parroquial. Data de l'any 1434 i va pertànyer durant molts anys als pedrapiquers de la Fàbrica de Murs i Valls , passant despuix a les mans dels flares agustins de Valéncia. El seu estil és neoclàssic.\nconvent agustí. Destaquen el claustre i una galeria superior també de 12 arcs sostenguts per pilastres.\nActualment i despuix de diversos anys en 2 bandes de música, es varen unificar estes agrupacions i varen formar l'Agrupació Musical de Rocafort, dirigida per Juanjo Catalá Borrás.\nFestes patronals. Celebra les seues festes a finals d'agost en honor a Sant Agustí (clavaria de chiquets i chiquetes), Santa Bàrbara (clavaria de jóvens fadrins), Nostra Senyora Del Rosari (clavaria de jóvens fadrines), Stmo. Crist de la Providència (clavaria d'hòmens casats), Mare de Deu d'agost (clavaria de dones casades).\nTenen lloc entre l'última semana d'agost i la primera de setembre, començant el dia del pregó i acabant en ls Festa de la Mare de Deu del Rosari.\nFalles . La localitat conta en dos comissions falleres, "L'Unió" i la "Llongeta", la falla l'Unió Rocafort és la primera falla de Rocafort i data de l'any 1982.\nSemana Santa . També se celebra la semana Santa en la població, destacant la Santa trobada i el Dumenge de Palmes.\n↑ A.R.V. Mestre Racional, 10870. Reproduït en: Pérez i Marco, Albert: Crònica de Rocafort. Rocafort, Ajuntament de Rocafort, 1988. ISBN 84-5058306-3.\nFalla L'Unió Rocafort\nLopsor Promotora Immobiliària en Rocafort\nEst artícul fon creat a partir de la traducció de l'artícul es.wikipedia.org/wiki/Rocafort_(Valencia) de la Wikipedia en espanyol, baix llicència Creative Commons-BY-SA.\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Rocafort&oldid=174878»


Jo també vaig ser la nena de les ulleres | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nLA SÈRIE DE LA MEVA VIDA | 'DR. SLUMP'\nLa sèrie 'Dr. Slump' va impregnar d'imaginació poc habitual una generació de nens que anhelàvem viure a la Vila del Pingüí\n20 AGO 2019 - 18:25\tCEST\nEls protagonistes de 'Dr Slump'.\nQuan ens van plantejar escriure sobre una sèrie que ens hagués marcat la vida, de seguida em va venir ella al cap: la nena de cabells liles, ulleres grosses, gorra vermella i un riure contagiós. L’Arale, la nena de les ulleres. Sembla ser que, com un gos al seu amo, cadascú s’assembla a la sèrie que ha escollit. Però tinc alguna cosa a veure amb una nena robot?\nL’Arale és un robot humanoide de 13 anys creat pel professor Senbei Norimaki i que aquest fa passar per la seva germana. Té una força extraordinària i una intel·ligència sense límits amanida amb una enorme innocència. La sèrie Dr. Slump (tot i que la protagonista indiscutible era l’Arale) recull les aventures, però sobretot les malifetes de la nena robot i del seu creador, un inventor pocatraça i extremadament pudorós (un bon reflex de la púdica societat japonesa). La pulsió eròtica del professor és tal que acostuma a ficar-se en embolics i fer uns muntatges enrevessadíssims per, només, contemplar unes calcetes. Recordo la memorable Operació calcetes de maduixa per poder veure la roba interior del seu amor platònic, la professora Yamabuki. Va fracassar, cosa que em va fer sentir una gran pena pel desgraciat inventor.\nPerò la sèrie tenia un caràcter molt coral, amb un elenc de personatges d’allò més extravagants: des de l’encantadora senyoreta Yamabuki fins als companys d’escola de l’Arale (l’Akane, el Taro i el Peasuke), els desafortunats agents de policia, la versió mitxelín del Superman –el Suprunaman– que s’alimentava de prunes, els alienígenes caracul (sense voluntat d’insultar, però és que realment tenien un cul al cap) del rei Nikochan i el seu ajudant, el nen robot Obokaman creat per destruir l’Arale però que acaba sent el seu millor amic, o el nadó prehistòric llaminer i golafre Gatchan (“kupi-kupi”). A més de l’inacabable catàleg de personatges amb aparicions fugaces, com el rellotge del temps, la iaia esdentegada que menjava galetes o el corb que anunciava que era un corb (això mateix).\nL’Arale és una nena robot amb molta força, intel·ligència, innocència i els cabells liles\nLa sèrie arrancava amb una escena molt surrealista que deixava clar el que ens trobaríem a partir de llavors: una persona amb una disfressa indesxifrable recollint una canya de pescar per fer sortir del mar... el sol. El gran astre que, en la següent escena, apareix rentant-se les dents. L’allau d’imaginació seguia amb un porquet amb americana i corbatí que es planta davant d’un micròfon de peu (tot un pregoner) per anunciar el bon dia a la Vila del Pingüí. El gran leitmotiv de la sèrie va ser la lluita del Senbei per seduir la professora Yamabuki. Finalment va aconseguir casar-s’hi i fins i tot van tenir un fill, el Turbo, que, com no podia ser d’una altra manera, també tenia superpoders.\nCom moltes de les sèries d’anime japoneses, Dr. Slump també va néixer d’un còmic, creat per Akira Toriyama, el dibuixant que pocs anys després donaria vida a un altre gran èxit: Bola de Drac. De fet, van ser recurrents els cameos de l’Arale a la sèrie del Goku. El còmic va veure la llum el 1980 i només un any després va fer el salt a la petita pantalla al Japó. La sèrie de televisió, amb 243 episodis, va arribar a Catalunya de la mà de TV3, que la va començar a emetre el gener del 1987. També es va traduir a altres idiomes i es va poder veure en altres televisions autonòmiques.\nEl ‘leitmotiv’ va ser la lluita del Senbei per seduir la professora Yamabuki\nHiperbòlica en extrem i a vegades una mica hardcore (l’Arale despertava el professor posant-li una granada a la boca), la sèrie, vista 30 anys més tard i amb mirada d’adulta, supera amb escreix la imaginació de produccions infantils actuals. I deixo imatges memorables per a tots els seus petits seguidors: el globus moc de l’Arale mentre dormia, la caca entaforada en un pal que s'ha fet molt popular, els canvis d’aspecte del professor quan feia posat de tio guapo i interessant –estil noi Martini– o els incomptables xocs amb el cotxe de policia. Sense comptar el seu memorable: “Oio!”\nEl Dr. Slump era una de les poques ocasions en què al botó 3 de la televisió de casa se li queien les teranyines. Llavors, igual que ara, la tele en català era una raresa, però la meva germana i jo, filles de la immersió, lluitàvem pel comandament per divertir-nos amb els dibuixos o, en el seu cas, que era més gran, amb alguna sèrie. Veure l’Arale era un dels moments més esperats. Corria quan sortia de l’escola per saltar a un sofà sense colors (el llençol que el cobria també tapa el record de l’estampat). Ho feia sola perquè era el moment en què em mimetitzava amb una nena llesta, forta i no conscient del gris del seu entorn. Em convertia, llavors, en la nena de les ulleres.\nTot per unes calcetes\nAny d'estrena i origen. Sèrie de 243 episodis estrenada el 1981 al Japó; el 1987, a TV3.\nActor / actriu protagonista. L'Arale, la nena robot, i el seu creador Senbei Norimaki.\nEdat quan la mirava i situació. Nou anys. Sola.\nLa millor escena. El gran muntatge ideat pel professor per veure les calcetes de la mestra, la senyoreta Yamabuki.\nSèrie que mira actualment. Chernobyl.


Riera, per KO - Butaques i somnis\nElisa Díez 15:28 #TorneigTA, Benet i Jornet, Pere Riera\nJordi Don King Casanovas va sorgir del fons de l'escenari de La Planeta encorbatat i amb ulleres de pasta, disposat a presentar el giny que s'havia empescat, el primer Torneig de Dramatúrgia Catalana, i gaudir-ne a fons. Cal reconèixer que l'invent és malèvol i crea addicció. Casanovas, bonhomiós i simpàtic, va ser del millor i més divertit de la vetllada. El ring del torneig és a l'escenari de l'acollidora sala gironina, i Casanovas va observar part de la litúrgia dels combats de boxa, i va presentar el campió i l'aspirant, el pes pesant, Josep Maria Benet i Jornet, i el pes lleuger, Pere Riera. Els textos: Escarabats i Red Pontiac, i els púgils per delegació, els que es batrien per defensar les obres, eren Lluís Marco i Alba Pujol (Escarabats), i Cristina Cervià i Míriam Iscla (Red Pontiac). Qui va voler saber a quin autor pertanyia cada text, dada que no es coneix abans de cada enfrontament, només havia de fer un cop d'ull al cafè de la sala uns minuts abans i hauria vist Benet i Jornet rellegint el text amb Marco i Pujol. De tota manera, als cinc minuts de l'inici d'Escarabats, el primer text a ser llegit, la incògnita desapareixia.\nEl campió ja no té cops amagats, només podia confiar en l'ofici de Lluís Marco, impressionant, i el candor d'Alba Pujol, que van fer una lectura impecable d'un text d'una obvietat aclaparadora, una història d'un home madur, a les portes de la senectut, que s'enamora d'una prostituta, i cau de quatre potes en un parany ideat per un seu amic, que li vol tornar una mala jugada, i per la noia. Fins i tot hi va haver temps per fer una crítica als poderosos encaixada en el text amb calçador. Benet i Jornet devia perdre la noció del temps en la divagació, perquè el que havia de durar 45 minuts –el format es pot reduir a 30 minuts i no passaria res– va durar 1 hora i 10 minuts.\nL'aspirant, Pere Riera, va mostrar un prodigiós joc de cames, una rapidesa de reflexos encomiable i un domini del tempo que ratlla el virtuosisme, i va derrotar per KO el campió amb Red Pontiac, que és la denominació comercial un tipus de patata ovalada, amb fullatge erecte i polpa apta per fregir o fer puré. Riera, però, va comptar amb la inestimable tasca de dues grans actrius com Míriam Iscla i Cristina Cervià. Quin duet còmic més esplèndid! La Lourdes (Cervià), una dona, mare i esposa submisa i reprimida, conformista i, en opinió de la seva amiga Maite (Iscla), lesbiana, malgrat que ella no ho sap, després d'establir una mena de competència per esbrinar quin dels dos nens, l'Armengol, Costajussà i Puigdalmau de cognoms, o l'Arnau, és més espavilat, ha de veure com la Maite, desposseïda de tot instint maternal, li prega, li suplica, fins i tot a canvi de favors sexuals, ara que ha descobert que és lesbiana, que adopti l'Arnau, al qual no suporta. De la comicitat al drama hi ha un pas, però les llàgrimes que es van vessar eren totes de riure.\nPere Riera s'haurà d'enfrontar al guanyador del combat Clemente-Belbel, però en les semifinals perdrà part de l'essència del triomf de dilluns: les actrius no seran les mateixes. Dilluns que ve arriba un interessantíssim duel: Llàtzer Garcia-Pau Miró. No us el perdeu!\nTags # #TorneigTA # Benet i Jornet\nPublicado por Elisa Díez en 15:28\nEtiquetas: #TorneigTA, Benet i Jornet, Pere Riera


Estatuts | Col·legi Oficial d'Infermeria d'Andorra\nESTATUTS DEL COL·LEGI OFICIAL D’INFERMERES I INFERMERS D’ANDORRA\nArticle 1. Denominació, nacionalitat, personalitat\nEl Col·legi Oficial d’Infermeres i Infermers d’Andorra (COIA) és una entitat de dret andorrà amb personalitat jurídica pròpia i amb plena capacitat per obrar i fer complir les seves finalitats.\nEl COIA es regula per aquests estatuts, per les normes de funcionament intern que pugui adoptar; per la Llei 6/2008, del 15 de maig, d’exercici de professions liberals i de col·legis i associacions professionals; per la Llei 10/2012, del 21 de juny, d’inversió estrangera al Principat d’Andorra; així com per la resta de normes legals i reglamentàries que siguin aplicables.\nEl COIA té per objecte agrupar tots els professionals d’infermeria, altres especialistes d’infermeria, i els llevadors i les llevadores que tinguin el títol requerit per exercir la professió d’infermer/a generalista i/o d’especialista i/o de llevador/a, que estiguin degudament autoritzats a exercir aquesta professió al Principat d’Andorra.\nTota persona amb el corresponent títol acadèmic que vulgui exercir al Principat d’Andorra la professió d’infermer/a generalista, d’especialista i/o de llevador/a ha de ser membre del COIA.\nL’infermer o la infermera generalista és una persona professional que ha superat els estudis universitaris oficials (bàtxelor en infermeria), o un altre d’equivalent reconegut al Principat d’Andorra, que ha obtingut un títol i té les competències que li atorguen capacitat per exercir l’art i la ciència de la infermeria, que està facultada per exercir la seva professió, i que treballa de manera autònoma i, si escau, en col·laboració amb altres professionals de la salut.\nL’infermer o la infermera especialista és una persona professional amb una formació addicional que ha demostrat una preparació superior (competències més àmplies) a la de l’infermer o infermera generalista, i que està autoritzada, per tant, per exercir la seva professió com a especialista amb capacitat avançada en un determinat sector de la pràctica d’infermeria.\nEl llevador o la llevadora és una persona professional que, havent estat admesa per seguir el programa educatiu d’obstetricoginecologia, degudament reconegut per l’Estat, ha acabat amb èxit el cicle d’estudis prescrits en obstetricoginecologia i ha obtingut les qualificacions necessàries que li permeten inscriure’s en els centres oficials i/o exercir legalment la pràctica de llevadoria.\nNogensmenys, d’acord amb aquests estatuts, el vocable infermer/a engloba tant els infermers o les infermeres generalistes, com els llevadors o les llevadores i la resta d’infermers/es especialistes.\nEl domicili social del COIA es fixa a la carretera de l’Obac, edifici Forestal, escala A, baixos, d’Andorra la Vella, però pot ser traslladat a un altre indret del Principat d’Andorra, per acord de l’Assemblea General.\nEl COIA es crea per una durada indeterminada i es dissoldrà per qualsevol de les causes legalment establertes o per acord de l’Assemblea General, segons les disposicions d’aquests estatuts.\nTítol II. Finalitats, funcions i atribucions del COIA\nArticle 5. Finalitats i funcions\nEl Col·legi té les finalitats i les funcions següents:\nA. Ordenar, dins l’àmbit de la seva competència, l’activitat professional dels col·legiats, i vetllar per l’ètica professional i el seu compliment de forma digna i pel respecte dels drets dels particulars.\nB. Vetllar pel compliment dels deures i de les obligacions dels col·legiats i, de manera particular, perquè gaudeixin en el seu exercici professional de les llibertats, les consideracions i les garanties que els són pròpies.\nC. Vetllar perquè no es produeixin actes d’intrusisme, de competència deslleial o altres actuacions irregulars en relació amb les professions col·legiades, i adoptar, si escau, les mesures i les accions previstes a l’ordenament jurídic.\nD. Exercir la potestat disciplinària sobre els col·legiats, en els termes establerts per la Llei, per aquests estatuts i per les normes internes del Col·legi, i imposar, quan escaigui, les sancions corresponents.\nE. Organitzar i promoure activitats i serveis d’interès comú dels col·legiats, siguin de caire professional, normatiu, cultural o d’altres, que estimulin el progrés i el perfeccionament de les ciències i de les professions d’infermer/a generalista, infermer/a especialista i de llevador/a.\nF. Intervenir amb voluntat de conciliació en les qüestions o les divergències que, per motius professionals, puguin sorgir entre els col·legiats, procurant mantenir i afermar els sentiments d’unió i de solidaritat i les relacions dins de les normes del mutu respecte necessari.\nG. Assessorar i col·laborar amb les entitats, les associacions, les corporacions nacionals o estrangeres, públiques o privades, i els organismes internacionals vinculats a l’exercici de les professions col·legiades i a la salut en general, mitjançant la realització d’estudis, conferències, actes públics, emissió d’informes i altres activitats que puguin resultar d’interès per a les finalitats del Col·legi; oferir col·laboració en totes les iniciatives públiques o privades que puguin ser d’interès per a la professió, i fomentar igualment la col·laboració dels col·legiats en aquestes iniciatives.\nH. Adoptar les mesures necessàries per garantir i facilitar el compliment del deure d’assegurança dels col·legiats que exerceixen la seva professió.\nEl COIA ha d’exercir les atribucions següents:\nA. Aprovar i modificar els estatuts.\nB. Aprovar anyalment l’estat de comptes de l’exercici anterior.\nC. Aprovar anyalment el seu pressupost provisional.\nD. Regular i fixar les aportacions dels col·legiats (quotes d’ingrés i anuals).\nE. Elaborar i aprovar totes les normes de funcionament intern que siguin necessàries per al bon desenvolupament de l’exercici de la professió, entre les quals consta el Codi de deontologia.\nF. I de manera general, exercir totes les altres atribucions que li atribueixin aquests estatuts i la legislació vigent.\nTítol III. Règim de col·legiació al COIA\nArticle 7. Requisits per a la col·legiació\nEl nombre de col·legiats és il·limitat.\nAdquireixen el dret de ser admeses com a col·legiades al COIA les persones que tinguin la titulació de bàtxelor d’infermeria, d’especialista i/o d’obstetricoginecologia, o el títol equivalent reconegut pel Govern d’Andorra; i que reuneixin les condicions d’exercici de la professió al Principat d’Andorra i estiguin inscrites al Registre de Professions Sanitàries (RPS) i al Registre de Professions Liberals, Col·legis i Associacions Professionals.\nÉs requisit indispensable per a l’exercici de la professió d’infermer/a, ja sigui per compte propi o per compte aliè, tant en l’àmbit públic com en el privat, estar inscrit al Col·legi i no tenir sancions per suspensió, expulsió, o inhabilitació d’acord amb el que estableixen els estatuts, ni trobar-se en una causa d’incompatibilitat o prohibició establerta per Llei.\nTots els col·legiats són membres de ple dret del Col·legi.\nLa condició de col·legiat o col·legiada dóna dret de veu i vot a les assemblees generals i comporta la plena adhesió als estatuts, amb els drets i les obligacions que se’n derivin i la subjecció als acords de l’Assemblea General i de la Junta de Govern.\nArticle 8. Col·legiats honorífics\nObtenen la consideració i la qualitat de membres honorífics les persones que, a criteri de l’Assemblea General del COIA, i malgrat que no reuneixin les condicions establertes a l’article anterior, s’hagin fet mereixedores de tal distinció per les seves aportacions a les professions d’infermera o d’especialista.\nEls membres honorífics gaudeixen de veu però no de vot a les assemblees generals i altres òrgans del COIA.\nArticle 9. Tràmits per a la col·legiació\nPer poder-se col·legiar, s’ha de presentar una petició per escrit a la Junta de Govern del COIA, juntament amb la documentació següent:\n- Fotocòpia compulsada del títol de bàtxelor en infermeria o equivalent reconegut pel Govern d’Andorra en el cas dels infermers, o bé del títol de bàtxelor especialista en obstetricoginecologia o equivalent reconegut pel Govern d’Andorra, en el cas dels llevadors.\n- Fotocòpia compulsada del títol de l’especialitat d’infermeria reconegut pel Govern d’Andorra.\n- Full d’inscripció (dades personals).\n- Fotocòpia de l’autorització del Govern per exercir la professió liberal al Principat d’Andorra.\n- Acreditació de la inscripció al Registre de Professions Sanitàries (RPS).\n- Full de domiciliació bancària.\n- Fotocòpia del passaport o del document nacional d’identitat.\n- Foto de mida carnet.\nArticle 10. Casos de pèrdua de la qualitat de col·legiat\nEls col·legiats es poden donar de baixa del Col·legi en els supòsits següents:\n1. Per voluntat pròpia manifestada per escrit a la Junta de Govern.\n2. Per incompliment reiterat del pagament de dos quotes col·legials semestrals consecutives. El fet de pagar les quotes pendents, però, comporta la reincorporació de la persona al COIA i la rehabilitació immediata en tots els seus drets.\n3. Per pèrdua d’almenys un dels requisits exigits per a la col·legiació.\n4. Per inhabilitació professional definitiva pronunciada per l’òrgan competent i segons els requisits legals d’aplicació.\n5. Per expulsió, decidida d’acord amb les previsions i els requisits dels estatuts.\n6. Per defunció\nTítol IV. Els òrgans de gestió\nSotstítol 1. L’Assemblea General\nArticle 11. Disposicions generals\nL’Assemblea General és l’òrgan plenari, suprem i sobirà del COIA, integrat per tots els col·legiats de ple dret, i representa la voluntat col·legial.\nEls debats i els acords s’han de consignar en un llibre d’actes i cada acta ha d’anar signada pel secretari o la secretària amb el vistiplau del president o la presidenta.\nLes votacions són, habitualment, orals; però a petició d’un sol dels assistents, s’han de fer de forma secreta.\nEn tot cas, l’elecció dels membres de la Junta de Govern s’ha d’efectuar sempre amb votació secreta.\nArticle 12. Convocatòria, sessions i quòrums de l’Assemblea General ordinària\nL’Assemblea General ordinària s’ha de reunir una vegada a l’any, durant el primer semestre, per convocatòria de la presidència de la Junta de Govern, cursada per escrit o per qualsevol altre mitjà telemàtic que asseguri la tramesa de la convocatòria, i amb una anticipació mínima de quinze (15) dies a la data de la seva celebració.\nLa convocatòria ha d’incloure l’ordre del dia, la data, l’hora i el lloc de la reunió. També ha d’incloure la memòria de les activitats fetes durant l’any anterior i l’estat econòmic del Col·legi, la liquidació del pressupost vençut i la presentació del que ha de regular el període següent.\nPerquè l’Assemblea General es reuneixi vàlidament, és necessària l’assistència, en primera convocatòria, de la meitat més un dels col·legiats.\nL’Assemblea General s’ha de reunir vàlidament en segona convocatòria, sigui quin sigui el nombre de col·legiats assistents.\nEls acords es prenen per majoria dels vots presents o representats per escrit.\nArticle 13. Convocatòria, sessions i quòrums de l’Assemblea General extraordinària\nL’Assemblea General extraordinària es reuneix sempre que la convoqui la presidència, per acord de la Junta de Govern o a petició escrita d’una desena (1/10) part dels col·legiats, cas en el qual s’ha de convocar en un termini màxim de vint (20) dies a comptar de la data de recepció de la petició.\nLa convocatòria l’ha d’efectuar la presidència de la Junta de Govern, cursada per escrit o per qualsevol altre mitjà telemàtic que asseguri la tramesa de la convocatòria, amb una anticipació mínima de quinze (15) dies a la data de la reunió.\nLa convocatòria ha d’incloure l’ordre del dia, la data, l’hora i el lloc de la reunió.\nPerquè l’Assemblea General extraordinària es reuneixi vàlidament, és necessària l’assistència, en primera convocatòria, de dos terços dels col·legiats.\nL’Assemblea General extraordinària s’ha de reunir vàlidament en segona convocatòria, sigui quin sigui el nombre de col·legiats assistents.\nEls acords es prenen per majoria absoluta dels vots presents o representats per escrit.\nNo obstant això, per prendre vàlidament qualsevol acord relatiu a la modificació dels estatuts o a la dissolució del Col·legi, és necessari que es reuneixi una Assemblea General extraordinària convocada especialment a aquest efecte i que l’acord proposat reculli el vot favorable de dos terços del total de col·legiats.\nArticle 14. Funcions específiques de l’Assemblea General ordinària\nSón funcions exclusives de l’Assemblea General ordinària les següents:\n1. L’estudi i, si escau, l’aprovació de la memòria d’activitats i de l’estat general de comptes de l’exercici anterior presentats per la Junta de Govern.\n2. L’estudi i, si escau, l’aprovació del pressupost provisional.\n3. La fixació dels imports de les quotes anyals i d’admissió.\n4. L’elecció dels membres de la Junta de Govern cada dos anys.\n5. L’estudi i aprovació, si escau, del reglament intern, del reglament disciplinari, del Codi de deontologia i altres normes internes.\n6. Totes les altres qüestions i temes d’interès per al COIA que no siguin de la competència exclusiva de l’Assemblea General extraordinària.\nArticle 15. Funcions específiques de l’Assemblea General extraordinària\nSón funcions exclusives de l’Assemblea General extraordinària les següents:\n1. La revocació, si escau, d’un o més membres de la Junta de Govern, cas en el qual quedaran substituïts per suplents de la candidatura elegida fins a finals del mandat.\n2. L’elecció de la Junta de Govern en els casos excepcionals previstos en aquests estatuts.\n3. La modificació dels estatuts, salvat l’acord de canvi de domicili social.\n4. La incorporació del Col·legi Professional a un altre col·legi.\n5. La separació definitiva d’un col·legiat després de la tramitació de l’expedient disciplinari corresponent.\n6. La dissolució del Col·legi.\nArticle 16. Impugnació d’acords de l’Assemblea General\nEls actes i els acords de l’Assemblea General poden ser objecte de recurs de reposició davant del mateix òrgan que els ha dictat, sempre que la persona que presenti el recurs hi hagi votat en contra.\nL’Assemblea General ha de ser convocada amb caràcter extraordinari i amb caràcter urgent i disposa d’un termini de tretze (13) dies hàbils a comptar de la data de la celebració de la sessió per pronunciar-se.\nUn cop exhaurida aquesta via, les persones interessades podran interposar un recurs jurisdiccional en el termini de tretze (13) dies hàbils més a comptar de l’endemà del dia de finalització del termini anterior.\nSotstítol 2. La Junta de Govern\nLa Junta de Govern es compon d’un mínim de tres membres (president, secretari i tresorer) i d’un màxim de nou membres (president, vicepresident, secretari, tresorer i cinc vocals).\nArticle 18. Composició de la Junta de Govern\nEls càrrecs a la Junta de Govern es proveeixen per elecció, cada dos anys, en el decurs de la sessió de l’Assemblea General ordinària, i són renovables.\nL’exercici d’un mateix càrrec a la Junta de Govern queda limitat a dos reeleccions consecutives.\nLes especialitats d’infermeria reconegudes al Principat d’Andorra han d’estar representades a la Junta de Govern, com a mínim, per un o una vocal cadascuna, que ha de disposar de la titulació d’especialista.\nArticle 19. Dret a vot i elegibilitat a la Junta de Govern\nTots els membres de ple dret del Col·legi poden participar en l'elecció.\nSón elegibles tots els col·legiats que no hagin estat sancionats disciplinàriament durant els tres anys precedents l’elecció a comptar de la data del final del compliment de la sanció.\nArticle 20. Presentació de candidatures i procediment d’elecció\nLes candidatures han de ser, com a mínim, de tres membres, entre els quals, i com a mínim, hi ha d’haver un professional especialista, així com dos suplents, entre els quals, com a mínim, un ha de ser un professional especialista.\nLes candidatures han de precisar el càrrec previst per cada un dels candidats.\nLes candidatures s’han de presentar, amb la signatura de tots els candidats, suplents inclosos, a la Junta de Govern, com a mínim quinze (15) dies abans de la data de l’Assemblea General en la qual es procedirà a l’elecció. La Junta de Govern verifica que les candidatures presentades compleixin els requisits estatutaris.\nEn cas que no es presenti cap candidatura en el termini esmentat més amunt, la Junta de Govern sortint pot presentar una candidatura oficial del Col·legi. L’elecció es fa sobre candidatures completes.\nArticle 21. Convocatòria, sessions i quòrums de la Junta de Govern\nLa Junta de Govern s’ha de reunir almenys una vegada per trimestre, sempre que la convoqui la presidència, per iniciativa pròpia o a petició d’un terç dels membres que en formen part, cas en el qual la reunió s’ha de convocar en el termini màxim de cinc (5) dies a comptar de la recepció de la petició.\nLa convocatòria l’ha d’efectuar la presidència de la Junta de Govern, cursada per escrit o per qualsevol altre mitjà telemàtic que n’asseguri la tramesa, amb una anticipació mínima de tres (3) dies a la data de la reunió.\nLa no-assistència injustificada d’un membre a tres reunions consecutives de la Junta de Govern suposa la renúncia al seu càrrec.\nLa Junta de Govern queda vàlidament constituïda amb l’assistència almenys de la meitat dels seus membres. La Junta també queda vàlidament constituïda, sense necessitat de convocatòria prèvia, si es reuneixen tots els seus membres i acorden per unanimitat constituir-se en sessió.\nEn cas de no assolir el quòrum indicat en l’apartat anterior en tres convocatòries consecutives, la Junta de Govern cessa i es convoca una Assemblea General extraordinària per procedir, de forma excepcional, a l’elecció d’una nova Junta de Govern.\nEls acords de la Junta de Govern es prenen per majoria dels seus membres presents o representats i s’han de consignar en un llibre d’actes.\nArticle 22. Impugnació d’acords de la Junta de Govern\nEls actes i els acords de la Junta de Govern poden ser objecte de recurs de reposició davant d’aquest mateix òrgan i de posterior recurs jurisdiccional en les mateixes condicions i terminis previstos per a la impugnació dels acords de l’Assemblea General.\nArticle 23. Funcions de la Junta de Govern\nLa Junta de Govern té les funcions següents:\n1. Convocar les assemblees generals, i presentar, per sotmetre a aprovació, els comptes anyals, les memòries d’activitats, els pressupostos i les propostes d’inversió, els imports de les quotes anyals i d’admissió, i tots els altres imports que hagin d’abonar els col·legiats.\n2. Executar els acords adoptats per l’Assemblea General.\n3. Resoldre sobre l’admissió de nous col·legiats.\n4. Defensar els col·legiats en l’exercici de la seva professió, i vetllar per la salvaguarda dels seus drets. Denunciar els eventuals actes d’intrusisme, i els casos d’exercici il·legal que es produeixin en les professions defensades pel COIA.\n5. Exercir les facultats disciplinàries respecte als col·legiats i, de manera més general, vetllar perquè tots els col·legiats observin una bona conducta professional i deontològica, en relació amb tots els organismes, les jurisdiccions, els companys i els clients.\n6. Emetre informes a petició de l’Administració pública sobre matèries de la seva competència.\n7. Representar el Col·legi a tots els actes oficials i designar representants del Col·legi, quan escau.\n8. Crear comissions que poden ser permanents o ad hoc, segons les funcions per a les quals siguin creades i dissoldre-les, quan escau.\n9. Promoure prop de les autoritats tot el que s’estimi beneficiós per als interessos del Col·legi i per a la salut.\n10. Cobrar, pagar i administrar els fons, nomenar i acomiadar empleats i, en general, efectuar tota la tasca d’administració i de gestió del COIA.\nArticle 24. Presidència i vicepresidència\nLa presidència exerceix la representació legal del Col·legi davant totes les autoritats i corporacions.\nLa presidència presideix la Junta de Govern, les assemblees generals i totes les comissions o ponències a les quals assisteix, dirigeix els debats, presideix els escrutinis i el seu vot pot dirimir els empats.\nEn els supòsits d’absència, impediment o malaltia de la presidència, la substitueix la vicepresidència.\nArticle 25. El secretari o la secretària\nEl secretari o la secretària és la persona amb la màxima responsabilitat dels serveis administratius del Col·legi, dels empleats, dels llibres d’actes, dels arxius i del segell del COIA.\nLa seva funció és redactar les actes de la Junta de Govern i de les assemblees generals i lliurar-ne les certificacions corresponents amb el vistiplau de la presidència.\nTambé dóna tràmit a totes les sol·licituds i comunicacions rebudes, i les trasllada a qui procedeixi, lliura els certificats i els carnets dels col·legiats, porta el registre dels col·legiats i forma cada any la llista corresponent.\nEl tresorer o la tresorera subsitueix el secretaria o la secretària en els supòsits d’absència, impediment o malaltia.\nArticle 26. El tresorer o la tresorera\nCorrespon al tresorer o a la tresorera portar i custodiar els llibres de comptes i presentar a la Junta de Govern els estats comptables i el projecte de pressupost.\nEls documents de la tresoreria han d’anar signats conjuntament per la presidència i pel tresorer o la tresorera. El secretari o la secretària substitueix el tresorer o la tresorera en els supòsits d’absència, impediment o malaltia.\nArticle 27. Causes i procediments de suspensió, cessament o remoció dels membres de la Junta de Govern\nLes causes de suspensió, cessament o remoció dels membres de la Junta de Govern són les següents:\n- Per voluntat pròpia manifestada per escrit a la presidència.\n- Per defunció o per incapacitació.\n- Per incompliment de les seves obligacions com a membre de la Junta de Govern.\n- A causa d’una no-assistència injustificada a tres reunions consecutives de la Junta de Govern.\nProcediment de remoció per l’Assemblea General extraordinària:\nA iniciativa pròpia o a proposta de la Junta de Govern, l’Assemblea General reunida amb caràcter extraordinari és competent per decidir en relació amb la revocació d’un o més membres de la Junta de Govern per qualsevol de les dos darreres causes esmentades en l’apartat anterior.\nEn aquest cas, el tema ha de ser inscrit expressament a l’ordre del dia que es cursa juntament amb la convocatòria.\nDesprés de l’exposició dels fets per part de la Junta de Govern, el membre de la Junta de Govern objecte d’una proposta de cessament disposa d’un temps de paraula d’igual durada per presentar els seus arguments i defensar-se.\nLa decisió de remoció s’entén sempre sense perjudici de l’exercici, per part de la Junta de Govern, de les accions en responsabilitat que s’escaiguin. Modalitats de substitució d’un membre de la Junta de Govern en el decurs del mandat:\nEn cas que, per qualsevol dels motius esmentats més amunt, un membre de la Junta de Govern cessi o l’hagin fet cessar en el càrrec abans del termini normal del mandat, serà automàticament substituït pel primer candidat suplent fins a la fi d’aquest mandat.\nNogensmenys, en cas que el membre de la Junta de Govern que cessi o hagin fet cessar sigui el llevador o la llevadora, serà automàticament substituït, fins a la fi d’aquest mandat, pel candidat suplent que exerceixi la mateixa professió.\nTítol V. Drets i deures dels col·legiats\nArticle 28. Drets específics dels col·legiats\nSense perjudici dels altres drets que els atorguen aquests estatuts, els col·legiats tenen dret a tenir una targeta d’identitat professional, lliurada pel Col·legi, on han de constar el nom, els cognoms i el número de col·legiació del col·legiat.\nEls col·legiats també tenen el dret de sol·licitar una auditoria dels comptes del COIA, sempre que aquesta demanda sigui efectuada per escrit i signada per almenys un terç dels col·legiats.\nA fi de facilitar i promoure el desenvolupament de les diverses especialitats professionals representades al COIA, els col·legiats que hi estiguin interessats tenen dret a demanar que es creïn, en el si del Col·legi, seccions amb l’objectiu de protegir i desenvolupar millor l’especialitat concreta corresponent. Cada secció creada així es dotarà de l’organització interna que li sigui més adequada, respectant en tot moment els estatuts i les altres normes que aprovi el COIA. Els acords presos en cada secció s’han de comunicar per escrit a la Junta de Govern del Col·legi.\nArticle 29. Deures específics dels col·legiats\nEls deures específics dels col·legiats són els següents:\n1. Satisfer puntualment les aportacions econòmiques que l’Assemblea General hagi acordat.\n2. Informar la Junta de Govern de tots els casos de mala praxis, d’intrusisme professional o de competència deslleial.\n3. Comunicar qualsevol canvi en la seva situació professional que pugui afectar la seva qualitat de col·legiat.\n4. Complir les normes del Codi de deontologia aprovat per l’Assemblea General.\n5. Cobrir els riscos de responsabilitat en què puguin incórrer a causa de l’exercici de la seva professió mitjançant la contractació d’una assegurança.\nQuan els professionals exerceixin la seva professió com a assalariats d’una administració pública, aquesta darrera se subroga al mateix pel que fa al deure de cobrir els riscos de responsabilitat.\nArticle 30. Patrimoni i recursos econòmics\nEl patrimoni del COIA està format per tots els béns i drets de què disposi en el moment de la seva constitució i per tots els que adquireixi en el futur.\nConstitueixen els recursos econòmics del COIA les quotes d’inscripció dels col·legiats fixades per l’Assemblea General, les quantitats recaptades per prestar serveis especials que puguin correspondre a les funcions públiques del Col·legi, pels productes i rendes dels seus béns, així com per les donacions, subvencions, aportacions i qualsevol altre recurs que pugui obtenir d’acord amb la normativa vigent.\nTots els recursos de l’entitat estan destinats al sosteniment de les finalitats i dels serveis que ha de prestar.\nArticle 31. Llibres comptables\nEls llibres de comptabilitat del COIA els poden consultar tots els col·legiats a la seu de l’entitat.\nTítol VII. Règim disciplinari i procediment sancionador\nSotstítol 1. Règim disciplinari\nArticle 32. Disposicions generals i potestat disciplinària\nTots els membres del Col·legi queden subjectes a la responsabilitat disciplinària, en els termes i en les condicions previstes en aquests estatuts.\nEl règim disciplinari de les professions col·legiades al COIA l’exerceix la Junta de Govern, en els termes establerts per la Llei 6/2008, la Llei de creació del COIA i per les normes internes del Col·legi.\nLa Junta de Govern constata, d’ofici o per mitjà d’una denúncia, la comissió d’una possible infracció, i, en aquests casos, ha d’iniciar un procés d’investigació dels fets.\nArticle 33. Classificació de les infraccions\nLes infraccions col·legials que poden ser comeses pels membres del Col·legi es qualifiquen de faltes lleus, greus i molt greus.\nArticle 34. Infraccions col·legials molt greus\nSón infraccions col·legials molt greus:\na) L’exercici d’una de les professions col·legiades sense disposar del títol professional habilitant degudament reconegut pel Govern.\nb) L’incompliment dels deures professionals, quan d’això en resulti un perjudici greu per a les persones que hagin contractat els serveis del professional.\nd) L’exercici d’una de les professions col·legiades en un supòsit d’inhabilitació professional o per part de qui incompleixi un supòsit d’incompatibilitat o de prohibició d’exercir al Principat dictada per l’autoritat andorrana competent.\ne) La condemna ferma per delicte dolós en qualsevol grau de participació que es produeixi com a conseqüència de l’exercici de la professió.\nf) La comissió de dos infraccions greus en el termini d’un any.\nArticle 35. Infraccions col·legials greus\nSón infraccions col·legials greus:\nb) L’incompliment dels deures professionals, quan d’això en resulti un perjudici per a les persones que hagin contractat els serveis del professional.\nc) L’incompliment de l’obligació feta als col·legiats de comunicar els supòsits d’intrusisme professional dels quals siguin coneixedors.\nd) L’incompliment del deure d’assegurança, quan sigui obligatòria.\ne) L’incompliment del deure de prestació obligatòria del servei, quan sigui legalment prevista i quan el col·legiat degudament requerit a aquest efecte no acrediti una causa justificada que impossibiliti la prestació del servei.\nf) Els actes que tinguin la consideració de competència deslleial. g) La comissió de dos infraccions lleus en el termini de sis mesos.\nArticle 36. Infraccions col·legials lleus\nEs considera infracció col·legial lleu qualsevol vulneració d’una disposició legal o estatutària, sempre que aquesta vulneració no constitueixi una infracció greu o molt greu.\nArticle 37. Sancions col·legials\nLes infraccions col·legials molt greus poden ser objecte de les sancions següents:\nb) Multa d’una quantia no inferior a 5.000 euros i no superior a 50.000 euros.\nLes infraccions col·legials greus poden ser objecte de les sancions següents:\nb) Multa d’una quantia no inferior a 1.000 euros i no superior a 5.000 euros.\nLes infraccions col·legials lleus poden ser objecte de les sancions següents:\nb) Multa d’una quantia no superior a 1.000 euros.\nEn el cas d’infraccions molt greus i greus, també es pot imposar com a sanció complementària l’obligació de seguir cursos o fer activitats de formació professional o deontològica quan la infracció s’hagi produït a causa de l’incompliment de deures que afectin l’exercici o la deontologia professionals.\nSi la persona que ha comès una infracció n’ha obtingut un guany econòmic, la sanció de multa es pot ampliar amb una quantia addicional fins a l’import del profit obtingut pel professional infractor.\nLa imposició de la sanció es gradua en aplicació del principi de proporcionalitat i en funció de les circumstàncies de cada cas.\nArticle 38. Òrgan competent per imposar les sancions\nLes sancions per infraccions lleus, greus i molt greus les imposa la Junta de Govern.\nSotstítol 2. Procediment sancionador\nArticle 39. Incoació i instrucció de l’expedient sancionador\nL’òrgan competent per instruir els expedients sancionadors es compon de tres membres designats per la Junta de Govern.\nLa incoació dels expedients sancionadors es pot iniciar d’ofici per part de l’òrgan instructor o a instància de qualsevol membre del Col·legi.\nUna vegada s’ha incoat l’expedient sancionador, se’n dóna trasllat mitjançant una carta certificada amb avís de recepció al col·legiat afectat, en què se l’informa de les presumptes infraccions que hauria pogut cometre i de les sancions que comporten.\nTanmateix, es concedeix al col·legiat afectat un termini no inferior a tretze (13) dies hàbils perquè pugui ser escoltat i formuli per escrit les seves al·legacions sobre aquesta qüestió davant de l’òrgan instructor.\nL’òrgan instructor pot ordenar la pràctica de totes les diligències complementàries que estimi necessàries per esclarir els fets i determinar responsabilitats.\nEn tot cas, en el termini màxim d’un (1) mes a comptar de la data de recepció de l’escrit d’al·legacions, l’òrgan instructor ha de decidir si arxiva de manera definitiva l’expedient sancionador o bé si formula una proposta de sanció.\nLa decisió de l’òrgan instructor, tant en un sentit com en un altre, ha de ser notificada al col·legiat interessat per carta certificada amb avís de recepció, en el termini màxim de tretze (13) dies hàbils.\nSi hi ha proposta de sanció, aquesta proposta ha de ser motivada, incloent-hi, com a mínim, els aspectes següents:\na) La relació dels fets objecte de l’expedient sancionador.\nb) El tipus d’infracció constituït.\nc) La persona responsable o autora de la o les infraccions.\nd) La sanció que l’òrgan instructor proposa per a la persona responsable o autora de la o les infraccions.\nArticle 40. Resolució de l’expedient sancionador\nSi es tracta d’una infracció lleu, un cop formulada i notificada la proposta de sanció per part de l’òrgan instructor al col·legiat afectat, la Junta de Govern resol.\nSi es tracta d’una o més infraccions greus o molt greus, la Junta de Govern ha de ser convocada amb caràcter extraordinari a aquest efecte. Per majoria simple, la Junta de Govern resol.\nSi la resolució és sancionadora, ha de precisar, com a mínim, la infracció comesa, l’article dels estatuts on es preveu aquesta infracció, el nom del col·legiat sancionat i la sanció que se li imposa, i ha de ser motivada.\nLa resolució es notifica a la persona interessada mitjançant una carta certificada amb avís de recepció, en el termini màxim d’una setmana des que la Junta de Govern prengui el seu acord sobre aquesta qüestió. El col·legiat sancionat disposa de tretze (13) dies hàbils per interposar recurs davant de la Junta de Govern.\nUn cop s’hagi exhaurit aquesta via es pot interposar un recurs jurisdiccional en el termini de tretze (13) dies hàbils a comptar de l’endemà del dia de finalització del termini anterior.\nArticle 41. Extinció de la responsabilitat col·legial\nLa responsabilitat disciplinària col·legial s’extingeix pel compliment de la sanció o bé per la prescripció de la infracció o de la sanció.\nLes infraccions molt greus prescriuen al cap de quatre anys, les greus prescriuen al cap de dos anys; i les lleus, al cap de sis mesos, a comptar de la data de la comissió del fet.\nLes sancions prescriuen en el mateix termini respectiu, a comptar de l’endemà del dia en què s’hagi dictat la resolució sancionadora.\nArticle 42. Execució de les sancions\nLes resolucions sancionadores només s’executen quan la via administrativa s’hagi exhaurit. A aquest efecte, si el col·legiat sancionat no fa ús del seu dret de recurs davant de la jurisdicció administrativa, es considera la via administrativa com a exhaurida.\nLa Junta de Govern té competència per executar per ella mateixa les resolucions sancionadores dictades en virtut dels estatuts.\nTítol VIII. Causes i procediment de dissolució\nArticle 43. Causes de dissolució\nEl COIA es pot dissoldre:\n- Per acord favorable, emès a votació secreta i per escrit, dels dos terços de tots els col·legiats reunits en Assemblea General extraordinària convocada a aquest efecte.\n- Per pèrdua del caràcter col·legial de les professions col·legiades, d’acord amb la llei, o un altre imperatiu legal.\n- Si el nombre de col·legiats és inferior a vuit membres.\nArticle 44. Procediment de dissolució\nLa petició de dissolució s’ha de formular al Govern, acompanyada del certificat de l’acord adoptat per l’Assemblea General a aquest efecte. Un cop rebuda aquesta documentació, el Govern presenta a tràmit el corresponent projecte de llei de dissolució.\nUn cop aprovada la llei de dissolució, el Govern estableix, mitjançant decret, el procediment de liquidació patrimonial, el nomenament de les persones o de la comissió encarregades de dur-la a terme i la destinació del romanent.\nEl romanent anirà a favor de qualsevol entitat no lucrativa legalment constituïda amb finalitats benèfiques.\nUna vegada finalitzat el procediment de liquidació, el Govern cancel·la, mitjançant decret la inscripció del Col·legi del Registre de Professions Liberals, Col·legis Professionals i Associacions Professionals.


Hospitals o tancs? Policies locals i de proximitat o exèrcit? El que passa al carrer i el que ens volen fer creure | card.cat\nHospitals o tancs? Policies locals i de proximitat o exèrcit? El que passa al carrer i el que ens volen fer creure\nPublicat el 12 d'abril de 2020 per Serafí Lliteres\nEls polítics de Madrid, uns i altres, a dreta i esquerra, sembla que hagin perdut el boll. En lloc de parlar de l’estat de la sanitat i de la pandèmia com fa la presidenta de les Illes Balears, es dediquen a repetir de forma continua, com si fos una lletania, frases com “esta pandemia no entiende de países ni de regiones” o paraules com “guerra”, “unidad”, “post-guerra”, “ejército”, … certament crec que hi ha ben pocs metges que a dia d’avui s’identifiquin gaire amb aquest discurs que sembla més propi de països com Corea del Nord, Brasil o Aràbia Saudita, en lloc del discurs d’un país europeu.\nUna dels motius del menor impacte de la pandèmia a les Illes Balears enfront de la península, és precisament el fet de tenir una frontera natural que va funcionar bé enfront dels focus de les grans capitals, gràcies a que la presidenta del govern va sol·licitar el cessament immediat de les connexions aèries i marítimes que no fossin estrictament necessàries, enfront de la inacció del govern de Madrid que permetia poques hores abans de decretar el confinament arreu de l’estat el desembarc d’un creuer amb 3000 persones procedents d’itàlia, el principal nucli del virus a Europa, no fos cosa que el “gobierno” perdés els doblers de les taxes portuàries que també s’embutxaquen.\nAra diuen que dilluns tots els metros, ferrocarrils i busos tornaran a anar plens, però els infants, després d’un mes, continuen sense poder sortir de ca seva per cap motiu i la gent, guardant totes les distàncies i mesures de seguretat, sense poder anar a practicar cap tipus d’esport individual (els col·lectius ja s’entén que no es pugui) ni a caminar. Certament es nota que aquest decret l’han fet des d’una capital a on els hi fan molta llàstima els canets i els moixets però no saben lo que és tenir un cavall o una bèstia gran tancada. A on bona part de la gent aparquen els nins aquí o allà i surten poc de ca seva i a on molts dels adults que fan esport és al “gym” o al parc perquè tothom els observi.\nEs miri per on es miri no té cap sentit que una persona no pugui anar a passejar prenent les mesures que es recomanen o que un infant no pugui anar fins dos carrers més avall a estirar les cames amb els pare o la mare i escoltar els ocells. Potser pensen que no ho podran controlar a causa de la baixa taxa de policies locals provocada per la infame llei Montoro (encara vigent), que limitava la seva contractació i, com ja ha passat altres vegades, en acabar tot continuaran posant medalles a “las fuerzas del estado” i menyspreant i fent no res als nostres policies, molt més propers i coneixedors del terreny com ja han fet altres vegades no massa llunyanes en el temps.\n8 comentaris a “Hospitals o tancs? Policies locals i de proximitat o exèrcit? El que passa al carrer i el que ens volen fer creure”\nJordi Caldentey el 13 d'abril de 2020 a les 16:03 ha dit:\nA MALLORCA ENS HA PROTEGITS LA NOSTRA FRONTERA MARÍTIMA NATURAL.- Va fer bé N’Armengol en demanar lo mateix que demanava En Torra. Va fer bé En Sánchez en dir que sí a N’Armengol. Va fer malament en dir que no a En Torra.\nHo veis, don Pedro, com el coronavirus sí que és “qüestión de territorios”, per molt que no ho pugui admetre la religió nacionalista de l’estat que vós governau?\nMn. Jaume Mercant el 13 d'abril de 2020 a les 20:36 ha dit:\nEncara no tenc prou elements per emetre un judici seriós sobre aquesta situació de perpètua excepcionalitat. També em manca, com a tots, el benefici de la perspectiva històrica. No obstant això, al manco puc expressar un sentiment de sorpresa: estic vertaderament “frapat” de veure com la societat en general -suposadament madura- està acceptant, sense cap tipus d’esperit crític, tota casta d’imposicions guvernamentals, totes executades “manu militari”, renunciant a tota mena de llibertats individuals i socials en favor d’una legalitat que, en certs aspectes, es manifesta despòtica, a més de poc eficient. És trist que, per combatre aquesta pandèmia, no s’hagi pogut (o si?) apel·lar a la responsabilitat cívica de la població i tot s’hagi de fer a base de “controls” i coacció… La ruïna econòmica és inexorable i la inestabilitat social conseqüent també. Em preocupa que, a partir d’ara, els governs occidentals, amb el pretext de l’amenaça latent i constant d’una altra pandèmia -com substituta de l’amenaça del terrorisme internacional, avui deficitari-, després de l’estat d’alarma (o d’excepció?), ja situats en un estat de “normalitat” (?), es consolidin molts d’aquests retalls de les llibertats socials i individuals. Recordant l’Odisea i Ulises, pens que, per fugir d’Escil·la, pot ser caurem en Caribdis…\nPuntuació: +7 (de 11 vots)\nSerafí Lliteres Maçanet el 13 d'abril de 2020 a les 21:32 ha dit:\nCoincidim. A l’estat, tots absolutament tots els partits, que cal recordar que representen a la gent, s’han posar esquena-paret i, tot i haver fracassat de manera constant en molts d’aspectes d’aquesta crisi, ningú ha qüestionat aquestes mesures i formes coercitives, com tampoc ho feren en el seu moment contra actuacions violentes de les mateixes “forces de seguretat” que ara, cada dia, tenen altaveu el migdia.\nEm preocupa una societat en la que la gent no reflexiona i exposa els seus arguments, sempre de forma pacífica, i que tan sols es preocupa de mantenir-se al costat del poder i “alerta a dir res que si no, no et col·locaran a tu o a la teva cosina”, “no diguis res que llavors no et donaran aquell permís” o el clàssic “fill meu no et fiquis en política”.\nMn. Jaume Mercant el 14 d'abril de 2020 a les 0:00 ha dit:\nEn efecte, el pànic es emprat pel despotisme com a medi de control de masses, on l’expresió lliure del pensament (discordant) és sistemáticament anul·lat. En temps de desgràcies i tribulacions, lo primer que mor és la raó, lo qual provoca unes conseqüències més nefastes que la pròpia pandèmia o la crisi econòmica. Quin canvi d’època ens ha tocat viure!\nAndreu Matamalas el 14 d'abril de 2020 a les 10:34 ha dit:\nNo em confinarà la por\nni l’església ni l’estat\nperquè sempre he defensat\na qui és lliure des del cor.\nPuntuació: -2 (de 8 vots)\nMn. Jaume Mercant el 14 d'abril de 2020 a les 11:14 ha dit:\nEncara que un desbarat es digui glossat,\nno per aquest motiu serà ben encertat.\nEl discurs intel·ligent i seriós,\njust, respectuós, lògic i rigorós,\nno el trobam en aquesta “forma glossada”,\nsino en l’argumentació prou raonada.\nCrec que l’Església a ningú confina,\ni aquí el glossador de cap manera afina.\nPuntuació: +7 (de 9 vots)\nMARIA el 14 d'abril de 2020 a les 14:40 ha dit:\nNo em fa por el virus, ni el possible debacle de l’economia, una ecologista com jo encara creu en la utopia de que de aquesta n’aprendem. El que em fa mal es la manera com ho ha organitzat el govern, enlloc de dirnos, bona gent, possarem unes messures, i solucions, confiam en vosaltres ananau amb compte, res de tocaments, besadetes.. etc…\nIdò no, per a jo el missatge ha estat que això es una guerra, i vius i cova dreta… que si no… malament…\nAvui a la rotonda hi havia 20 guàrdies civils armats, jo només venia de fer feina, ja que com autònoma, l’únic dret que tenc es el de pagar, i feim frins i menjam, o seguint pagant sense fer feina, i de aqui poc, sense casa i morta de fam…. a lo que anava, m’he sentit com una terrorista… inclús, amb el meu sarcasme, he pensat… que he fet malament???\nEl que fsn per jo es, enlloc de unir a la població, es crear desconfiança, i molts problemes psicològics….\nPerdonau per el meu rollo, però em feia falta dir-ho…\nSerafí Lliteres Maçanet el 14 d'abril de 2020 a les 15:34 ha dit:\nCert. Ens han tractat com a bèsties. Com si no poguéssim raonar per nosaltres mateixos i just entenguéssim crits i verga.


bcnbits: La tirania dels administradors de sistemes\nLlegeixo al bloc de gamoia la impotència d’algú que voldria poder fer més coses amb l’ordinador de la feina, però que les restriccions (proteccions segons qui ho digui) imposades als equips actuen com un fre i desmotiven les actituds productives i creatives.\nFa temps que volia escriure sobre aquest tema. Ho vaig pensar l’última vegada que vaig llegir que a TV3 havien fet servir imatges de l’Explorer de Microsoft en castellà per “il·lustrar” (o tot el contrari) notícies com l’aprovació del punt cat o que el president de la Generalitat havia obert un bloc.\nCrec que les dues coses tenen molt en comú.\nEn primer lloc, els ordinadors personals i tot el programari que porten són vistos, pels departaments d’informàtica de totes les empreses (com més gran més forta és aquesta percepció) com un maldecap necessari i inevitable. I el que es fa a tot arreu és tenir aquest entorn al màxim de tancat i protegit possible. Com a conseqüència, el que les empreses obtenen és que molta de la capacitat i de la creativitat que podrien aportar molts usuaris (uis, hauria d’haver dit persones) no es poden desenvolupar.\nPerquè són una font de maldecaps els ordinadors personals? Bàsicament perquè el sistema operatiu que fan servir la gran majoria de les empreses és Microsoft Windows, que és un sistema insegur, vulnerable i inestable. La cosa es complica quan amb aquest sistema operatiu han de conviure altres aplicacions i amb les constants actualitzacions encara es generen més problemes afegits, incompatibilitats, etc. La manera que es té d’intentar controlar aquest sidral és que tot, com més tancat, millor. Que ningú pugui instal•lar res, ni modificar res.\nUn altre factor que ajuda a posar més i més barreres és que, per estalviar la més gran quantitat de diners possible, habitualment el manteniment i instal·lació dels ordinadors personals és una tasca que fa una empresa externa. Outsourcing. I com que el pressupost és el que és, tota la feina està protocolitzada i prefixada. Res que no estigui a la llista de configuracions. Si algun usuari vol fer alguna cosa més, es converteix en un problema.\nFirefox? Què deu de ser? És per això, entre d’altres raons, perquè aquest navegador és el que fa servir un tant per cent elevadissim d’usuaris particulars a casa seva, però que a les grans empreses no ha arribat. Linux? Ha!\nI ja tenim un entorn tancat, anticreatiu, inestable, i per descomptat en castellà! Qui vol jugar-se-la innovant? El que fan els responsables de TI és dedicar-se a que tot funcioni com sempre, encara que sigui malament.\nPublicat per Mor a 12:57\nHas descrit perfectament la situació, inclòs l'outsourcing. El resultat són dos problemes: el més greu, el fre a la iniciativa i la desmotivació que se'n deriva.\nEl segon, que és impossible que les persones aprenguem. Si passa res, arriba el tècnic, resol la incidència i "no es para a informar-te de la causa d'aquella incidència", ni de com es pot evitar que es repeteixi. Sembla que la màquina funcioni per art de màgia i que calgui un mag per entendre-la.\nAmb aquesta estratègia, a mi no m'estranya que els problemes es multipliquin.\nla descripció de la situació realitzada és acceptable, i s'ajusta a la realitat. Una realitat, que com bé s'ha exposat, és diferent des del punt de vista que es miri.\nJo estic en el punt de vista de TI, i em pregunto: què volen dir amb "...les restriccions (proteccions segons qui ho digui) imposades als equips actuen com un fre i desmotiven les actituds productives i creatives" ?\nA la feina, es va a desenvolupar la feina. I els materials proporcionats per la feina, són per desenvolupar aquesta. Els estris proporcionats posibiliten aquestes tasques. Hi ha d'altres que també ho fan? Sí, sempre. Però si volem desenvolupar la creativitat i augmentar la nostra productivitat amb altres eines i mecanismes d'actuació: FEM-HO EN EL NOSTRE HORARI I AMB LES NOSTRES EINES!!! Amb tot comprovat i validat, exposem-ho a l'equip de TI. I si s'ajusta dins de tots els parámetres (presuposts, ...), ningú es negará a implantar un nou sistema que augmenti la productivitat dels empleats.\nO és que a la carretera els senyals de prohibició són indicatives? És que anar a 200Km/h per autopista no és una infracció? O bé no permetre anar a 200Km/h per una autopista és "frenar" el desenvolupament d'un nou campió de F1? No, anar a velocitats superiors a les permeses és un perill tan pel conductor, com per la resta.\nDeixar que tots els usuaris tinguin llivertat sobre les seves eines de treball, és un perill per ell i per la resta d'usuaris. Quantes vegades es succeeix el típic usuari, que conecta el seu portàtil a l'ADSL de casa, i que el dilluns porta el virus d'última generació que es propaga per tota la xarxa corporativa... és clar, això és culpa de TI que no te protegida adequadament la xarxa corporativa.\nCada cosa s'ha de fer servir pel que toca.\nMama, por! Ja ho deia jo que ens veuen com uns insconscients i abusons! Sort en tenim dels nostres àngels de la guarda que vetllen nit i dia perquè no prenguem mal!\nPatxi, perdona el to irònic, que vol respondre al teu símil de la velocitat a la carretera.\nRespecte a l'estratègia que defenses, que té una part de raó com és lògic, penso que dóna un bon resultat a curt termini i molt males conseqüències a la llarga. Provoca persones espantades, incapaces de resoldre el més mínim problema, afectades de paràlisi preventiva, no fos cas que els caigués una bronca per haver-se atrevit a tocar alguna cosa. I també provoca inconsciència per part d'aquells que no es resignen a la paràlisi i s'arrisquen sense la més mínima formació.\nbloqueig + ignorància = zero competències tecnològiques\nDius: "A la feina, es va a desenvolupar la feina. I els materials proporcionats per la feina, són per desenvolupar aquesta. Els estris proporcionats posibiliten aquestes tasques."\nDoncs jo necessito un informàtic a la falda, o millor a la taula del costat, perquè quan m'arribi el proper cd-rom per catalogar, me l'instal·li i també quan el demani un usuari per consultar-lo.\nI si he de fer una sessió de formació, que l'àngel és quedi a la sala perquè quan falli la meravella de xarxa que administren de forma excel·lent - algun cop passa, què hi farem, segur que algún insensat ha portat un virus - em pugui resoldre la incidència al moment.\nI no vull un servei telefònic remot d'assistència que quan tinc un problema em faci seguir el protocol de rutina sinó una persona de carn i ossos, a disposició ben a propet, per deixar de perdre el temps suplicant ajut a l'informàtic - sant informàtic no m'abandonis - que pobret està molt enfeinat perquè el fan córrer tots aquests sapastres del personal.\nHo sento, aquest tema em supera. Els col·legues jovenets, nadius digitals, ens menyspreen per ignorants i conservador(e)s. Els informàtics s'encarreguen que no ens passem de la ratlla no fos cas que els emprenyessim gaire amb tantes novetats i exigències fora del seu guió. I els companys de feina em diuen: jo no moc un dit més per cap usuari, ja n'estic tip de donar la cara quan el sistema no funciona, treure les castanyes del foc, cobrar la meitat i després sentir-me a dir que faig nosa.\nPer acabar amb una mica d'humor, que a mi em cal, us convido al Déu vos guard!\nI que consti que sort en tinc d'una bona colla d'informàtics, que me'ls estimo molt!\nDos punts de vista ben diferents!\nPer una banda, algú que vol fer alguna cosa més del que li diuen que pot fer, i algú que diu que molt bé, però que abans de res s’ha d’estudiar i s’ha de validar, que tenir llibertat és perillós... ah, no continuaré per aquí, que és massa fàcil :-)\nEl que trobo inconcebible és que un sistema sigui tan fràgil i tan fàcilment desconfigurable, que l’usuari no hi pugui tenir accés, no sigui cas que es trenqui. Si el sistema s’infecta per un virus, crec que no serà per culpa de l’usuari, ni de TI. El problema pot ser que és un sistema feble?\nDes del punt de vista de TI el que s’hauria de fer és gastar més en els usuaris i estalviar-se de pagar llicències per un programari com el de Microsoft. Però, ai!, qui s’atrevirà a fer-ho?\nEl meu ordinador de la feina està tant capat que no puc ni actualitzar l'hora!


La Guàrdia Civil posa fi a huit hores de bloqueig del vaixell de Greenpeace al port de Sagunt - À Punt\nL'Esperanza ha impedit les maniobres d'atracada d’un vaixell carregat amb 138.000 metres cúbics de gas liquat\nLa Guàrdia Civil posa fi al bloqueig del vaixell de Greenpeace a Sagunt / Greenpeace\n26 d'octubre 2021 - 20:51\nLa Guàrdia Civil ha pres el control de l'Esperanza, de Greenpeace, que des de les 10 del matí impedia que un vaixell carregat amb 138.000 metres cúbics de gas liquat atracara en el port de Sagunt (Camp de Morvedre), segons ha informat l'Autoritat Portuària de València (APV).\nL'actuació dels agents, autoritzada per un jutge de Sagunt, s'ha realitzat després que els agents accediren al vaixell i demanaren als activistes de Greenpeace que deposaren l'actitud. Tot i això, els activistes només han cedit el control del vaixell després de la decisió judicial.\nVora les 10 hores d'aquest matí, l'Esperanza ha impedit les maniobres d'atracada en el port de Sagunt del vaixell British Merchant, amb una càrrega de 138.000 tones de gas natural liquat, els tripulants del qual, per a evitar incidents, han decidit romandre en alta mar.\nFonts de l’Autoritat Portuària han indicat que s'ha respectat el dret de protesta de Greenpeace, però davant la negativa d'abandonar el port s’ha requerit l'actuació de la Guàrdia Civil perquè el Merchant poguera fer una "maniobra autoritzada".\nL'acció de Greenpeace tenia com a objectiu exigir la fi dels combustibles fòssils i denunciar la dependència d'Espanya del gas fòssil. Els activistes han entrat al port i s'han ancorat al costat de la planta de regasificació d’Enagás per a impedir l'entrada del vaixell, i han pintat en un costat del vaixell el lema "NO + GAS", mentre un escalador s'ha enfilat a l'ancora del vaixell per a mostrar-hi una resistència passiva, segons ha informat l'organització ecologista.\nLa protesta s'ha realitzat en el context del Consell Europeu extraordinari que se celebra a Luxemburg, on els ministres d'Energia es reuneixen per a tractar l'impacte de l'augment dels preus de l'energia i les possibles solucions.


Grimaldi’s, la pizzeria del pont de Brooklyn | NovaYork.cat\n25 Setembre 2013 · by City Guide\t· in Amb Nens i Familiar, Menjar i Beure, No t'ho pots perdre!.\t·\nEtiquetes: Brooklyn, Brooklyn Bridge, Grimaldis Pizzeria, Pizza, restaurant\n← Tots els llibres que vulguis i més\nConeixeu el misteri que amaga l’estació del Carrer 14? →\nOne response to “Grimaldi’s, la pizzeria del pont de Brooklyn”


Bartolomé Beltrán Pons - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPresident del RCD Mallorca\n← Miquel Dalmau\nGuillem Reynés Corbella →\nmetge, presentador de televisió, ginecòleg\nBartolomé Beltrán Pons (Campanet, 1950) és un metge i difusor cultural mallorquí, president del Reial Club Deportiu Mallorca de 1995 a 1998.\nFill d'un membre de la guàrdia civil, és llicenciat en Medicina per la Universitat de Valladolid, s'especialitzà en toco-ginecologia per la Universitat Complutense (1978). Va ser membre del Cos Militar de Sanitat i del departament de Ginecologia a l'Hospital Gómez Ulla de Madrid. Membre de la Societat Ginecològica Espanyola, de la Federació Internacional de Ginecologia i Obstetrícia (FIGO) i Secretari General de la Societat Espanyola de Fertilitat (1984). Cap de l'equip quirúrgic de la Seguretat Social en Ginecologia (1978). Coordinador del Grup Comunicació i Salut de la AEEM. És membre, de la Societat Espanyola de Medicina General i de Família (SEMG) i de la Societat Espanyola de Metges d'Atenció Primària Arxivat 2009-11-16 a Wayback Machine. (SEMERGEN). Secretari General de l'Acadèmia Mèdic-Quirúrgica Espanyola i acadèmic de les Reals Acadèmies de Múrcia i Valladolid.\nDes de 1982 va començar la seva tasca de producció informativa i de divulgació, en programes de premsa, ràdio i televisió sobre salut i ciències biomèdiques a "La salud es lo que importa" d'Antena 3 Radio (1982), a la Cadena SER (1989) i a Onda Cero des de 2002 amb "La salud en Onda Cero" que va començar a dir-se En buenas manos des de 2006.\nEl 1990 passa a Antena 3 Televisión on al llarg dels següents quinze anys difondria entre els espectadors els seus missatges per a millorar la salut i la qualitat de vida, així com els hàbits en l'alimentació, l'exercici i l'activitat física. I això tant en les corresponents seccions sobre salut als magazins De tú a tú (1990-1991), de Nieves Herrero, Tan contentos (1991-1992), de Consuelo Berlanga i Hoy de mañana (1998) d'Ely del Valle como en programes de direcció pròpia: Viva la salud (1991), Viva la vida (1991-1992) i En buenas Manos (1994), Contigo en buenas manos (1997) i Magazine matinal de en buenas manos, emès en dues etapes: 1994-1996 i 2005.\nEl 1995 l'empresa Vitaplan SL, propietat del doctor Bartolomé Beltrán, va adquirir més del 84% de les accions del Reial Club Esportiu Mallorca del qual Beltrán es converteix en president. L'equip va aconseguir l'ascens a Primera Divisió en la temporada 1996/97. A l'any següent el Mallorca va quedar el cinquè en la Lliga i va ser finalista de la Copa del Rei. Va deixar la presidència del club, no exempta de polèmica, el maig de 1998.\nDes de 2005 dirigeix i presenta el Programa de salud i qualitat de vida de la cadena digital Antena Nova ¿Qué me pasa doctor?. Aquest espai s'ha convertit en un programa de referència en traslladar-lo també a la Sexta (Atresmedia), on s'emet tots els diumenges des del 3 de març de 2016 amb notable èxit.\nEls caps de setmana a les Illes Balears, a través de la cadena autonòmica de ràdio i televisió (IB3) ha presentat i dirigit Diumenge, diumenge(ràdio, 2005-2008) i els espais televisius Bona Nit Balears(2005-2008) i "Misteris Mèdics"(2009).\nGuía práctica para la mujer embarazada (1983).\nLa tertulia interminable (Controversias Deontológicas) (1984) d'Editorial PUBLISALUD, S.A.\nSiempre mujer, ante la menopausia (1988).\n150 años de Investigación y Futuro (Una Historia Comparada de la Medicina). Editat per la Fundació Uriach (1988).\nAgenda de la Historia de la Medicina. Para Previsión Sanitaria Nacional (PSN.- 1990).\nMujeres. Los seis biotipos femeninos (1993).\nTodo sobre el embarazo (1994).\nLa salud de la A a la Z (1994).\nEnciclopedia Práctica de Medicina Baleares.- Dos volums (1995).\nDiccionario de la Salud (Espasa 2007).\nTodo sobre tu embarazo y tu futuro hijo (Espasa 2007).\nCon el médico solo no basta (2008) de Editorial Aran.\nLa farmacia española (2009-2014).\nEnfermedades y síndromes de la medicina con nombre propio (Editorial PANAMERICANA, 2015).\nPremi Ondas 1990\n↑ Beltrán, un hombre de Asensio, El País, 1 de setembre de 1997\n↑ Bartolomé Beltrán realizará en la SER un espacio sobre salud y calidad de vida, El País, 10 d'agost de 1993\n↑ Opción de compra del doctor Beltrán sobre el Mallorca, EL País, 16 d'agost de 1995\n↑ Biografia de Bartolomé Beltrán al web del Reial Club Esportiu Mallorca\n↑ Beltrán deja la presidencia del Mallorca, aunque mantiene el poder, El País, 31 de maig de 1998\n↑ Qué me pasa doctor a Atresplayer\n↑ Qué me pasa, doctor a la Sexta\n↑ Bartolomé Beltrán conducirá "Bona nit, Balears" los domingos por la noche en IB3 TV, vertele, 30 de maig de 2005\nArticles de Bartolomé Beltrán a Gaceta Médica.\nNotícies sobre Bartolomé Beltrán a El País\nNotícies sobre Bartolomé Beltrán a la Vanguardia\nBartolomé Beltrán a la Casa del Libro\nISNI: 0000 0000 8775 9300\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bartolomé_Beltrán_Pons&oldid=28423160»\nPresentadors de televisió balears\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 oct 2021 a les 08:11.


Publicado en 14 octubre, 2016 por Montse\nPublicado en Album, Cajas, HomeDecor y etiquetado AnitaYSuMundo, Caja, MiniAlbum. Añadir a marcadores el enlace permanente.\nbeatrizgf | 15 octubre, 2016 en 0:01\nMontse | 18 octubre, 2016 en 21:21\nEleapa | 15 octubre, 2016 en 1:00\nMontse | 18 octubre, 2016 en 21:23\nAna | 15 octubre, 2016 en 6:23\nMontse | 18 octubre, 2016 en 21:24\nideasmama | 15 octubre, 2016 en 7:59\nMontse | 18 octubre, 2016 en 21:25\nMarga | 15 octubre, 2016 en 9:46\nM. Esperanza Ginés | 15 octubre, 2016 en 19:29\nCRUSTULAM ombretta | 15 octubre, 2016 en 23:00\nMontse | 18 octubre, 2016 en 21:27\nloli | 16 octubre, 2016 en 0:05\nMontse | 18 octubre, 2016 en 21:28\nMari Carmen | 17 octubre, 2016 en 12:56\nMontse | 18 octubre, 2016 en 21:29\nAyla | 18 octubre, 2016 en 0:30\nscraptella | 18 octubre, 2016 en 10:45\nMontse | 18 octubre, 2016 en 21:30\nMelissa - Una abeja en mi gaveta | 18 octubre, 2016 en 19:31\nMontse | 18 octubre, 2016 en 21:31\nMagdalena | 29 octubre, 2016 en 18:00\nMontse | 8 noviembre, 2016 en 22:21\nBea ( Taboada Testa) | 8 noviembre, 2016 en 21:55\nMontse | 8 noviembre, 2016 en 22:23


Ternua Berla Lila comprar i ofertes a Trekkinn\nViolet Washed Violet Washed\nTernua - Roba dona - Forros polars\nDescripció Ternua Berla\nTots els productes de muntanya de la categoria de Forros polars són d’una gran qualitat de fabricació i s’han ideat cuidats fins al més mínim detall. A trekkinn trobaràs tot el catàleg de Roba dona de Ternua. El preu de Ternua Berla és 59.95 $. Fent la compra obtens la garantia del preu més baix i pots fer el pagament en un entorn totalment segur. A més a més, t’oferim un servei d’entrega ràpida i eficient perquè ho rebis a casa ben aviat!\nCaracterístiques Ternua Berla\nTecnologias Ternua Berla\n$ 127.32 $104.95\n$ 109.14 $89.95\n$ 136.44 $112.45


Disobedience. Estrena :: Notícies :: Cinema per a estudiants\nEl director xilè Sebastián Lelio ja va mostrar en les seves dues últimes pel·lícules una predilecció pel món femení, especialment per aquestes dones que han de trencar amb les convencions socials per tal de guanyar-se la seva independència i donar curs als seus somnis i desitjos. Això els suposarà un enfrontament amb un entorn que no els perdona la seva ànsia de llibertat. En Glòria ens retratava una dona sola de més de 50 anys que fuig de la solitud buscant noves relacions amb les quals passar moments alegres. A Una dona fantàstica serà una transsexual la que lluiti per ser tractada amb dignitat principalment per part de la família del seu amant mort. Disobedience ens situa a la comunitat de jueus ortodoxos de Londres sotmesos a unes estrictes normes morals i religioses.\nRaquel Weisz dóna vida a una dona que s'ha anat a viure a Nova York fugint de l'ambient asfixiant que el seu pare, rabí de la comunitat, vol imposar-li. Quan torna a Londres per assistir al funeral d'aquest, intentarà reconciliar-se amb el seu passat però les mirades inquisitives i les preguntes amb segones intencions per part dels membres de la comunitat no l'hi permetran. Sense ella pretendre-ho es retrobarà amb una faceta del seu passat que li qüestionarà el seu present i li farà mirar el futur de forma diferent. Rachel McAdams interpretarà una dona que ha optat per casar-se amb el successor del rabí com un succedani que l'ajudi a apagar els seus autèntics anhels. L'amor totalment reprobat que van viure de joves, ressorgeix amb tal intensitat que fa trontollar l'equilibri emocional de les dues dones. Les dues entraran en una tensa lluita contra els seus propis sentiments i en la recerca d'una llibertat coartada per una societat que no accepta allò que no s'adapti a les seves normes.\nHistòria bella, intensa, tractada amb una gran sensibilitat i qualitat interpretativa. Atrapa sense deixar que l'emoció es desbordi i fica el cap en els costums de les famílies jueves ortodoxes sense endinsar-se en l'extrema complexitat del seu dia a dia.


Habitatges i cases de lloguer a Tiana - Zona Industrial, Ripollet | fotocasa\nHabitatges i cases de lloguer a Tiana - Zona Industrial, Ripollet\nPisSant Sebastia, Tiana - Zona Industrial\nPROMOCIÓN: NO PAGUES ALQUILER hasta el 1 de ABRIL.Y además, ¡sin comisiones de agencia! Excelente piso de aproximadamente 61,00 m² ubicado en el municipio de Ripollet, provincia de Barcelona. La vivienda se distribuye en: un amplio salón-comedor, dos dormitorios, un cuarto de baño, cocina equip...\n1 Habitatges i cases de lloguer a Tiana - Zona Industrial, Ripollet\nQuè ofereix el districte Tiana - Zona Industrial de Ripollet si estàs pensant a llogar habitatge:\nLlogues habitatge? Coneix els serveis del districte de Tiana - Zona Industrial, Ripollet\nFormacióEn aquest districte hi ha 0 universitats i 4 escoles per a la teva formació o la dels teus.\nLleureA Tiana - Zona Industrial disposes de 5 parcs, 0 museus i 0 teatres per gaudir del lleure.\nSalutSi tries aquest districte per viure-hi, tindràs 0 hospitals i 5 farmàcies disponibles.\nAlimentacióTrobaràs 3 supermercats a prop teu si decideixes llogar habitatge al districte de Tiana - Zona Industrial.\nTiana - Zona Industrial, Ripollet\nTroba més immobles en Tiana - Zona Industrial\nPisos de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nHabitatges i cases de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nApartaments de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nTerrenys de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nXalets de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nTrasters de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nCases rurals de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nEstudis de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nOficines de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nLofts de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nÀtics de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nDúplex de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nEdificis de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nBaixos de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nAdossats de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nHabitatges a prop de Tiana - Zona Industrial\nHabitatges de lloguer a Sant Andreu - Gassó Vargas\nHabitatges de lloguer a Centre - Maragall\nHabitatges de lloguer a Can Mas\nHabitatges de lloguer a Can Clos - Pinetons\nHabitatges de lloguer a Santa Maria - Terra Nostra\nHabitatges de lloguer a Mas Rampinyó - Carrerada\nHabitatges de lloguer a Serraparera\nHabitatges de lloguer a La Clota - Zona industrial\nHabitatges de lloguer a Centre - Cordelles\nHabitatges de lloguer a Catalunya - Fontetes\nHabitatges de lloguer a Altamira - Canaletes\nHabitatges de lloguer a Barri Antic\nHabitatges en venda a Tiana - Zona Industrial\nPisos de bancs a Tiana - Zona Industrial\nHabitatges de lloguer amb opció a compra a Tiana - Zona Industrial\nLloguer habitació a Tiana - Zona Industrial\nHabitatges de lloguer vacacional a Tiana - Zona Industrial\nHabitatges barates de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nObra nova de lloguer a Tiana - Zona Industrial\nHabitatges de lloguer amb terrassa a Tiana - Zona Industrial\nHabitatges de lloguer amb ascensor a Tiana - Zona Industrial\nHabitatges de lloguer amb piscina a Tiana - Zona Industrial


Així es distribueixen els 672 morts catalans amb coronavirus al territori | NacióGarrotxa\nper NacióDigital , 26 de març de 2020 a les 16:11 |\nUna ambulància sortint de l'Hospital Universitari de Vic. | Adrià Costa.\nLa major part de les víctimes mortals amb coronavirus a Catalunya, 535 del total de 672 (el 79,6%), s'han produït a la regió sanitària de Barcelona, segons dades desagregades per territori que ha fet públiques per primer cop el Departament de Salut. La regió sanitària de Barcelona aplega les comarques del Barcelonès, Baix Llobregat, Vallès Oriental, Vallès Occidental, Garraf i Maresme.\nSegons aquestes dades, la segona regió sanitària amb més morts per l'epidèmia és la de la Catalunya Central –on hi ha la conca d'Òdena–, amb 71, seguida de les de Girona (37), Lleida i Pirineus (20), Tarragona (8) i Terres de l'Ebre (1).


Solbes reconeix que Catalunya és 'clarament solidaria' i que el debat està en el càlcul de "la dimensió" d'aquesta contribució La República\nSolbes reconeix que Catalunya és ‘clarament solidaria’ i que el debat està en el càlcul de “la dimensió” d’aquesta contribució\nEl vicepresident segon Econòmic del govern espanyol, Pedro Solbes, ha aprofitat el seu pas per Barcelona per donar un cert ‘to balsàmic’, en paraules del moderador de l’acte, l’advocat Miquel Roca, a les relacions entre Catalunya i Espanya. Solbes, que parlat davant del Cercle Financer, ha reconegut que Catalunya és ‘clarament solidària’ amb la resta de l’estat espanyol i que en tot cas el debat és saber ‘la dimensió d’aquesta contribució’. Pel vicepresident segon del govern, que no ha desvetllat si seguirà en el govern en cas de guanyar les eleccions del mes de març i que s’ha manifestat contrari a la publicació de les balances fiscals, el principal repte de la pròxima legislatura serà definir un model de finançament que sigui més just per tothom i especialment per Catalunya.\nL’actual model de finançament regulat pel govern de José María Aznar amb CiU l’any 2001, ha estat una fórmula que ha penalitzat especialment a Catalunya. El model, ha dit Solbes, es basa en un cens de la població del 1999 i en la fórmula de finançament s’especifica de manera concreta que només es modificarà si l’índex de població no varia més del 3% durant un any, un índex que no es produeix mai, ha dit Solbes. El vicepresident s’ha referit a l’increment de costos per Catalunya que ha suposat l’arribada d’una forta onada d’immigració durant l’últim període del cicle econòmic.\nPedro Solbes ha manifestat que el volum d’inversions que Catalunya ha rebut els últims anys ha estat clarament insuficient, però que aquest fet no és suficient per apostar per un model d’inversions ‘territorialitzada’, de la que s’ha manifestat contrari.\nSolbes ha reconegut la dificultat de trobar una solució al finançament de Catalunya que aporta més del 18% del PIB de l’estat i per això cal que totes les forces polítiques i autonomies entenguin que s’ha de trobar el model que afavoreixi que Catalunya ‘vagi econòmicament bé’.\nPedro Solbes ha pronunciat una conferència sobre les perspectives de l’economia espanyola davant del Cercle Financer. El vicepresident segon ha estat presentat pel president de ‘la Caixa’, Isidre Fainé, qui ha reconegut que en aquest moments l’economia hi ha ‘senyals d’alarma’ que fan necessari una actuació per reconduir-la.\nDavant de l’empresariat català Solbes s’ha manifestat contrari a la publicació de les balances fiscals perquè en el seu contingut també es produiran enfrontaments territorials no desitjables.\nMés concreció a Rajoy\nEl responsable econòmic s’ha referit de manera explícita a les propostes fiscals del president del PP, Mariano Rajoy. Pedro Solbes ha reclamat més concreció a la proposta popular de plantejar una exenció fiscal als contribuents amb menys de 16.000 euros de renda anual. El vicepresident ha manifestat que la proposta de Rajoy podria significar un cost per Hisenda d’entre 5.000 milions a 25.000 milions l’any, una xifra considerable atès que podria arribar a significar el 30% de la recaptació de la renda.\nPedro Solbes no s’ha mostrat partidari de compensar aquests menys ingressos amb un increment de l’IVA perquè això podria repercutir en el control de la inflació.\nAl referir-se al medi ambient, el vicepresident segon del govern espanyol ha reconegut que els costos mediambientals ‘no estan imputats en el preu’ i per tant caldrà que aquests costos es vagin tenint en compte per contribuir a una millor assignació de recursos, cosa que millorarà l’eficàcia del teixit empresarial i econòmic, sense ‘erosionar’ el patrimoni mediambiental.


La unitat canina de la Policia Local de Tortosa explica la missió que tenen encomanada, a 'L'Estret de Magallanes' ~ EbreDigital.cat\nLa unitat canina de la Policia Local de Tortosa ha aixecat durant l’últim any més d’un centenar i mig d’actes per consum de drogues a la via pública o per tinença de drogues. Els agents i els dos gossos que integren aquesta unitat han visitat aquest dimecres els estudis del Canal Terres de l’Ebre per participar al programa L’Estret de Magallanes i explicar la missió encomanada dins del cos policial.\nLa unitat està integrada actualment per dos agents i dos gossos. Un dels animals s’anomena Titan, té dos anys i és de la raça pastor belga malinois; i l’altre és l’Okinawa, un pastor alemany d’un any d’edat que es troba en fase de formació. Tant un com l’altre estan ensinistrats per reconèixer i detectar fins a 14 substàncies estupefaents de disseny diferents, així com pólvora o bitllets en grans quantitats, ja siga en llocs oberts com en tancats, en vehicles i persones estàtiques o bé en moviment. A més a més, també estan ensinistrats en seguretat ciutadana utilitzant la modalitat d’impacte per tal de dissoldre situacions de conflicte.\nPodeu veure íntegrament l’entrevista de l’Estret de Magallanes en aquest vídeo.


BASTABUGIE - OMELIA XXIX DOMENICA T. ORD. - ANNO A (Mt 22,15-21)\nOMELIA XXIX DOMENICA T. ORD. - ANNO A (Mt 22,15-21)\n2 OMELIA XXVI DOM. T.O. - ANNO B (Mc 9,38-43.45.47-48)


Lunes 4 de Julio de 2022 | 185225007 visitas | 308 usuarios conectados\nBernardo Rodríguez Soriano Portero 32 31 31 7 630 (10) 0 0\nJonathan Soto Rodriguez Portero - 1 1 0 0 (0) 0 0\nJuan Rubio Ríos Portero 29 31 31 26 2340 (35) 2 0\nMiguel Ángel García Ambrona Lateral Derecho - 7 7 5 405 0 2 0\nAntonio Jesús Nieto Soriano Central - 15 15 12 961 3 1 1\nJosé Antonio Azor Azor Central 28 28 28 25 2183 0 5 1\nCarlos Martín Rodríguez Lateral Izquierdo 20 22 22 12 1195 0 1 0\nFrancisco Olivares Martínez Defensa - 1 1 0 18 0 0 0\nGermán Ignacio Mazzarino Lateral Derecho 25 17 17 12 1298 1 6 0\nMiguel Ángel Lao Gutiérrez Lateral Derecho 26 25 25 16 1475 0 5 0\nJoaquín Serrano Rodriguez Defensa 20 6 6 1 142 1 0 0\nRaúl Simón Gómez Central 17 10 10 4 444 0 1 0\nSamuel Nicolás Najem Mateo Lateral Izquierdo 20 13 13 6 615 2 2 0\nDavid Cabeza Pérez Lateral Izquierdo 35 11 11 5 500 1 0 0\nVíctor Rodríguez García Central 28 23 23 20 1425 0 9 2\nCristian Lores Montellano Interior Izquierdo 19 30 30 26 2036 9 4 0\nFernando Rubén Arco Adamuz Medio Centro 27 17 17 15 1213 0 4 0\nHassan Arafat Ramadan Mfouapon Medio Centro - 11 11 2 229 3 0 0\nJosé Carlos Castells Najas Interior Derecho 22 22 22 13 1251 15 4 0\nJuan Manuel Jiménez Romero Medio Centro 31 15 15 12 1014 2 1 0\nFrancisco Javier López Álvarez Interior Izquierdo 31 28 28 19 1767 7 6 1\nJose Carlos Rubia Mateo Medio Centro 31 4 4 1 163 1 1 0\nMohamed Ouadou Medio Centro 20 23 23 13 1070 0 4 1\nMohammed Ourinich Ourinich Medio Centro 18 14 14 12 897 3 1 0\nOusseni Adnan Kabir Pepouna Medio Centro - 8 8 0 126 1 1 0\nManuel Jesús Verdegay Quero Interior Derecho 18 8 8 5 536 2 0 0\nJosé Ramos Garcia Medio Centro 25 10 10 3 408 2 3 1\nRoberto Sánchez Cazorla Medio Centro 19 31 31 16 1425 2 0 1\nSergio Marín Vargas Medio Centro 19 29 29 25 2162 2 3 1\nAlfonso Jiménez Sánchez Extremo Derecho 15 1 1 0 14 0 0 0\nJosé Capel Sorroche Delantero Centro 29 28 28 21 1844 17 11 0\nJesús Castellar Teruel Delantero Centro 23 2 2 0 37 1 0 0\nDaniel Soler Antequera Delantero Centro 18 21 21 15 1307 2 2 0\nIsrael Molina del Pino Delantero Centro 29 30 30 12 1120 7 6 1\nMamadou Ndiaye Delantero Centro - 4 4 1 156 1 1 0\nStefan Havier Cucuruzac - 1 1 0 28 0 0 0\nTotal de Jugadores: 37 - Media de Edad: 20.4 años\nJuan Diego Sánchez Torres Entrenador 31 26 7 1\nNicolás García Cruz Segundo Entrenador 6 0 1\nMiguel Martín González Delegado de Equipo 23 0 0\n4. Primera RFEF Grupo 1\t 707\n151. Primera Andaluza Almería Gr.2 95\nTiempo de carga: 2,0509130954742 segundos


Érem nou. Agafem el tren de les 8:14 i cadascú seu on pot i xerra d’allò que més li agrada. Arribem a Sant Pol i esmorzem. La veritat és que alimentar-nos bé en aquell moment va ser essencial per a tots.\nDesprés , cap a les deu , comencem a caminar una excursió variada i amb bones vistes que tenia pujades, flanquejos baixades, dreceres ,etc. En Lluís Tarruella es posa davant i entre ell i en Pere Mansilla, anem xerrant i canviant el món. Bé és un dir ja ho sé, però quan les persones conviuen jo penso que hi ha un misteri que ens ajuda. En una primera part fem molta muntanya i potser no som conscients ja del molt que hem fet. Jo sóc de l’opinió que a la muntanya el temps no compta, tot i que pugui semblar un tòpic.\nEn Pere Mansilla ens va indicant el camí, tanmateix tothom hi intervé: en Pep Molinos, en Miquel en Lluís etc. De tant en tant parem per esperar els altres i aprofitem per beure. Hidratar-te és essencial. Els pals ajuden molt, però fa calor, encara que , de tant en tant hi ha una ombra amb aire fresquet.\nEns ho prenem amb calma tot i que cal dir que , si tenim en compte que la setmana vinent hauran d’operar la Rosa Maria Soler, anem esperant.\nAbans d’alguna pujada dreta algú diu : ui mare meva!. Però després a l’hora de la veritat , amb l’ajuda dels pals es puja bé amb un pas continuat. L’excursió va tenir de tot i , cap al final vam passar per una drecera al costat de les vies del tren que ens deixava a la platja just davant d’un restaurant on després vam dinar i molt bé.\nVenia de gust banyar-se en aquell moment. Després dinem amb una forta discussió sobre què és millor si el taxi o Uber o Cabifay. Cal dir que en Lluís es pren les coses molt seriosament…i algú li va recordar aquella antiga cançó de Pau Riba :taxista porta’m al cel, és que busco feina potser al cel n’hi haurà…\nEns serveixen postre i cafè. Després paguem i anem cap a l’estació i la veritat és que vam tenir sort, perquè vam haver de córrer per agafar el tren.\nEn resum una molt bona excursió i una gran experiència.\n18/09/2019 Josep Tello\nUna paradeta a l'ombra\nAl Far de Calella


Una femella de dragó de Komodo té 5 cries sense ser fecundada per un mascle. Londres\nUna femella de dragó de Komodo té 5 cries sense ser fecundada per un mascle\nUna femella de dragó de Komodo, els llangardaixos més grans del el món, ha tingut cinc cries sense necessitat de ser fecundada per un mascle, esdeveniment que ha aportat una gran dosi d'esperança a la reproducció en captivitat d'espècies en perill d'extinció.\nFlora, com es diu l'animal del zoo de Chester (nord d'Anglaterra), va pondre el maig passat 11 ous sense que haver estat creauda amb un mascle de la seva espècie.\nSegon cas de reproducció asexual\nLes primeres cinc cries a sortir de la closca després de vuit mesos de gestació s'han convertit en en cinc dragons d'entre 40 i 45 centímetres de llargada i un pes que oscil·la entre els 100 i els 125 grams.\nEs tracta del segon cas documentat de reproducció asexual en dragons de Komodo, un procés conegut com a partenogènesi, que es va registrar per primera vegada l'abril passat al zoo de Londres, quan Sungai va pondre ous dos anys i mig després del seu últim contacte amb un mascle.\n"Flora ignora l'emoció que ha causat el seu part, i nosaltres estem encantats d'anunciar que ja és mare i pare a la vegada", ha afirmat després del naixement dels dragons l'encarregat del zoo de Chester, Kevin Buley.\nEsperança per a les espècies en perill d'extinció\nSegons recollia un grup de científics britànics en el número de desembre de la revista Nature, el fet que s'hagin produït dos casos de partenogènesi en dos zoos diferents suggereix que aquesta facultat de fecundar-se a si mateixos podria no ser una cosa inusual quan els dragons de Komodo es troben aïllats.\nEls casos dels dos zoos britànics poden tenir conseqüències de gran abast per a les espècies en perill d'extinció, perquè la cria en captivitat podria assegurar la supervivència dels 4.000 dragons de Komodo que viuen al seu hàbitat natural, llangardaixos que en l'edat adulta poden arribar a fer tres metres i a pesar fins a noranta quilos.\nEls científics, que de moment desconeixen si la femella de Komodo ha tingut sempre la capacitat de reproduir-se sense necessitat d'un mascle o si es tracta d'un nou desenvolupament evolutiu, xifren en 70 les espècies que han registrat casos de partenogènesi, entre les quals s'inclouen serps i sargantanes.\nFoto: una de les cries nascudes al zoo de Chester. / Reuters\nLos dragones de Komodo se reproducen por autofecundación


Coconut Paradise Resort Samui Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n41 Bang Por Moo 6 Tambon Mae Nam, Bang Por, Samui, Tailàndia, 84330 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Coconut Paradise Resort?\nNotable 7,8 (205 comentaris)\nExcel·lent 8,1 (282 comentaris)\nBarri Bang Por Chaweng Lamai Mae Nam Mae Nam Taling Ngam\nMés informació sobre Coconut Paradise Resort\nCoconut Paradise Resort, ubicat a Bang Por, Samui, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. També són a fàcil accés Moll Nathorn, Phitsanu Clinic, Vaixells Ràpids Lomprayah.\nEl Coconut Paradise Resort, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, restaurant, servei de bugaderia, lloguer de bicicletes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Coconut Paradise Resort és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Samui.\nPlatja Chaweng Noi - 15,01 km\nTemple Wat Plai Laem - 13,86 km\nGran Buda - 13,18 km\nParc Nacional Marí Ang Thong - 29,53 km\nPlatja Lamai - 17,27 km\nHin Ta Hin Yai - 17,38 km\nPlatja Maenam - 6,28 km\nPlatja Silver - 17,74 km\nPlatja Bo Phut - 9,72 km\nMoll Nathorn - 3,89 km\nVaixells Ràpids Lomprayah - 4,86 km\nMagatzems Samui Mart - 5,04 km\nWat Khongkha Ram - 5,85 km\nClub de Camp i Golf Santiburi Samui - 5,91 km\nWat Phi Kho Thong - 6,22 km\nCascada Hin Lat - 6,4 km\nCentre Cultural i de Belles Arts SEA a Samui - 7,68 km\nPasseig Lamai - 8,23 km\nSamui Complexos turístics


Servei de recollida d'andromines i poda per aquesta tardor\n19:13 | 18/01/2020\nEl calendari de recollides del mes de novembre i desembre.\nSi tens un residu voluminós o andròmina i no pots transportar-lo fins a la deixalleria, el servei de recollida d'andròmines s'encarrega de recollir-les. Les andròmines es recullen cada dos dilluns davant de cada casa. Concretament els dies següents:\nLes restes de poda s'han de dipositar dins d’una saca que prèviament ha de ser sol·licitada a l'Ajuntament i que es dipositarà a la via pública previ avís de recollida. Només es recull branques i troncs, amb una saca o feix depenent de la quantitat. Les fulles, flors i herbes no es recollen ja que s'ha de treure els dies de recollida porta a porta d'orgànica, en una bossa marcada com a "restes de jardí":\nNo poden quedar saques a la via pública després del servei (podrà ser sancionable segons l'Ordenança municipal).\nPots sol·licitar el servei trucant a l'Ajuntament (93 899 80 28), presencialment al Punt d'Informació, o bé enviant un correu electrònic a st.quinti@diba.cat i també realitzant el tràmit a través de la seu electrònica.\nData de l'última actualització: 05/11/2019 17:13\ncartell recollida de poda


días de tormenta: I wish... #7 - Tan cerca\nMay 25 de novembre de 2012 a les 20:38\nDespierta es el primero, ¿verdad? Les tengo muchas ganas, a ver si caen pronto ^^\nbells 25 de novembre de 2012 a les 20:53\ndespierta me encanto\ny a esta segunda parte le tengo muchas ganas. un beso\nCris Viviendo entre Páginas 25 de novembre de 2012 a les 21:46\nTengo ganas de leer el primero ^-^\nSweetGirl 25 de novembre de 2012 a les 23:02\nLa verdad la historia pinta muy interesante! *_* Besoote♥\nCamila Rodríguez 26 de novembre de 2012 a les 1:52\nVeo que estás como loca con los exámenes! suerte! todo irá bien :) ese libro parece estar ssssssssuper bueno! veremos si lo leemossss ! beso♥


1 Tag, 23:55:17\nSamstag, 19. Januar 2019, 19:51:47\nbis Dienstag, 22. Januar 2019, 19:51:47


L'Ajuntament de Palma redueix l'espai que ocupen les terrasses al barri de la Gerreria\nEs limita la superfície disponible per muntar-les a la plaça de la Quartera, la plaça del Mercadal i el carrer del Pes del Formatge\nUna terrassa a Santa Catalina, un dels punts on l'Ajuntament de Palma també preveu limitar l'espai públic que ocupen. ISMAEL VELÁZQUEZ\nPalmaL'Ajuntament de Palma ha aprovat un decret aquest divendres per reduir l'espai que ocupen les terrasses a la barriada de la Gerreria, concretament a la plaça de la Quartera, la plaça del Mercadal i el carrer del Pes del Formatge. Les noves restriccions entraran en vigor quan es publiquin al Butlletí Oficial de les Illes Balears (BOIB), aproximadament d’aquí a una setmana.\nEl regidor de Participació Ciutadana i Govern Interior de Cort, Alberto Jarabo, ha explicat en una roda de premsa que en aquests tres punts del centre de Ciutat es concentren moltes persones que, especialment en horari nocturn, provocen problemes de convivència entre el sector de la restauració i el dret al descans dels veïns.\nLa superfície que podran ocupar els bars i restaurants de les places i el carrer de la Gerreria passarà dels 59,30 metres actuals a 45 metres, la qual cosa suposa una reducció del 7,75% al 5,88% del total de la superfície ocupada que permesa fins ara. A la plaçade la Quartera, Jarabo ha dit que hi ha tres terrasses amb un percentatge d'ocupació "elevat" i que atreu músics de carrer sense permís que incrementen el renou a la zona.\nJarabo ha justificat la nova limitació perquè els locals dels tres punts han acumulat un gran nombre de sancions per part de la Policia Local i queixes veïnals. A més, es troben en una zona declarada d'especial protecció acústica des de gener de 2013, cosa que obliga a desmuntar les terrasses a les 23 h, malgrat que això s'incompleix reiteradament.\nL'edil ha recordat fa poques setmanes el ple de Cort va aprovar convertir el carrer del Pes del Formatge en una zona per a vianants, cosa que va generar crítiques per part d'una desena d'entitats veïnals del centre de Palma . Criticaren que la mesura suposava una "trampa" per posar més terrasses i afavorir els bars, perquè la via ja és Acire i només poden circular vehicles dels residents. El regidor, però, ha dit en la roda de premsa que volen evitar que es generin més problemes de convivència, i ha dit que la mesura que presentada aquest divendres està consensuada amb la Federació de Veïns de Palma, de la qual formen part la desena d'entitats que criticaren la conversió del carrer.\nJarabo també ha dit que la intenció és limitar l'espai ocupat a altres punts de la ciutat on hi ha un "excés per part de molts de restauradors", i que ja tenen esborranys per fer-ho a la Llotja i la plaça de les Drassanes. El mateix es farà a punts de la Platja de Palma i Santa Catalina, però l'equip de govern vol estudiar-ho amb temps per evitar una nova sentència com la que va declarar nul el decret municipal que establí una restricció horària específica per als bars i restaurants del barri de la Llotja. D'altra banda, el portaveu de Cort també ha recordat que el 30 de setembre finalitzarà la llicència perquè les terrasses ocupin places d'aparcament.