Edición del sábado, 04 noviembre 2006, página 18 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del sábado, 04 noviembre 2006, página 18\nTarragona municipios CIU PSC ERC PP ICV–EUiA CIUDAD % PART. VOTOS %VOTOS VOTOS % VOTOS VOTOS % VOTOS VOTOS %VOTOS VOTOS % VOTOS Aiguamúrcia 65 129 152 30,9 34,70 135 125 32,3 28,54 70 99 16,7 22,60 25 14 6 3,20 41 40 9,8 9,13 Albinyana 56,1 408 485 43,9 46,63 292 340 31,4 32,69 83 105 8,9 10,10 66 58 7,1 5,58 43 40 4,6 3,85 Albiol, l' 54,6 40 32 31,5 28,83 37 34 29,1 30,63 20 21 15,7 18,92 13 10 10,2 9,01 8 10 6,3 9,01 Alcanar 52,7 1.043 1.372 30,9 34,59 658 899 19,5 22,67 904 951 26,8 23,98 392 481 11,6 12,13 207 208 6,1 5,24 Alcover 54,8 662 710 35,8 36,62 515 544 27,9 28,06 365 404 19,7 20,84 136 164 7,3 8,46 93 83 5 4,28 Aldea, l' 53,6 477 678 31,6 36,99 353 361 23,4 19,69 439 539 29,1 29,41 118 165 7,8 9,00 57 57 3,7 3,11 Aldover 58,7 107 140 24,4 27,78 143 169 32,6 33,53 86 120 19,6 23,81 42 56 9,5 11,11 33 12 7,5 2,38 Aleixar, l' 67,9 179 188 42,5 46,42 56 51 13,3 12,59 114 113 27 27,90 24 23 5,7 5,68 30 24 7,1 5,93 Alfara de Carles 75,1 122 143 53,2 25,21 70 68 30,5 26,25 13 22 5,6 8,49 13 23 5,6 8,88 6 2 2,6 0,77 Alforja 62,1 243 314 30,7 38,72 213 207 26,9 25,52 163 197 20,6 24,29 48 32 6 3,95 88 46 11,1 5,67 Alió 69,3 86 100 41,7 43,67 35 37 16,9 16,16 52 61 25,2 26,64 16 22 7,7 9,61 12 4 5,8 1,75 Almoster 68,2 236 211 37,3 37,54 90 92 14,2 16,37 162 170 25,6 30,25 66 55 10,4 9,79 43 22 6,8 3,91 Altafulla 60,8 509 493 27,3 27,39 405 489 21,7 27,17 359 389 19,3 21,61 214 256 11,5 14,22 212 148 11,4 8,22 Ametlla de Mar, l' 60 1.087 1.142 43 42,08 449 494 17,7 18,20 525 603 20,7 22,22 241 352 9,5 12,97 134 88 5,3 3,24 Ampolla, l' 67 591 673 52,9 56,70 178 185 15,9 15,59 175 203 15,6 17,10 72 65 6,4 5,48 51 53 4,5 4,47 Amposta 56,2 3.201 4.199 41,2 46,61 1.920 1.900 24,7 21,09 1.493 1.924 19,2 21,36 346 414 4,4 4,60 464 378 5,9 4,11 Arbolí 69,7 18 22 26,8 30,56 8 9 11,9 12,50 31 32 46,2 44,44 2 0 2,78 7 5 10,4 6,94 Arboç, l' 56,5 548 662 29,3 32,32 594 747 31,8 34,47 328 334 17,5 16,31 159 165 8,5 8,06 134 109 7,1 5,32 Argentera, l' 72,5 39 38 39,8 37,62 23 18 23,4 17,82 29 37 29,5 36,63 2 2 2 1,98 3 4 3 3,96 Arnes 81,7 256 247 69,5 59,81 26 29 7 7,02 70 96 19 23,24 7 7 1,9 1,69 4 6 1 1,45 Ascó 64,2 330 378 39,2 39,38 235 252 27,9 26,25 148 218 17,6 22,71 57 66 6,7 6,88 42 32 4,9 3,33 Banyeres del Penedès 56,1 370 356 34 34,40 343 421 31,5 40,68 105 113 9,6 10,92 119 97 10,9 9,37 94 37 8,6 3,57 Barberà de la Conca 55,5 39 48 18,8 20,25 66 90 31,8 37,97 46 64 22,2 27,00 16 17 7,7 7,17 26 10 12,5 4,22 Batea 74,2 337 444 28,5 33,23 539 502 45,6 37,57 102 176 8,6 13,17 137 162 11,6 12,13 37 34 3,1 2,54 Bellmunt del Priorat 75,8 68 84 33,5 39,25 56 53 27,5 24,77 40 54 19,7 25,23 1 4 0,4 1,87 21 18 10,3 8,41 Bellvei 55,7 242 310 34,9 39,69 228 239 32,9 30,60 61 80 8,8 10,24 93 115 13,4 14,72 30 26 4,3 3,33 Benifallet 62 118 132 26,9 25,19 150 205 34,2 39,12 118 136 26,9 25,95 30 30 6,8 5,73 14 15 3,2 2,86 Benissanet 66,1 207 258 37,1 38,00 95 85 17 12,52 168 252 30,1 27,11 41 47 7,3 6,92 28 26 5 3,83 Bisbal de Falset, la 68,5 70 87 51,8 61,27 12 3 8,8 2,11 39 40 28,8 28,17 8 8 5,9 5,63 2 1 1,4 0,70 Bisbal del Penedès, la 47,4 401 410 36,6 35,78 277 295 25,3 25,74 233 301 21,2 26,27 77 80 7 6,98 68 42 6,2 3,66 Blancafort 69,2 58 79 26,2 34,65 28 20 12,6 8,77 91 92 41,1 40,35 4 13 1,8 5,70 27 21 12,2 9,21 Bonastre 58,6 98 124 42 54,87 55 35 23,6 15,49 42 35 18 15,49 11 18 4,7 7,96 16 8 6,8 3,54 Borges del Camp, les 65,5 413 516 42,9 50,54 172 175 17,9 17,14 253 228 26,3 22,33 59 60 6,1 5,88 32 29 3,3 2,84 Bot 70,6 212 259 46,9 48,50 115 118 25,4 22,10 81 97 17,9 18,16 27 49 5,9 9,18 11 5 2,4 0,94 Botarell 66,3 147 145 31,6 34,28 97 90 20,9 21,28 113 117 24,3 27,66 37 33 7,9 7,80 47 31 10,1 7,33 Bràfim 71,4 154 178 43 48,37 49 43 13,6 11,68 92 100 25,7 27,17 27 28 7,5 7,61 14 9 3,9 2,45 Cabacés 64,9 102 138 54,8 61,06 31 16 16,6 7,08 26 50 13,9 22,12 17 14 9,1 6,19 3 3 1,6 1,33 Cabra del Camp 46,8 135 141 40 37,50 81 105 24 27,93 70 81 20,7 21,54 22 26 6,5 6,91 14 18 4,1 4,79 Calafell 44,8 2.086 2.097 31,5 31,94 1.960 2.110 29,6 32,14 807 899 12,2 13,69 821 1.009 12,4 15,37 442 335 6,6 5,10 Camarles 53,5 533 605 42,1 39,16 248 349 19,5 16,12 353 528 27,8 34,17 60 100 4,7 6,47 43 33 3,4 2,14 Cambrils 49,8 2.755 2.526 29,4 26,99 2.167 2.620 23,1 27,99 1.725 1.983 18,4 21,19 1.347 1.587 14,4 16,96 561 476 6 5,09 Capafonts 72,9 41 52 50,6 64,20 7 2 8,6 2,47 25 16 30,8 19,75 2 4 2,4 4,94 3 4 3,7 4,94 Capçanes 66,5 57 71 24,5 27,84 45 45 19,4 17,65 76 90 32,7 35,29 22 27 9,4 10,59 18 18 7,7 7,06 Caseres 73,8 101 118 51,7 53,88 45 72 23 32,88 10 8 5,1 3,65 25 18 12,8 8,22 7 0 3,5 0 Castellvell del Camp 63,4 471 445 41,7 41,86 151 214 13,3 20,13 233 252 20,6 23,71 100 77 8,8 7,24 94 51 8,3 4,80 Catllar, el 50,2 373 405 27,4 31,35 354 336 26 26,01 281 294 20,6 22,76 132 150 9,7 11,61 105 85 7,7 6,58 Colldejou 81,6 61 57 45,8 46,72 11 10 8,2 8,20 54 51 40,6 41,80 1 0 0,82 5 3 3,7 2,46 Conesa 68,7 41 50 52,5 58,14 3 8 3,8 9,30 21 20 26,9 23,26 2 1 2,5 1,16 5 6 6,4 6,98 Constantí 45 528 577 29 26,90 553 797 30,4 37,16 285 362 15,6 16,88 249 275 13,7 12,82 129 91 7,1 4,24 Corbera d'Ebre 58,4 149 214 29,3 33,39 149 176 29,3 27,46 92 104 18,1 16,22 73 107 14,3 16,19 31 35 6,1 5,46 Cornudella de Montsant 70,4 217 221 40,1 40,33 70 70 12,9 12,77 199 220 36,7 40,15 18 25 3,3 4,57 24 7 4,4 1,28 Creixell 52,8 299 345 28,8 32,30 262 315 25,2 29,49 148 134 14,2 12,55 177 216 17 20,22 78 44 7,5 4,12 Cunit 45,6 892 765 26,1 24,93 1.142 1.187 33,5 38,68 330 319 9,6 10,39 595 556 17,4 18,12 254 191 7,4 6,92 Deltebre 52,4 1.003 1.508 22 27,81 1.263 1.353 27,8 24,95 1.486 1.552 32,7 28,62 321 684 7 12,62 223 224 4,9 4,14 Duesaigües 75,3 52 68 36,1 47,89 37 25 25,6 17,61 37 43 25,6 30,28 1 1 0,6 0,70 13 3 9 2,11 Espluga de Francolí, l' 63,1 800 945 43,2 46,12 330 351 17,8 17,13 434 546 23,4 26,65 110 128 5,9 6,25 100 44 5,4 2,15 Falset 70,9 441 510 31,2 33,14 344 400 24,3 25,99 397 473 28,1 30,73 63 88 4,4 5,72 114 45 8 2,92 Fatarella, la 63,5 205 261 32,7 35,27 76 102 12,1 13,78 199 247 31,7 23,38 67 71 10,7 9,59 52 50 8,3 6,76 Febró, la 67,3 11 16 33,3 48,48 8 3 24,2 9,09 9 9 27,2 27,27 1 1 3 3,03 2 2 6 6,06 Figuera, la 66,1 36 71 41,8 46,71 20 47 23,2 30,92 13 23 15,1 15,13 7 4 8,1 2,63 6 6 6,9 3,95 Figuerola del Camp 67,3 74 92 43,7 49,73 31 23 18,3 12,43 50 56 29,5 30,27 3 8 1,7 4,32 6 2 3,5 1,08 Flix 65,4 498 604 23,7 24,67 745 685 35,5 27,98 518 831 24,7 33,95 149 207 7,1 8,46 105 92 5 3,66 Forès 58,6 24 33 70,5 78,57 0 0 0 5 7 14,7 16,67 3 2 8,8 4,76 1 0 2,9 0 Freginals 69,9 79 92 36,5 37,86 51 59 23,6 24,28 35 47 16,2 19,34 18 23 8,3 9,47 14 16 6,4 6,58 Galera, la 52,9 107 171 34,9 39,68 64 77 20,9 17,87 53 78 17,3 18,10 52 83 16,9 19,26 18 13 5,8 3,02 Gandesa 66,9 626 706 43,6 43,99 310 299 21,6 18,63 212 294 14,7 18,32 161 331 11,2 14,39 52 45 3,6 2,80 Garcia 66,1 127 147 42,7 45,65 54 56 18,1 17,39 76 85 25,5 26,40 19 15 6,4 4,66 12 16 4 4,97 Garidells, els 58,7 42 39 43,3 45,35 16 18 16,4 20,93 21 17 21,6 19,77 8 4 8,2 4,65 5 5 5,1 5,81 Ginestar 67,9 148 268 32,6 44,30 135 85 29,7 14,05 122 213 26,8 35,21 13 20 2,8 3,31 20 16 4,4 2,64 Godall 64,1 115 153 30,5 35,66 127 130 33,7 30,30 63 67 16,7 15,62 56 68 14,8 15,85 6 7 1,6 1,63 Gratallops 70,3 47 62 33,8 43,66 34 30 24,4 21,13 32 28 23 19,72 8 11 5,7 7,75 15 5 10,7 3,52 Guiamets, els 75,3 46 52 22,4 23,11 48 59 23,4 26,22 65 78 31,7 34,67 14 15 6,8 6,67 26 17 12,6 7,56 Horta de Sant Joan 70,1 391 473 56,8 59,72 96 90 13,9 11,36 94 110 13,6 13,89 64 79 9,3 9,97 22 29 3,2 3,66 Lloar, el 76,5 38 50 50,6 57,47 9 6 12 6,90 13 14 17,3 16,09 10 11 13,3 12,64 3 3 4 3,45 Llorac 63,1 30 45 51,7 54,22 6 12 10,3 14,46 14 18 24,1 21,69 1 2 1,7 2,41 4 6 6,9 7,23 Llorenç del Penedès 65,6 442 505 42,9 46,63 187 214 18,1 19,76 191 245 18,5 22,62 57 54 5,5 4,99 106 59 10,2 5,45 Margalef 66,6 38 47 52,7 53,41 9 10 12,5 11,36 12 28 16,6 31,82 1 0 1,3 0 5 1 6,9 1,14 Marçà 69 87 108 25,5 28,88 86 83 25,2 22,19 105 116 30,8 31,02 4 14 1,1 3,74 40 47 11,7 12,57 Mas de Barberans 60,5 88 166 26,9 40,10 164 181 50,3 43,72 18 20 5,5 4,83 46 38 14,1 9,18 8 1 2,4 0,24 Masdenverge 67,1 282 356 53,6 60,14 112 121 21,2 20,44 58 64 11 10,81 36 27 6,8 4,56 16 10 3 1,69 Masllorenç 73,5 154 176 57,8 61,97 36 38 13,5 13,38 53 46 19,9 16,20 4 7 1,5 2,46 13 10 4,8 3,52 Maspujols 77,4 149 163 47 48,36 36 34 11,3 10,09 87 105 27,4 31,16 8 9 2,5 2,67 22 21 6,9 6,23 Masroig, el 75,3 126 160 41,4 41,78 51 85 16,7 22,19 67 90 22 23,50 28 32 9,2 8,36 17 15 5,5 3,92 Masó, la 72,6 63 62 35,5 33,88 20 19 11,3 10,38 63 77 35,5 42,08 12 14 6,7 7,65 5 5 2,8 2,73 Milà, el 68 48 57 48 47,90 15 16 15 13,45 19 28 19 23,53 9 12 9 10,08 1 4 1 3,36 Miravet 71,3 122 128 28,1 26,45 91 69 20,9 14,26 171 204 39,4 42,15 15 25 3,4 5,17 27 55 6,2 11,36 Molar, el 79 68 75 35,9 37,69 45 48 23,8 42,12 44 44 23,2 22,11 14 19 7,4 9,55 13 10 6,8 5,03 Mont-ral 60,4 26 39 29,2 35,14 10 21 11,2 18,92 22 32 24,7 28,83 8 6 8,9 5,41 16 13 17,9 11,71 Mont-roig del Camp 46,1 890 929 32,3 32,21 656 740 23,8 25,66 480 574 17,4 19,90 399 478 14,5 16,57 126 116 4,5 4,02 Montblanc 61,1 1.006 1.204 32,2 36,39 651 616 20,8 18,62 909 1.001 29,1 30,25 150 230 4,8 6,95 256 208 8,1 6,29 Montbrió del Camp 66,6 396 435 42,5 47,28 106 108 11,3 11,74 261 263 28 28,59 68 72 7,3 7,83 56 22 6 2,39 Montferri 53,6 37 47 34,2 46,53 35 19 32,4 18,81 23 14 21,3 13,86 6 12 5,5 11,88 3 6 2,7 5,94 En cursiva, resultados conseguidos enla elecciones de 2003 Un error informático provocó que los resultados de CiU en los municipios de Tarragona publicados ayer no correspondieran a los que logró esa formación el 1 de noviembre. La Vanguardia publica hoy las cifras correctas 18 LAVANGUARDIA POLÍTICA SÁBADO, 4 NOVIEMBRE 2006


- Sant Adrià de Besòs - 15/10/2019\nEcovidrio i l’Ajuntament de Sant Adrià de Besòs presenten la campanya “Recicla Vidre per Elles”\n- Amb motiu del Dia Mundial del Càncer de Mama.\nEcovidrio, l’entitat sense ànims de lucre encarregada de la gestió del reciclatge dels residus d’envasos de vidre a Espanya, posa en marxa per quart any consecutiu la campanya «Recicla vidre per Elles». Una iniciativa que té com objectiu mobilitzar a la població a reciclar els envasos de vidre, un element fonamental per a contribuir al desenvolupament sostenible, l'economia circular i la lluita davant el canvi climàtic i alhora contribuir amb una important causa solidària: sumar esforços per fer front al càncer de mama.\nDes d’avui i durant les dues setmanes vinents, 2 iglús roses estaran ubicats a la Plaça del Mercat d’abastaments de Sant Adrià. Els envasos que siguin recollits als contenidors seran transformats en una donació a la Fundació Sandra Ibarra, institució sense ànim de lucre que treballa en la prevenció, la investigació i noves formes de comunicació social davant del càncer. A l’actualitat, la Fundació està desenvolupant l’Escola de Vida, la primera escola de pacients i supervivents de càncer per tal de millorar la qualitat de vida i el benestar en torn a la malaltia.\nAmb l’objectiu de sensibilitzar a la major quantitat de ciutadans, Ecovidrio instal·larà al voltant de 340 contenidors roses en més de 80 ciutats arreu de l’Estat. A Catalunya s’uniran a la campanya 9 ciutats, entre les quals s’inclou Sant Adrià de Besòs.\nEnguany com símbol de la sensibilització i solidaritat amb el càncer de mama, Agatha Ruiz de la Prada ha dissenyat un miniglú especial per a la ocasió. Aquest contenidor de vidre d’ús domèstic es podrà adquirir a través de la web Miniglú.es i els beneficis es destinaran a la Fundació Ibarra per a contribuir a la prevenció i investigació del càncer.\nSegons les últimes dades de l’any 2018, els habitants de Sant Adrià de Besòs van reciclar un total de 396 tones d’envasos de vidre amb una mitjana de 10,8 kg per càpita. Respecte de la taxa de contenerització, Sant Adrià de Besòs presenta una mitjana de 225 habitants per contenidor, això vol dir un total de 163 iglús per als envasos de vidre instal·lats arran del municipi.


L’EMPRESA PROMET UN REPLANTEJAMENT. – Sib\nL’EMPRESA PROMET UN REPLANTEJAMENT.\nLA PLANTILLA MANIFESTA EL SEU REBUIG A L’ERO.\nMadrid, 4 d’abril. Tretzena reunió i segona del període de consultes. Després de realitzar l’empresa un repàs de l’estat de la negociació, la plataforma UNIÓ SINDICAL CAIXABANK ha tornat a insistir en que estem a disposició d’oferir una bateria de propostes sempre que es retirin les mesures forçoses en les extincions. No permetrem cap acomiadament forçós.\nEntre les nostres propostes cal destacar la limitació al màxim possible de la mobilitat geogràfica, que només s’originaria per una vacant produïda per extincions voluntàries. Caldria limitar la distància i el temps del desplaçament de forma raonable, així com compensar-se suficientment. I tot a través d’un procediment d’adscripció voluntària.\nTambé hem sol·licitat que es retiri de la Mesa de Negociació l’apertura dels dimarts horabaixa i la mesura dels 100 horabaixes addicionals dels gestors.\nPosteriorment, l’empresa ha manifestat que podria valorar positivament el nostre model de mobilitat basat en les vacants generades i s’ha compromès a lliurar-nos una proposta de cobertures de vacants que s’apropi a les nostres condicions.\nLa nostra oferta servirà, sens dubte, per desencallar una negociació que fins ara ha donat poc fruit i que ha de passar perquè no hi hagi cap acomiadament forçós i les condicions de l’ERO no siguin perjudicials per als treballadors.\nEn aquest moment el suport de tota la plantilla és molt necessari i fonamental per a que la Direcció corregeixi els seus plantejaments.\nEl 5 d’abril, 11 hores comptam amb voltros\nJunta d’Accionistes o a les portes dels vostres centres de treball.\nTOTS CONTRA L’ERO\nUNIÓ SINDICAL DAVANT L’ #EROCAIXABANK


rba salut i gestió: La Història Clínica Digital del Sistema Nacional de Salut\nLa Història Clínica Digital del Sistema Nacional de Salut\nCatalunya s’integra a la xarxa estatal d’històries clíniques. A partir d’ara la informació clínica dels malalts catalans podrà ser consultada des de centres sanitaris pertanyents al Sistema Nacional de Salut espanyol.\nAixò permetrà que els ciutadans catalans desplaçats a l’Estat puguin ser atesos comptant amb la informació derivada de la Història Clínica Resumida que inclou les dades més rellevants dels pacients.\nDes de finals d’any, i després d’un treball intens, el departament de Salut de la Generalitat de Catalunya s’ha incorporat exitosament a la “interoperabilitat de la història clínica” del Sistema Nacional de Salut de l’Estat. D’aquesta manera totes les comunitats autònomes de l’Estat espanyol tenen la possibilitat de comunicar i consultar les dades clíniques més rellevants dels pacients pertanyents a altres comunitats. En el cas de Catalunya, que ha esta la última comunitat a integrar-se al projecte, els metges de les altres comunitats ja poden consultar dades de pacients catalans, mentre que els metges catalans hauran d’esperar encara alguns mesos per poder accedir a les dades de pacients d’altres comunitats, quan aquests siguin atesos en hospitals de la xarxa pública catalana\nAmb la incorporació de Catalunya, el Sistema Nacional de Salud espanyol disposa de manera centralitzada d’informació clínica rellevant de quasi 43 milions de persones, és a dir d’un 95% del conjunt de la població atesa. La Història Clínica Digital del Sistema Nacional de Salut (HCDSNS) pretén millorar la qualitat de l’assistència prestada als ciutadans quan aquests estiguin desplaçats de la seva comunitat de residència. El projecte s’ha desenvolupat a partir de la intervenció d’experts que varen decidir la selecció dels continguts clínics que caldria compartir i està en consonància a les successives iniciatives que la UE a dut a terme per la comunicació d’informació clínica entre els Estats membres. Aquesta informació clínica podrà ser intercanviada entre els diferents països de l’UE a partir de l’any 2020.\nLa informació que es podrà accedir és la que s’inclou en la Història Clínica Resumida, que es genera automàticament en el moment en que algú sol·licita la informació d’un pacient, i que conté un extracte de les dades més rellevants de la història clínica complerta del malalt. Pel que he pogut esbrinar, aquest resum de la història clínica es genera automàticament en el moment en que es registra la sol·licitud per part del metge a partir de les dades estructurades del l’HC3. El resum es redacta en castellà, tot i que els diagnòstics i tractaments surten en castellà però acompanyats dels codis estàndard.\nA aquest punt de la llengua caldrà prestar-hi atenció. Quan hagi passat un temps des de la integració de Catalunya al sistema, començaran a sorgir queixes de diferents metges de l’Estat que reclamaran que tota la informació es publiqui en castellà. Molt probablement algunes d’aquestes queixes poden acabar als tribunals espanyols que acabaran decidint, faltaria més, que totes les històries clíniques de la sanitat pública estatal hagin d’estar obligatòriament escrites en castellà. La conclusió de tot plegat és que amb aquesta decisió el departament de Salut està posant en risc l’ús del català en la sanitat. Com passa a la justícia, sinó parem compte estem a les portes d’haver contribuït a la progressiva desaparició de la nostra llengua també en el sector sanitari.\nVal a dir que estem que estem davant d’un pas important per millorar la qualitat de l’assistència dels malalts. El poder disposar d’informació clínica rellevant del malalt a l’hora d’iniciar un nou episodi clínic lluny de la residència habitual del malalt és sens dubte un element positiu. Tanmateix els catalans correm un risc quan es tracta de la llengua catalana; els poders fàctics de l’Estat tenen entre cella i cella la desaparició de la nostra llengua i no desaprofiten l’ocasió per quan se’ls presenta una ocasió propicia donar un pas de rosca més. Ho hem vist amb la immersió lingüística a les escoles, en l’ús del català a la justícia, en la negativa del govern espanyol, sigui el color polític que sigui, a demanar a la UE l’oficialitat de la llengua catalana en el Parlament europeu, etc. Per tant, les autoritats faran bé vetllant pel manteniment de la llengua catalana en les històries clíniques, de manera que aquesta participació en la HCDSNS que és positiva, no produeixi cap dany col·lateral a la nostra llengua.


el crit! del compromís social - nr. 1 by afev barcelona - issuu\n+ v - d M É S V O L U N T A R I A T , M E N Y S D E S I G U A L T A T S N ° 1 | D E S . - G E N E R 2 0 1 0 > èxit escolar\nels tres secrets De l’èxit escolar \n> UNA MIRADA ALS BARRIS\nEL BARRI DEL CLOT \nAcompanyaments educatius individuals, una forma d’actuar contra el fracàs escolar\nL’Afev, un moviment d’educació no formal, urbà i europeu! Per THIBAULT RENAUDIN Director Delegat de l’Afev França\nes de 2006, l’Afev s’ha establert a Barcelona amb un projecte molt simple: reforçar la persona humana\nVolem lluitar contra les desigualtats socials i educatives mobilitzant estudiants voluntaris i voluntàries que acompanyen infants i joves que passen per un moment de dificultats a la seva vida. El projecte es porta desenvolupant a França des de 1991, i des de llavors reivindiquem que l’Afev és un moviment d’educació no formal, urbà i europeu! La qüestió europea no ha de quedar només en paraules, sinó que s’ha de viure i construir. Per això vam decidir anar a Barcelona, una ciutat vinculada afectivament i històricament amb Toulouse. A més, la construcció de l’Euroregió Pirineus Mediterrània és una bona manera de construir Europa, un territori amb forts lligams històrics i culturals. Volem ser part d’aquesta aventura.\nEn un primer moment, una delegació de Toulouse i Lyon van visitar Barcelona amb la intenció d’aprendre d’una societat civil dinàmica, de col·lectius locals i del món associatiu, d’una manera de fer, innovadora pels francesos i franceses. Varem escoltar i aprendre molt abans de plantejar-nos obrir una delegació de l’Afev a Barcelona. Ens ha semblat relativament ràpida la manera com els nostres projectes d’intervenció educativa s’ha pogut integrar de manera natural amb la resta de dispositius ja existents.\nVàrem escoltar i aprendre molt d’una societat civil catalana dinàmica Aquest any seran gairebé un centenar d’estudiants voluntaris i voluntàries els que es compremeteran a cinc barris de Barcelona i Vic.\nQuina bona notícia que, després de diverses traves administratives, la delegació catalana pugui portar a terme els seus projectes, sempre adaptant-se a la realitat i problemàtiques locals.\nTERESA CLIMENT: L’APRENENTATGE SERVEI \nLa construcció de l’Europa social i educativa no és una cosa senzilla. Però ho podem aconseguir si ens mantenim humils de cara als reptes que tenim davant i amb la nostra total determinació! Amb l’objectiu de mostrar el nostre vincle i implicació amb aquesta primera delegació europea, organitzarem les jornades anuals a Barcelona, reunint a tot l’equip assalariat de l’Afev els propers 22 i 23 de juny. A través d’aquest primer número del diari de l’Afev catalana, m’agradaria agrair a totes les institucions i entitats públiques i privades que fan possible que aquest projecte solidari pugui agafar forma progressivament, en aquesta lluita per una societat més justa i fraternal! Els nostres col·laboradors: La Generalitat de Catalunya, la Diputació de Barcelona, l’Ajuntament de Barcelona, Caixa Sabadell, la Universitat de Barcelona, la Universitat Pompeu Fabra, la Fundació Solidaritat UB, la Fundació UPF Solidària, l’ESEC, el CIEE Barcelona Study Center.\nRESPONSABILITAT SOCIAL DE LES UNIVERSITATS \nI TAMBÉ > ELS ACOMPANYAMENTS p. 3 > INICIATIVES INTERNACIONALS p. 6 > INICIATIVES LOCALS p. 7 > VOLUNTARIAT p. 8\nL’Association de la Fondation Etudiante pour la Ville (Afev) és una associació d’educació popular creada el 1991 a França i el 2008 a Barcelona. El seu objectiu és mobilitzar estudiants universitaris i universitàries per intervenir en projectes solidaris locals. El projecte principal són els acompanyaments individuals.\n> L’ÈXIT ESCOLAR\nELS TRES SECRETS DE L’ÈXIT ESCOLAR Araceli Vilarrasa, directora de la planificació estratègica de l’Oficina Tècnica del Projecte Educatiu de Ciutat de l’Ajuntament de Barcelona.\ni m’oferissin una caixa d’eines per acompanyar a un infant i només en pogués triar una, triaria la confiança. Si en pogués triar dues, triaria la confiança i el dret als errors. I que en faria? M’ho jugaria tot a una sola carta: un projecte de comunicació afectuosa on parlar i escoltar, on escriure i llegir. Llenguatge i llenguatges. Parles diverses i codis diferents. Tant si val, si aconseguim establir un diàleg que trenqui les barreres de pors i aïllament que envolten sovint a l’infant que fracassa a l’escola. Deixeu-me que m’expliqui. En primer lloc la confiança. La confiança mútua. De l’infant cap a l’adult per poder preguntar sense vergonya. Però sobre tot, de l’adult cap a l’infant per mostrar un exigència basada en la seguretat en l’èxit. Jo se que tu vals molt i que ho pots fer molt bé. Fa molt temps que Celestin Freinet va intentar definir les claus de l’èxit en l’educació. Per ell, de totes les “invariants pedagògiques” la més important és la darrera, la invariant núm. 30. I diu així: “També hi ha una invariant que justifica tots els tempteigs i autentifica l’acció nostra: l’esperança optimista en la vida”. I és en aquesta esperança on la fe en el valor de cada infant pren sentit.\nMés endavant la recerca pedagògica ha mostrat abastament que un dels factors més important per l’èxit de qualsevol projecte educatiu és el convenciment dels educadors en el valor dels infants i en les seves possibilitats de millorar i de créixer. En educació les profecies s’autocompleixen gairebé sempre. Les expectatives altes són correspostes amb esforç i amb èxit. La desconfiança i el menys-\nSi m’oferissin una caixa d’eines per acompanyar a un infant i només en pogués triar una, triaria la confiança. Si en pogués triar dues, triaria la confiança i el dret als errors. preu només generen rebuig i inhibició. En segon lloc el dret als errors. L’error no és el fracàs, és l’oportunitat de veure en que he fallat, de parlar-ne sense angoixa i de poder millorar. Ningú aprèn sense\nel perquè d’aquest diari... Des de fa bastants anys el «Volontaires» surt cada dos mesos al carrer de la mà de l’Afev a França.\nerrors. Ningú aprèn si la por als errors el paralitza. Cal desdramatitzar els errors i conrear el gust pels encerts. Com en el joc, el que volem és guanyar, però el que fa el joc emocionant és que no sempre ho aconseguim. I amb tot això per on començar? No ho dubteu, pel llenguatge. L’aprenentatge de les llengües està en la base de tot aprenentatge. Al darrera de molts dels alumnes amb problemes escolars hi ha un infant que no entén el que li diuen o que no entén el que llegeix. Ho pot manifestar de diferents maneres, amb indiferència o amb rebuig, però el problema és el mateix. Massa aviat, desprès dels primers cursos de primària, l’alumne que per diferents motius no ha après a servir-se de la lecto-escriptura per aprendre, comença a tenir problemes a totes les matèries, fins que al final, llença la tovallola i es dedica a molestar o a vegetar durant els cursos d’escolaritat obligatòria que encara li falten. I són molts cursos. Sovint els professors se’n queixen. “Es que no sap llegir prou bé”. Doncs està clar el que hem de fer, amb confiança i amb tot el dret als errors, ensenyar-los a llegir i això també vol dir a escriure i a parlar. I això vol dir escoltar-los.\nde rs han a ucado per a qui i d e s l E e s r . iona uquen qüest qui ed e d r favo Freire Paulo\nPer inaugurar aquest primer número, volem donar les gràcies a totes aquelles persones que l’heu fet possible: voluntàries, col·laboradores i amigues!\nAquí, hem volgut importar aquesta idea i cuinarla a foc lent, com ens agrada, que faci xup-xup per tenir una recepta molt de casa nostra. Amb el crit volem difondre el nostre projecte i els valors de l’entitat, difondre temes relacionats amb el projecte de l’afev (com l’educació, els valors, les desigualtats, etc.) i fomentar la implicació dels estudiants i joves com actors del diari; a més, també volem difondre projectes i/o accions d’altres entitats, que estiguin d’acord amb la filosofia del diari. I amb aquesta idea, el nom va venir d’un grup de voluntàries amb la voluntat de voler explicar al món les desigualtats que hi ha i donar-lis veu. Després d’explicar-vos tot això i llegir el diari us preguntareu: i on són les aportacions dels joves? Per aquest primer número ens ha estat impossible aconseguir-ne cap ja que fa poc que es van començar els acompanyaments però prometem tenir-ne pel proper! En aquest primer número hem fet un petit monogràfic sobre els nostres projectes i tot el que els envolten perque ens conegueu una mica més. L’equip del crit el formem els i les voluntàries de l’Afev, els infants i joves que participen al projecte i els treballadors i treballadores de l’Afev\nPÀGINA 2 | el crit! N°1 | Desembre - Gener 2011\nles voluntàries del Consell de Redacció el crit! es fa gràcies a un grup de voluntàries que setmana rere setmana escull continguts, redacta entrevistes i un munt de coses més. Per això, us les volem presentar!\nCRISTINA ESPUNY Estudiant d’Educació Social a la UB i Voluntària a l’AFEV\nLAIA GAUSÀ Estudiant de Periodisme a la UPF i Voluntària a l’AFEV\nANA PADILLA Estudiant d’Educació Social a la UB i Voluntària a l’AFEV\nMERITXELL PARRAMON Estudiant de Periodisme a la UPF i Voluntària a l’AFEV\nActua contra les desigualtats Laia Bernués, responsable de l’Afev a Catalunya ens explica el seu projecte principal, acompanyaments educatius individuals.\nPerò deixant de banda les xifres (que sempre són molt visuals i, de vegades, ens agraden molt) és cert que la responsabilitat no és només de l’escola ni de les famílies sinó que és una situació multi causal: la família, l’escola, el barri, els amics i amigues, els mitjans de comunicació, etc. Aquest fracàs escolar no és fruit d’una manca de capacitat intel·lectual ni molt menys. Quins poden ser els motius aleshores? La desmotivació o el desinterès per les aules, o una inexistència de perspectives de futur en podrien ser alguns. Per altra banda, hi ha un gran nombre de joves que volen dedicar part del seu temps a accions solidàries, a prendre part activament dins la societat, a canviar-la, a millorar-la, a prendre un compromís social amb aquesta societat.\nQuins poden ser els motius del fracàs escolar? La desmotivació o el desinterés per les aules, o una inexistència de perspectives de futur, en podrien ser alguns.\nApostar per la lluita contra les desigualtats des de l’educació i pel compromís voluntari van ser dos dels motius que fa 20 anys van motivar tres estudiants universitaris francesos a començar un projecte que, avui en dia, mobilitza a més de 7500 estudiants universitaris i universitàries a França i Catalunya: els acompanyaments educatius individuals. L’Acompanyament Educatiu Individualitzat té com a objectiu general fomentar una educació integral a infants i joves, fent-los partícips de la seva pròpia educació (no tan sols beneficiaris) i fomentar el voluntariat universitari per tal de crear una ciutadania activa, solidària, crítica i coneixedora del seu entorn. El projecte, que fa tres anys s’ha implantat a Barcelona, no és del tot original però si útil i compatible amb d’altres ja existents com el Projecte Èxit de l’Ajuntament de Barcelona, el Programa CROMA de la UAB o el Projecte Russinyol de la Universitat de Girona, entre d’altres. El projecte es treballa a través de la metodologia de l’Aprenentatge Servei (APS) per fomentar l’intercanvi entre la comunitat i el voluntariat. Durant dues hores, un dia per setmana, una persona voluntària acompanya a un infant o jove en risc d’exclusió social o amb dificultats. Això no vol dir doncs, fer els deures, si no acompanyar l’infant o jove d’una manera integral en la seva educació: potenciar la seva autonomia personal, auto estima i confiança en sí mateixos, detectant i treballant necessitats específiques, motivant-los a l’estudi, projectant un futur acadèmic més enllà de l’ESO i ajudant-lo amb les seves dificultat acadèmiques. Un altre repte és fer dels infants i joves actors actius de la seva ciutat a través de l’aprenentatge de l’ús dels recursos que aquesta els hi dóna gràcies a, per exemple, els projectes col·lectius que es plantegen des del projecte. Un altre punt important és l’obertura cultural que dóna el projecte als infants i joves, però també als i a les voluntàries. La majoria de les vegades es trenquen molts estereotips, prejudicis, barreres culturals, etc., així com també, es fomenta l´ús de la llengua catalana.\nSABIES QUE... ... a l’any 2009,el 31 per cent dels joves catalans entre 18 i 24 anys no van acabar els estudis secundaris postobligatoris (batxillerat i formació professional)? El nivell de riquesa de Catalunya està a l’altura del País Basc i Navarra, però grinyola que l’abandonament escolar prematur sigui el doble. Aquesta mitjana és similar a la de\nil·lustració: Ivan Bravo\nVivim en una societat en que les desigualtats existeixen i són ben paleses ens uns territoris més que en uns altres. La majoria d’elles deriven de la inexistent igualtat d’oportunitats reals, generalment relacionades amb l’educació: a Catalunya el percentatge de fracàs escolar arriba al 28,4% (INCAS 2006), però també hi ha molts joves que, tot i acabar l’educació secundària, no han assolit una bona formació. Si no es pot accedir a una bona educació (entesa a més com a dret universal i individual), costarà molt més desenvolupar-se professionalment però també en l’àmbit personal.\ntot l’Estat Espanyol, i a més està molt per sobre del País Basc (15%) i Navarra (16%) i Madrid (25%). ... el fracàs escolar entre els immigrants duplica la mitjana? Segons Francesc Colomé, secretari de Polítiques Educatives de la Conselleria d’Educació, les causes són tres: el nivell sociocultural de l’entorn d’aquests joves, les dificultats lingüístiques i la seva\nPrecisament la individualització i el vincle de confiança i d’afectivitat que es crea entre els dos membres de la parella (la persona voluntària i l’infant o jove) ajuda, en darrera instància, a tractar tot allò que envolta la vida d’aquest últim, i que pot ser causa profunda de la seva problemàtica escolar o social. Per l’altra banda, es treballa per fomentar la implicació social dels joves universitaris, fent del projecte una plataforma per què els i les joves puguin implicar-se en el món associatiu i en la lluita contra les desigualtats, així com implicar a les universitats en aquest procés i fent-les conscients i partícips de la seva Responsabilitat Social envers la societat, amb la finalitat de millorar la cohesió social de la Ciutat. Però, no ens enganyem, són només dues hores i, per això, cal també treballar conjuntament amb les escoles i les famílies.\nincorporació habitualment tardia al cicle educatiu. ... el fracàs escolar té cara de noi? Segons el Ministerio de Educación, A Catalunya, el 28% dels nois van fracasar en la ESO; en el cas de les noies, un 18%.\nLa seva implicació és fonamental perquè tot això funcioni. Moltes se senten impotents perquè creuen que no poden ajudar-los amb els seus problemes acadèmics. Cal canviar aquesta visió; se’ls ha de mostrar que sí que poden oferir possibilitats i opcions de futur als seus fills i filles i que sí que poden treballar conjuntament amb molta altra gent per aconseguir-ho. L’objectiu ha estat i és crear un projecte transversal que englobi el màxim nombre d’actors educatius: famílies, escoles, educadors i treballadors socials, universitats, veïns i veïnes, biblioteques, centres cívics i museus... Només així es podrà afrontar globalment l’educació d’aquests infants i joves. I només així es podrà creure en la possibilitat d’assolir la tan preuada igualtat d’oportunitats. >http://barcelona.afev.org\nSegons la Conselleria d’Educació de la Generalitat de Catalunya, aquesta xifra suma els alumnes que no van aconseguir graduar-se a secundària al curs 2008-2009, per la qual cosa van decidir repetir (9,6%), no avaluar-se (4%) i certificar (7,8%) -es tracta de l’obtenció d’un certificat no equivalent a Secundària-.\n... l’índex de fracàs escolar a secundària és del 21,4% a Catalunya?\nDesembre - Gener 2011 | el crit! N°1 | PÀGINA 3\nEl barri del Clot L’Alícia Gómez és educadora social als Serveis Socials del Clot - Camp de l’Arpa. Des del Crit l’entrevistem perque ens faci cinc cèntims del barri on treballa.\n> ENTREVISTEM A...\nLa farinera del Clot L’antiga fàbrica de farines Sant Jaume construida al 1902 i que va estar en actiu fins el 1991, s’ha convertit en l’actualitat en un important centre cultural de Barcelona, situada al barri del Clot de l’antic municipi de Sant Martí de Provençals. És un bonic edifici modernista de totxana del que es conserva únicament la fàbrica no així magatzems i oficines que el completaven. A l’interior s’hi ha conjugat la modernitat, necessària per a un centre cultura d’agitada activitat diària, amb alguns elements propis de l’antiga fàbrica. www.farinera.org\nel Crit! Explica’n una mica el barri del Clot AG El Clot - Camp de l’Arpa és un barri històric, que està separat però que la població el sent com el mateix barri. Hi ha sentiment de barri. És un barri de tradició obrera en els seus origens; hi ha moltes entitats de principi de segle, amb moviments associatius, obrers, cooperatives... I poc a poc s’ha anat tornat un barri molt heterogeni de classe mitja i inclús classe alta, classe treballadora i també, últimament amb gent immigrant sobretot de Sud-Amèrica. L’ambient de barri es segueix conservant! És un barri amb bastants espais com teatre, castellers, bastants esplais del món associatiu, un casal ocupat... Hi ha moltes entitats «tradicionals» i, igualment, moviments associatius «paral·lels». A més és un barri molt ben comunicat... crec que la gent està contenta!\nAG Bé, participo des de molt petita (rient). Treballo a Serveis Socials on acollim gent, des d’infants a adults. Treballem temes d’infància i adolescència per evitar situacions de risc d’exclusió i afavorir la integració. Es treballa amb la gent del barri, les escoles, els instituts, ambulatoris... És una mica per millorar la vida del barri. La població respon bé a les propostes associatives del barri. Els Serveis Socials tenen la seva oficina al Centre Cultural de la Farinera que, va ser una fàbrica de farina. Però a partir de l’any vinent canviarem de lloc i estarem a l’Av. Meridiana.\nel Crit! Com participes a la vida del barri?\nFem una visita a la Nerea i el Quique, jove i voluntari que formen una parella dels acompanyaments que es realitzen al Clot. Tot i que només fa dos mesos que es coneixen, des del crit els hi hem volgut fer algunes preguntes: el Crit! Què t’ha motivat a fer el voluntariat? Quique Sempre he fet voluntariat; l’any passat vaig estar treballant amb joves i aquest any no tenia cap projecte i vaig em va sorgir aquest i em vaig dir: vaig a provar-lo! el Crit! Què n’esperes d’aquest acompanyament? Nerea Espero que m’ajudi a millorar en el curs, amb els deures i que podré treure millors notes.. el Crit! I fora del tema escolar? Nerea Amistat! (somrient) el Crit! Què és el que més t’agrada fer durant els acompanyaments? Nerea L’hora del jocs! Quique Doncs suposo que jo també! el Crit! Quines activitats feu conjuntament amb el grup? Nerea i Quique El joc de matar, jocs de coneixença... el Crit! Qui és per a tu en Quique? Nerea És com un professor que és el meu amic... (somrient) més simpàtic que els del cole! el Crit! Qui és per a tu la Nerea? Quique És un punt diferent de veure el món perquè sempre l’he vist des de el meu punt de vista. I al compartir amb ella alguns moment puc veure com veu el món.\non realitzem les nostres accions? Des de 2008 treballem a la ciutat de Barcelona i any rere any ens conviden a participar en més barris. Aquest curs estem treballant als barris del Clot, el Besós, Ciutat Meridiana, Torre Baró i Barceloneta. A més a més, començarem a treballar també a la ciutat de Vic i probablement al barri del Poble Nou.\nEducar no és fa b un mod el, sino ricar adults s eg allibera sona all r en cad ons ó a permateix que l’impedeix a, s segons permetre-li q er ell o ella ue es r el seu « ea geni» s Olivier ingular. litzi Reboul,\nPÀGINA 4 | el crit! N°1 | Desembre - Gener 2011\n« L’aprenentatge millora el servei a la comunitat, el servei dóna sentit a l’aprenentatge » Teresa Climent, la responsable del Centre Promotor de l’Aprenentatge Servei (APS) dins la Fundació Jaume Bofill.\nel Crit! En què es basa el projecte que teniu entre mans? Teresa Climent El Centre Promotor és una xarxa d’entitats que comparteixen l’objectiu de difondre i implementar l’aprenentatge i servei al nostre país. el Crit! Què és l’APS? Teresa Climent L’APS és aquella acció educativa que es basa en transmetre una sèrie d’aprenentatges a partir d’accions que fomenten uns valors específics i concrets. És la gran oportunitat, a partir de la pràctica, per adquirir uns aprenentatges i al mateix temps créixer personalment. L’APS es fonamenta amb el voluntariat, és una acció altruista. A partir del treball voluntari, de servei als altres, els nois i les noies adquiriran una sèrie de coneixements i habilitats. Tanmateix, no és aquest l’element fonamental. El principal és ser voluntari.\nFundació Jaume Bofill Actualment, la Fundació Jaume Bofill treballa en la millora i el desenvolupament de l’educació amb l’objectiu d’assolir al nostre país una societat cohesionada i equitativa. Seguint amb aquest propòsit de voler millorar la societat, s’ha creat el Centre Promotor d’Aprenentatge Servei, una espai generador d’iniciatives encaminades a impulsar l’APS que vol associar aquesta metodologia amb la innovació i la qualitat educativa. www.fbofill.cat\nelCrit! Quin és l’origen de l’Aprenentatge Servei? Teresa Climent Per tal de buscar els inicis de l’APS ens hem de remuntar molt enllà. En el nostre país va sorgir d’ iniciatives de l’educació informal, especialment l’escoltisme. La pedagogia activa en sí ja té a la seva base molt dels elements que donen lloc a l’APS. De fet, en l’àmbit de l’educació no formal, com per exemple en els esplais, moltes de les accions fomenten aquests projectes. En llocs com Sud-Amèrica va sorgir de la necessitat de fer un servei civil. el Crit! Quan es formalitza l’APS a Catalunya? Teresa Climent El Service-Learning o APS el varem començar a introduir fa uns 7 anys, a partir de conèixer la reflexió Alberto Proche, educador i director de la fundació SES d’Argentina que havia estat convidat per la Fundació Catalana de l’ Esplai. En aquella reunió ens varem aplegar un conjunt de persones interessades en temes d’educació, amb perfils i vinculacions diversos (universitat, fundació, administració, membres de l’educació no formal...) que compartíem també l’interès per l’educació amb valors. A partir d’aquí, ens va semblar que l’APS s’havia de començar a impulsar al nostre país. D’aquesta manera, ens varem “autoconvocar” amb sessions de treball, seminaris... per identificar el vincle amb l’educació que s’ha desenvolupat a Catalunya fins avui. Seguidament, varem plantejar un projecte específic per tal d’arrelar l’APS a Catalunya. D’aquí va sorgir el Centre Promotor juntament amb les diverses entitats que tenen ganes de tirar endavant tot el projecte. el Crit! Creus que l’APS és una bona eina en el context actual? Teresa Climent Definitivament l’APS és una molt bona eina. Els educadors que implanten aquesta metodologia en entorns on hi ha desmotivacions, fracassos escolars... veuen ràpidament que els nois i noies canvien el “xip”. Per exemple, els nois que de cada escola han\nanat a parar a unitats d’educació externes i a partir d’allà van a pintar per exemple els camps de bàsquet... gràcies a aquest projecte aprenen a calcular els metres quadrats de pintura que necessiten, a comptar el diners per comprar-la, els components químics de la mateixa pintura, aprenen valors cívics, socials... Al finalitzar el projecte, aquests nois tornen a l’ institut i els mestres modifiquen completament la concepció que tenien d’aquests nois. Ells mateixos també canvien totalment la seva pròpia visió. Per tant, hi ha un treball pràctic que permet adquirir uns coneixements que els semblen d’utilitat i així aprenen a valorar-se una mica més. el Crit! Quins consells donaríeu a un col·lectiu que vulgui tirar endavant un projecte basat amb la metodologia de l’APS? Teresa Climent Aconsellar és complicat però els motivo a tirar endavant perquè considero que és una eina molt potent i que dóna molt bons resultats. La relació esforç-rendiment és molt positiva i es fa evident ràpidament. Es poden emprendre projectes en qualsevol dels àmbits curriculars i no curriculars (medi ambient, projectes intergeneracionals, compromís cívic...). És molt versàtil. Així doncs, aconsello que llegeixin amb atenció alguns dels materials penjats a la web per descobrir que és una cosa que està a l’abast de qualsevol entitat amb ganes d’emprendre una acció educativa que va més enllà de la transmissió de coneixement. Tota tasca educativa requereix esforç i coordinació. Tot i així, no necessàriament cal començar per un projecte complex. Cal tenir en compte el perfil i el context dels nois amb els que es treballen. Aconsello que es comenci per un projecte relativament senzill. Abans d’iniciar un projecte d’APS complexe, potser és millor participar en algun altre projecte que estigui més pautat (anar al banc d’aliments, campanyes del banc de sang...).\nCentre Promotor APS L’APS és una proposta educativa que vincula en un sol projecte processos d’aprenentatge i de servei a la comunitat. Així doncs, els voluntaris adquireixen competències, habilitats i valors al mateix temps que treballen per cobrir les necessitats socials del seu entorn amb l’objectiu de millorar-lo. www.aprenentatgeservei.org/\nel Crit! T’agradaria afegir alguna cosa més? Teresa Climent És una gran oportunitat per estimular per una banda l’educació i per altra, el compromís cívic dels adolescents i joves. És una cosa absolutament necessària per aconseguir una societat que valora el compromís. Entitats com l’AFEV o el Centre Promotor són necessàries per tirar endavant. Un clar exemple de què l’APS està en procés de creixement és que el Govern Holandès ha incorporat en el currículum escolar el desenvolupament de l’APS, i això ha estat perquè estan preocupats de com baixa l’índex de voluntariat. A la universitat ja es va avançant però la responsabilitat social s’ha d’estendre a tota la societat. És una oportunitat que complementa el currículum personal de cada individu. Cal reconèixer, que actualment un sector dels joves duen a terme moltes activitats del voluntariat, com per exemple els casals de lleure, els processos d’integració de nens nouvinguts, acompanyament... Tanmateix, a nivell global el voluntariat no està molt valorat. Cal estimular aquest compromís i a més a més donar-li reconeixement a un àmbit més mundial.\nLA RESPONSABILITAT SOCIAL DE LA UNIVERSITAT Josep Puig, Professor de la Facultat de Pedagogia de la Universitat de Barcelona\npoc a poc ens hem allunyat d’una universitat entesa com a temple del coneixement i hem anat cap a una universitat orientada en exclusiva a la creació i transmissió de coneixements humanístics o científics asèptics i amb poca vinculació amb les necessitats reals de la societat. Una universitat elitista, tancada en ella mateixa, que mira el coneixement com un fi en si mateix i sovint l’entén com una nota de distinció personal. Ningú no pot menystenir l’excel·lència en el coneixement, però ningú no n’hauria de tenir prou amb l’acumulació de coneixements, ni que siguin excel·lents i ens facin erudits. Avui, en canvi, tenim una universitat en perill de convertir-se en servidora de les exigències del mercat. El coneixement es mesura quasi exclusivament per la possibilitat de convertir-lo en un producte amb valor econòmic, en sistemes de producció més efectius o en competències professionals pensades per incrementar el capital humà de les empreses. La universitat s’allunya de la seva funció crítica, creativa i transformadora en la mesura que únicament s’adapta a les demandes del mercat. Ningú no voldria una universitat que formés persones inútils socialment i professionalment, però tampoc no voldríem una universitat que mesurés la utilitat per la conveniència dels mercats.\nAspirem a una universitat complexa que integri la recerca de qualitat, la formació de persones i professionals, i que a més estigui atenta a una tercera missió: l’exercici de la responsabilitat social. Una universitat que a més d’investigar i formar es preocupi de les necessitats de la societat en la qual està arrelada. Quan la universitat s’obre al seu entorn i se sent responsable davant les necessitats socials més immediates, acostuma a desenvolupar tres grans línies d’acció: la preocupació per la innovació, la promoció de l’emprenedoria i l’impuls del compromís cívic. Ningú no voldria una universitat desdibuixada entre una multiplicitat de funcions, sinó una universitat que sap articular la recerca, la formació i el comprimís per millorar el seu entorn. Entenem per compromís cívic de la universitat la preocupació del conjunt de la institució, en especial del professorat i l’alumnat, per aconseguir orientar les activitats de recerca, formació i estudi en direcció a la resolució dels problemes prioritaris que té plantejats la societat. La concreció del compromís cívic de la universitat pot realitzar-se de diferents maneres, però una de les propostes formatives més destacada és l’aprenentatge servei.\ncomposta per dues cares en íntima relació: l’aprenentatge i el servei a la comunitat. L’aprenentatge servei no és tan sols una estratègia d’aprenentatge perquè els alumnes adquireixin més i millors coneixements, encara que, òbviament, es tracta que millorin els seus aprenentatges. Tampoc és únicament un conjunt de tasques de voluntariat per sensibilitzar l’alumnat i donar-los l’oportunitat de contribuir al bé comú, encara que, per descomptat, és una bona idea incorporar l’ajuda a la comunitat com a dinamisme formatiu. L’aprenentatge servei és una proposta educativa que combina processos d’aprenentatge i de servei a la comunitat en un sol projecte ben articulat. Una metodologia que tot relacionant aprenentatge i servei transforma i afegeix valor a tots dos elements, i a més crea nous i inesperats efectes positius. Quan la Facultat de Pedagogia de la Universitat de Barcelona convida l’alumnat de primer curs dels seus graus a participar en les propostes d’aprenentatge servei Acompanyament d’infants i joves en risc (amb l’AFEV de Barcelona) i Amics i amigues de lectura (amb el Consorci d’Educació de Barcelona) s’està fent una petita contribució per incorporar la responsabilitat social com un dels motors formatius de la universitat.\nEn l’aprenentatge servei es vinculen dos elements prou coneguts per crear una proposta pedagògica nova. És una metodologia Desembre - Gener 2011 | el crit! N°1 | PÀGINA 5\n> iniCIATIVES INTERNACIONALS > INNOVACIÓ SOCIAL\nDes de setembre de 2010, l’Afev ha iniciat els « Allotjament i projectes solidaris », un sistema que permet als i a les estudiants comprometre’s dins un projecte solidari compartint un apartament durant un any.\nQuan compartir pis rima amb compromís\nl KAPS, en francès “Koloc’ A Projets Solidaires” (Allotjament i projectes solidaris) és una adaptació de l’experiència belga “Kot à projet” (allotjament en el marc d’un projecte comú), amb 30 anys d’experiència a Lovaina. El KAPS s’inspira en les noves iniciatives ciutadanes. Conjuga allotjament i compromís solidari. Així, per cada projecte desenvolupat a un territori s’hi associa un allotjament per a estudiants. La idea és implementar nous projectes o reforçar activitats solidàries als barris. Aquestes es centren en accions al voltant de l’educació, la salut, la cultura, l’ecologia,... En resum, en aquells temes més relacionats amb les problemàtiques locals. Des de setembre de 2010, tres ciutats franceses han iniciat el KAPS: Poitiers, Toulouse i Paris. A Toulouse, l’Afev col·labora amb el CROUS (centre destinat a facilitar la vida dels i les estudiants universitàries en diferents camps com l’allotjament, beques, acció social...) i l’Ajuntament de Toulouse per tal que cada estudiant que vulgui implicar-se en la vida local pugui compartir pis amb un lloguer més econòmic.\nD’aquesta forma, 11 estudiants s’han instal·lat als barris de Bagatelle i de Faubourg Bonnefoy, distribuïts en 4 apartaments moblats, de tres i quatre habitacions (T3 i T4). Els apartaments, antigues residències de mestres, han estat cedits per l’ajuntament i el CROUS s’encarrega de la seva gestió. Durant tot el curs escolar, els i les estudiants participaran en projectes comunitaris pel barri, dins els acompanyaments de l’Afev. Veient aquesta experiència, i sempre que els resultats siguin satisfactoris, l’Afev ampliarà aquest projecte a altres municipis el 2011. Per a quan un KAPS versió catalana!? HÉLENE ASIAIN\nDurant aquest any universitari 2010-2011, es preten crear el “Consell d’estudiants Eurorregional” que serà un òrgan oficial que format per estudiants escollits de les quatre regions.\nConsell d’estudiants euroregional: per a un Eurocampus Solidari!\n’Afev està implantada territorialment a l’Euroregió Pirineus Mediterrània, formada per quatre regions de França i Espanya: Catalunya, Illes Balears, Languedoc Roussilon et Midi-Pyrénées. En total hi té 7 seus locals: Albi, Targes, Toulouse, Nîmes, Perpinyà i Barcelona.\nMés concretament, aquest “Consell d’ Estudiants Euroregional” serà un òrgan oficial que format per estudiants escollits de les quatre regions. Aquests provindran del món universitari i associatiu, per tal de representar la diversitat de procedències i aspiracions dels i de les joves de l’Euroregió.\nEl gener de 2010, a petició del comitè, l’Afev es va reunir amb el Comitè de l’Eurocampus per tal de reflexionar al voltant de la mobilitat dels estudiants dintre de l’Euroregió en aquest nou espai de cooperació transregional.\nEl “Consell Euroregional Esutidantil” tindrà la missió de concentrar les aspiracions de l’estudiantat, guiar la reflexió sobre la mobilitat i elaborar propostes més concretes.\nPer treballar sobre aquesta proposta, es van crear petits grups de treball a cada seu, formats per estudiants voluntaris de l’associació que es van reunir entre els mesos de març i juny de 2010 per treball sobre aquesta proposta. D’aquestes trobades van sorgir 10 propostes que el conjunt dels grups van presentar als membres electes i representants del món universitari en el marc de la 1a trobada Eurocampus que va tenir lloc el passat 11 de juny a Toulouse. La feina duta a terme en aquesta primera trobada euroregional ha mostrat una veritable voluntat dels i de les estudiants d’implicar-se en l’Eurocampus. Actualment, els i les estudiants no estan directament representats ni representades a l’Eurocampus malgrat que les reflexions i accions ordenades pel Comitè Eurocampus els concerneixen directament. Per tant, hem considerat necessari la creació d’un òrgan oficial, representatiu dels i de les estudiants en el sí de l’Eurocampus, com un factor que garanteixi una major implicació dels i de les joves en la construcció de l’Eurocampus i, per tant, de la identitat euroregional.\nPÀGINA 6 | el crit! N°1 | Desembre - Gener 2011\nDurant aquest any universitari 2010-2011 es començarà amb una experiència pilot amb la intenció que se’l reconegui oficialment pel curs vinent. Convidem als i a les estudiants de l’Euroregió Pirineus Mediterrània a unir-se al projecte i prendre part de la reflexió! HÉLENE ASIAIN\nMÉS INFORMACIÓ A: >http://www.colocationsolidaire.org\nL’Eurocampus PirineusMediterrània beneficiaria al voltant de 510.000 estudiants, la qual cosa el situaria en la 7a posició a nivell mundial i la 1a d’Europa en nombre d’estudiants.\n> iniCIATIVES locALS\nIES PICASSO, DE L’AULA AL PATI\n4 en 1, dinamització juvenil, formació, cooperació i art al casc antic RAI (Recursos d’Animació Intercultural) va néixer el 1993 fruit de l’experiència desenvolupada a l’entitat Bruixola, activa en aquella època. RAI es conformà com una associació de joves a la ciutat de Barcelona que treballen de manera assembleària, sense ànim de lucre, amb una línia independent i amb una clara filosofia: fonamentar el intercanvi de cultures, ideologies i diferents formes de pensar, realitzar bones pràctiques de transformació social, despertar dintre del jovent l’esperit crític i l’autonomia, també la capacitat subjectiva d’estar i ésser en el món...; tot això amb un fort i intrínsec component polític i amb l’objectiu d’estimular la coneixença de l’altre, tant a nivell local com internacional. RAI, en l’actualitat, es troba físicament situat al Casc Antic de la ciutat barcelonina, i ofereix quatre àmplies línies de treball. Una d’aquestes és JOVESdeRAI, un projecte de dinamització juvenil que treballa amb altres entitats del territori, donant prioritat a les inquietuds del jovent i la realització de projectes innovadors creats per aquests. En segon lloc, hi ha la línia de RAI FORMACIÓ, que fomenta el desenvolupament de l’educació, tant en l’àmbit no formal i de formació crítica, incidint en la participació crítica. També hi ha RAI INTERNACIONAL, on es poden trobar propostes diversificades i de qualitat lligades a xarxes internacionals, projectes de cooperació i sensibilització o bé artístics, etc. I, per últim, RAI ART, el projecte que entrelliga l’acció cultural i artística amb estratègies pedagògiques, tot oferint espais i activitats relacionades amb el teatre, exposicions plàstiques, fotografia, arts escèniques... RAI està obert a tothom interessat en els seus projectes, accions i activitats. És una proposta transformadora, crítica i conscienciadora a la ciutat. >http://rai.pangea.org\nESTUDIANTS mARROQUINS, cATALANS, de tot arreu! Per l’AEMB (Associació d’Estudiants Marroquins de Barcelona) tot va començar al maig del 2008. Hi havien molts estudiants marroquins que deambulaven sols per les classes de la Universitat i l’associació va sorgir de petites quedades de grups d’estudiants marroquins a la gespa de la Universitat, que van trobar-se i van adonar-se que no estaven sols, que eren un gran col·lectiu. Això no vol dir, ni molt menys, que l’Associació només estigui formada per estudiants marroquins, el seu nom no exclou a altres nacionalitats, ens al contrari, és un grup molt heterogeni i intercultural.\nTot comença amb la feina motivadora d’un institut d’un barri que ni surt als mapes turístics de la ciutat de Barcelona: Torre Baró. Tot i això, el personal del IES Picasso lluita amb força per motivar als estudiants a través de projectes com el Russinyol de la Universitat de Girona o els acompanyaments de l’AFEV així com des de les aules. Com a conseqüència de tot plegat, quatre alumnes de 1er d’ESO (un dels quals fa un acompanyament amb l’AFEV) la Yara, l’Adrià, l’Ulises i la Valentina han començat un projecte: millorar el pati de l’institut... i com s’han proposat fer-ho? Fent un blog que farà d’observatori dels seus pasos al pati de l’institut. Volen que el seu pati sigui més agradable i així poder-se sentir millor. Els importa el seu pati ja que cada dia passen estona allà; volen passar d’un pati «desagradable, deixat i poc cuidat» a un pati «bonic i especial» amb jardins, bancs renovats i moltes coses més! Si voleu estar-ne informats, entreu al seu blog: >http://elnostrepati.blogspot.com/\nL’AEMB és una entitat sense ànim de lucre, plural i laica; compromesa amb els estudiants d’origen marroquí de les diferents universitats catalanes, i també amb la comunitat universitària catalana.\n17 de febrer a les 19h, Xerra-Cafè del Brasil! avisar a la penya!\nDes de l’AEMB volen contribuir a la integració dels estudiants universitaris nouvinguts i promoure la seva integració i participació en l’àmbit universitari mitjançant activitats interculturals. L’Associació és una forma d’integració de la cultura catalana i marroquí, ja que és una forma de participar activament en la comunitat universitària. Aquesta és la seva essència. Durant aquests dos anys i mig han realitzat diverses activitats: cine-fòrums, activitats esportives, la revista «KALIMAT» (de l’àrab «paraules») així com classes d’àrab per tots aquells que ho sol·licitin i assessorament jurídic gratuït per estudiants nouvinguts. Potser la que ha tingut més transcendència és “La Setmana Cultural del Marroc”, la qual ha tractat diverses temàtiques cada any. Al març de 2009 es va formar el grup de música «Gates of Orient» que avancen dia a dia en la seva trajectòria musical. També col·laboren amb entitats com SOS RACISME i FECCOM (Federació d’Entitats Culturals Catalanes d’Origen Marroquí) en un plantejament de treballar de manera conjunta per tal de organitzar xerrades a les associacions i amb qui poden participar fàcilment en esdeveniments que promouen els valors d’igualtat, solidaritat i cohesió social, així com en la lluita contra la discriminació i la xenofòbia. És una lluita que es fa necessària en els temps polítics que corren, les queixes s’han de recollir i s’han de fer escoltar, perquè desgraciadament es produeixen moltes injustícies amb les persones immigrants que no són recollides i cal denunciar-les, apel·lant al sentit comú en la bona convivència i en els drets humans que són iguals per a tothom.. >http://mhassan.freeheberg.com\nomblar a s m e s é e ino m s’ha d la igua, s yar no Ensen ampolla d’a r una flor a e a ix n é u r ac plir ajudar aviat a nera. a seva m sky Chom Noam\nXERRA-CAFÈ! Si esteu llegint això és perquè: c Senzillament us heu trobat amb aquest diari. c Us ve de gust conèixer gent. c I encara més, si són de països diferents! c voleu obriu-vos a noves cultures. c voleu viatjar quedant-te a Barcelona c voleu provar nous sabors c teniu els ulls oberts I, si escrivim això és perquè: c Us volem conèixer c volem obrir la finestra del món als joves, i crear xarxa! Perquè a nosaltres ens sembla que obrir-se a altres cultures és, font de coneixença i alegria.\nAixí que si heu marcat una o més opcions, passeu-vos pel Xerra Cafè! a les 19h, aquests dies: -17 de febrer (Tema Brasil) - 31 de març - 12 de juny estarem aquí: RAI art /AFEV Barcelona C/Carders, 12, Pral 08003 Barcelona Per més infos, si voleu ajudar-nos, proposar-nos idees estupendes o països o altres coses... hugo.couffin@afev. org\nDesembre - Gener 2011 | el crit! N°1 | PÀGINA 7\nEl 2011 es celebra l’Any Europeu del Voluntariat i, des de l’Afev hem preguntat a dues voluntàries que significava per a elles ser voluntàries; així volem aprofitar per fer un petit homenatge a totes les persones voluntàries que amb el seu dia a dia lluiten contra les desigualtats! Per mARINA GARCIA Estudiant de Treball Social i Voluntària a l’AFEV\n2 HORES PER SETMANA, FES-TE VOLUNTARI/A!\nbarcelona.afev.org | 633 26 46 26 ACTUA CONTRA LES DESIGUALTATS\nL’estiu del 2009 vaig decidir que volia canviar la meva vida, per fer-ho havia de començar canviantme a mi mateixa, fent alguna cosa que em recordés tot allò que sempre havia perseguit i ara m’apareixia borrós. En moments com aquests la primera opció que sol aparèixer és marxar, trencar amb tot passant un temps fora, però jo no volia trencar amb tot, ni tampoc estava disposada a renunciar a la feina, els estudis, la gent... Aleshores un dia d’avorriment, [...] vaig trobar un link a la pàgina de la Universitat que deia: Acompanyament escolar 2h a la setmana, I perquè no? [...] Em van informar i explicar que acompanyar no era anar a l’escola, sinó col·laborar amb altres voluntaris universitaris per a que nens de primària o secundària, amb mancances socials, econòmiques o intel·lectuals, poguessin trobar un recolzament que les permetés treballar les capacitats socials o la motivació per seguir estudiant. A més a més l’AFEV obria moltes més portes als voluntaris, en unes setmanes em vaig trobar participant en les Matineres, [...] i començant l’acompanyament, una tarda a la setmana, amb un grup de nenes i nens de primària, on la Carla, amb poc menys de 9 anys, em va fer descobrir la Barceloneta i em va recordar el què era ser un infant: els primers “amors” i amics, l’escaquejar-se per fer els deures, el superar les dificultats per aprendre a llegir o a multiplicar!...\nUna altre oportunitat que em va oferir el voluntariat va ser reflexionar amb altres voluntaris sobre com fer un Eurocampus Solidari [...] exposant tot allò que havíem treballat ni més ni menys que als polítics de l’Euroregió Pirineus-Mediterrània on vam conèixer altres voluntaris que com nosaltres també s’havien assegut a pensar. L’experiència per França va continuar a l’agost, quan em van oferir assistir a l’Université Européenne de l’Engagement a Lyon, i tot això sense saber més que tres mots de francès! I gràcies a altres voluntaris que s’havien ofert a fer la traducció simultània. Un any més tard repeteixo la meva experiència en el món del voluntariat, aquest cop amb un grup de noies i nois del Besòs, que estan a secundària i en plena adolescència, quins temps aquells! Odiava la paraula adolescència, paraula que ara escric contínuament. Aquesta experiència m’ha fet trobar tot allò que buscava i molt més. [...] La meva vida ha canviat, de treballar i estudiar de dilluns a diumenge he passat a trobar temps per fer altres coses, ha valgut la pena? Oi tant! No tot han sigut flors i violes, el temps se’m consumia de tantes coses que volia fer, la relació amb els nens sovint era complicada, [...] però cada un dels 365 dies d’aquest any he anat a dormir feliç, per moltes coses no tan bones que hem poguessin passar, sabia que vivia com realment volia, si aquell era el meu últim dia no canviava per res el que estava fent. La veritat és que el voluntariat, si el deixes, pot ser com una roda que quan comença a girar ja ningú la pot aturar, se t’obren un munt de projectes i veus com tu hi pots aportar alguna cosa. Tan sols cal aturar-se i pensar: I perquè no?\nLA TEVA ACCIÓ > Acompanyar a un infant o jove 2 hores a la setmana al llarg del curs escolar, en un moment clau de la seva educació, en situacions de desigualtat i d’exclusió social. > No es un reforç escolar! l’objectiu no es millorar les seves notes, però sí motivar-los a aprendre, donar-los confiança i recolzar-los al màxim. > És una experiència enriquidora que valoraràs durant la teva etapa universitària i professional.\nALTRES TASQUES També pots participar en tasques com: > Participació a la campanya de mobilització del voluntariat > Participació a xerrades donant el teu testimoni > Organització de sortides o debats > Tasques de comunicació de l'entitat: actualització del blog, realització de vídeos, fer un diari local, etc. Totes les idees són bones i aquí et donen un espai per poder realitzar-les!\nC/ Carders, 12, Pral 08003 Barcelona > voluntariat@afev.org\nPer ALEXANDRA KLEIN Estudiant d’Arquitectura i ex voluntària a l’AFev\nSer voluntario, cooperar, unir fuerzas, ayudar, poner tu granito de arena, mirar más allá de tu propio ombligo, se le puede llamar de muchas formas diferentes, pero no se sabe qué es hasta que no lo has probado. No sabes qué es porque ser voluntario es un sentimiento, es una emoción, es un respiro, es una vía de escape. Siglo veintiuno, irónicamente, vivimos la vida tan rápido que nos olvidamos de vivir. Irónicamente, lo tenemos todo pero sentimos que no tenemos nada. Irónicamente, el mundo está lleno de gente pero cada vez nos sentimos más solos. Y es que en la vida del voluntario hay mucha ironía. Te conviertes en voluntario para ayudar en alguna causa o algún alguien y, sin querer, descubres que a quién todo ello ha ayudado, es a ti. Ser voluntaria para mi significa abrir una ventana en mi vida. Ser voluntario te recuerda cada dia que el mundo es inmenso, interminable. No es perfecto, de acuerdo, pero tu puedes hacerlo un poco mejor. Ser voluntaria para mi significa aprender a confiar más en las personas. Significa tener el placer de recordar que aun existen personas que luchan por el bien, y mejor aún, que lo hacen sin esperar nada a cambio. Significa entender que sus problemas son mis problemas y mis problemas son tus problemas, y tus problemas son suyos también. Significa esperanza. Significa un soplo de aire\nfresco en una semana mala. Significa compartir. Significa poder gozar de mi propia felicidad y también de la felicidad del prójimo. Significa ir a dormir con una sonrisa en la oscuridad. Ser voluntario regala la oportunidad de ver las cosas desde una nueva perspectiva, abre una puerta a una posición desde la que sobrevuelas las preocupaciones sin sentido y las excusas baratas que te impiden enfrentarte a hacer las cosas que verdaderamente quieres hacer. Y desde esa posición, los minutos se multiplican y aprendes a querer mejor. Y qué es lo que más necesitamos hoy en dia sino más tiempo y amor. En realidad da igual si eres voluntario en tu barrio, en tu ciudad o en otro continente, porque lo importante de ser voluntario es poder transmitir a las personas que no están solas. Hacerles llegar el mensaje de que valen la pena, de que sea lo que sea que están haciendo que no deben rendirse, transmitir energía positiva. Si algo he aprendido de ser voluntaria es lo importante que es la participación, a todos nos llega al corazón que alguien nos tienda una mano. Todos saben que algo falla, pero son pocos quienes se toman la molestia de intentar cambiarlo. ¿Ser voluntario? Puro Efecto Boomerang: todos los buenos ánimos que das, todos los consejos que susurras, todas las horas que escuchas, todas las sonrisas que regalas; vuelven a ti cuando menos te lo esperas, y eso es, cuando más lo necesitas.\nel crit del compromís social | N°1 | desembre - gener 2011 Publicat per l’Afev - C/ Carders, 12, Pral – 08003 Barcelona - Tel. : 633264626 – Mail : comunicacio@afev.org - Directora de la publicació : Laia Bernués - Coordinació, redacció, realització : Cristina Espuny, Laia Gausà, Ana Padilla, Meritxell Parramon, Hugo Couffin, Borja Castellet, Hélène Asiain, Thibault Renaudin, Laia Bernués – Crèdits fotogràfics : Irene Colell, Tònia Benejam, PCC, Eunice Mangado-Lunetta, Ville de Nîmes, D.R - Il·lustracions: Ivan Bravo - www.ivanbravo.com (pàg. 3), Hugo Couffin (pàg. 2)- Concepció Gràfica : Génaro Studio (Lyon) – Maquette/PAO : Babette Stocker (PCC) – Impressió : Rotimpres - www.rotimpres.com – ISSN 17654408 PÀGINA 8 | el crit! N°1 | Desembre - Gener 2011\nel crit! del compromís social - nr. 1\nDiari de l'Afev a Barcelona. http://barcelona.afev.org


La simbiosi d’Emilio Bueso – Les Rades Grises\nTranscrepuscular, Los ojos bizcos del sol (I), d’Emili Bueso. Ed. Gigamesh, 2017. 288 pàg.\nEmilio Bueso (Castelló, 1974) va ser un dels convidats d’honor a la CatCon celebrada a Vilanova el novembre passat (articles aquí). Admeto que no havia llegit res d’ell, encara que totes les fonts que considero referents del gènere el situen com una de les veus més potents del terror i la ciència-ficció en castellà. Al seu currículum hi ha obres de recorregut com Esta noche arderá el cielo (Salto de Página, 2013), Extraños eones (Valdemar, 2014) i Ahora intenta dormir (Valdemar, 2015). Però més enllà dels seus mèrits literaris em va captivar un discurs social, polític i ecologista sòlid, molt fonamentat pel seu punt de vista d’enginyer. De fet, Bueso afirma que la línia de futur de la seva escriptura tendirà cada vegada més cap al retrat crític d’un sistema que aboca la humanitat al col·lapse per la crisi energètica mundial. “Si el liberalisme segueix així potser ens deshumanitza encara més”, assevera. “Com autor em sento compromès amb la meva època i procuro arribar allà on no arriba el periodisme, però alhora vull ser imaginatiu, sense renunciar a res. Tinc molt clar que el que vull fer no cap en el realisme, però tampoc vull deixar de parlar de les coses que afecten la gent”, diu l’autor, que valora la versatilitat i no vol encasellar-se en cap subgènere.\nTranscrepuscular respon a aquest intent de barrejar elements. És el primer volum d’una trilogia que ha batejat com Los ojos bizcos del sol, el segon volum de la qual està previst que aparegui aquest gener. No soc massa partidari de les etiquetes, però si voleu fer-vos una idea de què és Transcrepuscular, heu d’imaginar un relat híbrid: l’editorial la defineix com una novel·la de “ciència-ficció biopunk”, però l’autor reivindica l’space opera i hi afegeix polsims d’èpica fantàstica postmedieval.\nEn els primers compassos de Transcrepuscular, el lector avesat descobreix de seguida dues coses cabdals: que Bueso és un escriptor amb ofici que sap el que es fa, i que el desplegament imaginatiu promet una aventura bestial. Com així és.\nTenim un protagonista que narra el relat en primera persona, l’Algutzir, un monjo guerrer eunuc que ha deixat el camp de batalla per viure millor com a cap de seguretat del Governador d’una ciutat. Però un robatori que no pot evitar l’aboca a una missió forçosa per recuperar un objecte preciós en què haurà d’acompanyar una política amb ambició d’animista, la Regidora, i un vell bruixot, l’Astròleg. Ja tenim la companyia (a la qual s’afegiran altres protagonistes memorables) i l’aventura. Destí: el Forat del Món, l’Abisme.\nEl planeta que imagina l’escriptor gira al voltant del Sol però el seu eix gairebé no té rotació. La vida es concentra al Cercle Crepuscular, l’equador, sotmès a duríssimes tempestes que requereixen refugis. Una cara de l’orbe està cremada pel Desert de Migdia, on sempre hi toca el sol, cosa que no passa mai a l’altre pol, fosc i gelat, on governa una nit eterna que fa impossible la vida. Aquest serà el destí dels aventurers, el futur dels quals dependrà de si recuperen aquesta relíquia de cristall que pertany als Antics. Al llarg de la història anirem descobrint detalls d’una civilització anterior que es creu desapareguda…\n“Com autor em sento compromès amb la meva època i procuro arribar allà on no arriba el periodisme, però alhora vull ser imaginatiu, sense renunciar a res”\nL’altra característica d’aquest univers té a veure amb la fauna. Es tracta d’un planeta poblat per tota mena d’invertebrats gegants: cargols, mol·luscs, cucs i insectes voladors que s’usen com a muntura. Els humans han desenvolupat, en diferents graus, la simbiosi, de manera que es rapen el cap i s’hi incrusten un d’aquests bitxos, anomenats simbionts, que col·laboren amb la ment del portador a través d’orificis al cervell, o fins i tot via orelles, nas, boca, ulls… Cada simbiont aporta habilitats diferents, però l’abús de la simbiosi provoca individus posseïts. El vol sobre una libèl·lula o un tàvec enorme, els cargols bovers sobre els caps o l’existència d’èssers mítics com una eruga colossal que forada muntanyes són alguns dels ingredients d’aquest món al·lucinant en què els rails del tren donen el tomb al planeta pel Cercle Crepuscular, on abunden els mars de boira i els boscos de falgueres gegants.\nEmilio Bueso, a la CatCon, novembre de 2017. / R.M.\nEmilio Bueso té una ploma àgil i de gran personalitat. La seva imaginació és hiperbòlica. És provocador, desmesurat, irreverent i alhora divertit i profund. En alguns passatges els seus personatges histriònics recorden Pratchett, tot i que amb un to molt més fosc i canalla. L’autor castellonenc no perd l’oportunitat de dibuixar un món extremadament classista, que il·lustra en la mineria, un sector de treballadors ignorats que viuen en condicions pèssimes al fred nord. Transcrepuscular té moltes mirades i és una lectura vivificant per la seva originalitat, pel ritme i la construcció dels personatges. No el deixeu passar –ara el podeu trobar a Gigamesh en la sèrie òmnium de butxaca per 8€.\nTot i que Bueso va començar escrivint en valencià, va haver de canviar al castellà perquè li publiquessin alguna cosa. Ja és trist, però és la crua realitat de la simbiosi entre la nostra llengua i la literatura fantàstica, sobretot fa uns anys, quan ell va començar. Ara, lògic, té la seva veu literària tan incorporada que li costaria “horrors” canviar d’idioma d’escriptura, tot i que no descarta fer-ho en el futur. Esperem-ho!\nPublicat a Biopunk, Castellà, Ciència-ficció, Fantasia, Humor, Novel·laEtiquetat Alguacil, Bueso, CatCon, Emili Bueso, Emilio Bueso, Gigamesh, Los ojos bizcos del sol, Transcrepuscular2 comentaris\n2 pensaments sobre “La simbiosi d’Emilio Bueso”\nRetroenllaç: Viatge febril entre mol·luscs de malson | Les Rades Grises\nRetroenllaç: El gran llibre de Sun Qi – Les Rades Grises\n← Fantasia compromesa i en català!\nGust pel microrelat fantàstic →


19 setembre 2020 21:22\nHa mort, als 93 anys, Maria Fornés Vich, mare de l'escriptor Llorenç Capellà, conseller de direcció i columnista de Diari de Balears, i de la periodista d' Ultima Hora Margalida Capellà. Maria Fornés també era la viuda de l'escriptor Pere Capellà, Mingo Revulgo, que morí l'any 1954. DdB.\nL'escriptor i director de cinema i teatre Juan Guerrero Zamora, un dels realitzadors de televisió espanyola més emblemàtics, creador d'Estudio 1 morí ahir a Madrid, als 75 anys, com a conseqüència d'una llarga malaltia. Les seves restes seran incinerades avui al tanatori de l'M-30, des d'on partiran les seves cendres cap a la seva localitat natal de Melilla. EFE.\nL'escultor basc Eduardo Chillida fou donat d'alta ahir de la clínica donostiarra on es trobava ingressat després de superar la greu pneumònia que en alguns moments féu tèmer per la seva vida als metges que l'atenien, segons informà el seu fill Luis. Tot i la millora del creador els metges han advertit que és necessari distingir entre aquesta crisi i el seu estat general ja que la malatia cerebral degenerativa que pateix és irreversible. Un cop fora de la clínica l'artista serà sotmés a una estreta vigilància des de casa seva. EFE.


Escrits de L'Home Fosc: PROMESA DE VIDA\nMirant per la finestra, aquest matí, he vist un branquilló del pi que tenim a la terrassa de casa, sorgint com una promesa de vida. He fet un parell de fotografies (potser tres), per després escriure-us aquí el que m'ha suggerit aquesta observació.\nEstem en aquest món per donar fe\nde que la vida és una realitat,\nperò ens afanyem cada nou dia\nen intentar destruir-la.\nUnes branques sorgint\npel marc d'una finestra\npoden oferir un instant d'inspiració,\ni més quan els núvols fan la companyia precisa.\nTerrassa, Novembre 2013\nPublicat per Ferran d' Armengol a 19:30\nEtiquetes de comentaris: Pensaments, poesia, promesa, vida


Llucmajor durà a terme 20 projectes gràcies als pressuposts participatius\n23 juny 2021 19:48\nL’Ajuntament de Llucmajor executarà 20 projectes.\nL’Ajuntament de Llucmajor executarà 20 projectes o propostes realitzades pels ciutadans del terme municipal en el marc del procés dels pressupostos participatius de 2017 amb una partida de 150.000 euros que reparteix a parts iguals entre Llucmajor, s’Arenal i la resta d’urbanitzacions.\nCal recordar que es presentaren fins a 110 iniciatives de les quals en sortiren 59 a votació, ja que la resta foren descartades per la comissió tècnica. D’aquestes propostes, un cop realitzades les votacions, se’n duran endavant 20, segons ordre de votació. A Llucmajor i s’Arenal s’han elegit les tres primeres propostes amb més vots mentre que a urbanitzacions s’ha repartit de forma equitativa entre els diferents indrets.\nEl regidor de Participació Ciutadana, Tomeu Tugores (PSOE), destaca que aquesta segona experiència amb els pressupostos participatius de l’equip de govern (PSOE-MÉS-PI) «ha estat més satisfactòria que la primera edició quan també destinarem 150.000 euros». «A 2017 ho hem fet de forma més organitzada i coordinada i de cara als de 2018 esperam encara millorar el sistema utilitzant les noves tecnologies en tot el procés dels pressupostos participatius i, si és possible, augmentar el pressupost destinat a aquesta partida», apunta el regidor.\nTugores afegeix que «animam a la ciutadania a participar de cada vegada més en les decisions per tal de seguir millorant el nostre municipi entre tots. A vegades costa que la gent participi perquè no hi està acostumada però de mica en mica esperam que la participació es normalitzi i amb això seguirem fent feina».\nEls projectes elegits a Llucmajor són: fomentar l’ús de la bicicleta (19.144, 14 euros), renovar el parc infantil de la plaça els Pins (16.441,44 euros) i habilitar una aula d’audiovisuals (14.414,41 euros).\nA s’Arenal es faran accions per a millorar la convivència entre cans i ciutadania (18.932,04 euros), s’incrementarà el personal de neteja (17.961,17 euros) i s’arreglaran voravies (13.106, 80 euros).\nPel que fa a urbanitzacions:\nEs posaran aparells de gimnàstica a Bellavista (2.798 euros)\nRecuperació i adequació del torrent de Cala Mosques a Cala Blava (2.673 euros)\nTaller de foment de relacions dels joves a Les Palmeres (2.811,20 euros)\nCorregir reg de rotondes a Maioris (2.273 euros)\nEliminar barreres arquitectòniques a la rodona de Maioris (2.205,05 euros)\nMillora i neteja general de Puigderos (5.722 euros)\nMillores al parc Calistenia de sa Torre (3.509,53 euros)\nMillora neteja i manteniment de sa Torre (3.363,29 euros)\nAparell de gimnàstica a sa Torre (3.290,18 euros)\nCondicionar descampat a Badies (5.150,63 euros)\nInstal·lació de bancs i taules a plaça Juan de Borbon a Badies (3.826,18 euros)\nMillora neteja i manteniment de Badies (3.826,18 euros)\nAmpliació passeig de Tolleric (3.285 euros)\nNeteja accessos a la mar de Cala Pi-es Pas-Vallgornera (3.051 euros)


contrasenya | TINET - Tarragona Internet\nInfografia. Aconsegueix que les teves contrasenyes siguin segures\nI la pitjor contrasenya és... 123456\nL'empesa de software i seguretat Splash Data ha tret a la llum la seva llista anual de les pitjors contrasenyes, per insegures, que els usuaris d'internet fan servir. Un cop més, les sèries numèriques més simples, com ara: 123456 encapçalen en rànquing. I, efectivament, en segon lloc hi ha la paraula "pasword". Us fem cinc cèntims d'aquesta peculiar llista i us proposem uns quants consells per a millorar la seguretat de les vostres contrasenyes.


Del 26 al 27 de març del 2022\nAmb els millors ferrers i forjadors dels Països Catalans.\nEls propers 26 i 27 de març de 2022 està prevista la celebració de la XXV Fira del Ferro a Besalú en el marc de la Fires PYRFER projecte POCTEFA. Actualment s'estan ultimant els preparatius conjunts entre l'associació ACUNÇ i l'Ajuntament de Besalú pels actes que tindran lloc el cap de setmana previst.\nEsperem per a l’ocasió, l’assistència de mestres forjadors de banda i banda dels pirineus que faran forja a l'aire lliure i construiran una peça dedicada a l'esforç familiar que suposa aquests treballs artesanals. També exposició de les seves peces es podrá visitar a Sant Julià. Preveiem la Inauguració de la Fira i de l'exposició el dissabte 26 de març a la Plaça dels Claustres.\nParal·lelament tindrem activitats interessants com la visita guiada a la ruta de patrimoni industrial i al molí Subirós i altres actes lúdics que complementaran un cap de setmana dedicat al món del treball del ferro.\n9.30 h Forja al carrer\nCreació de l’escultura El puntal de les flames. A la plaça dels Claustres\n11.00 h Visita guiada gratuïta al patrimoni industrial de Besalú. Sortida des de la plaça de la Llibertat\n13.00 h Inauguració i visita de la Fira i l’exposició a Sant Julià. A la plaça dels Claustres\n16.30 h Forja al carrer. Creació de l’escultura El puntal de les flames. A la plaça els Claustres\n18.00 h Presentació del llibre La forja, una tècnica optimitzadora de Pere Molera Solà. A la sala d’actes de l’Ajuntament.\n19.00 h Espai de festa dels 25 anys de la Fira amb música en viu amb Combo Escola Municipal de Música de Besalú i el grup Toma 2 Duo. A la plaça de la Llibertat.\n9.30 h Forja al carrer. Creació de l’escultura El puntal de les flames. A la plaça dels Claustres.\n11.00 h Visita guiada a les escultures de ferro de Besalú. Sortida des de la plaça de la Llibertat.\n16.00 h Foto de grup i fi de festa.


Selina Bocas del Toro Bocas del Toro Panamà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCalle 1 B Isla colon Del Toro Bocas del Toro, Bocas del Toro, Bocas Town, Bocas del Toro, Panamà - Veure al mapa\n"Beautiful place with amazing people, the heart and soul of B..."\nMés informació sobre Selina Bocas del Toro\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Bocas del Toro, no busqui més enllà de Selina Hostels Bocas del Toro. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSelina Hostels Bocas del Toro ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Billar de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Selina Hostels Bocas del Toro.


PERFECT BRA. – ORGANZA NOVIAS\nPreviousPrevious post:EN QUÉ MANO.NextNext post:LÁNZALO. O INVENTA.


@yuleysicoca_suarez - Yuleysi Coca Suarez 🇪🇨 - Muack 😘 #megachile #chile #resistiremega #...\nyuleysicoca_suarez 's posts\nMuack 😘 #megachile #chile #resistiremega #intrusoscontodo #models #ecuatoriana #rts #combate #sexycurves #goals #teamyuleysi #goodvibes #ecuador🇪🇨 #makeup #queen #mamasitas #dance. #regueton #happybirthday🎂#navidad. #merrychristmas #canaluno #tattoo #iloveyou #sexycurves#teamyuleysicoca #bikini #toplessgirls @yuleysicoca_suarez yuleysicoca_suarez Yuleysi Coca Suarez 🇪🇨\n@yuleysicoca_suarez Yuleysi Coca Suarez 🇪🇨\n#megachile #chile #resistiremega #intrusoscontodo\n#models #ecuatoriana #rts #combate #sexycurves #goals #teamyuleysi #goodvibes #ecuador🇪🇨 #makeup #queen #mamasitas #dance. #regueton #happybirthday🎂 #navidad. #merrychristmas #canaluno #tattoo #iloveyou #sexycurves #teamyuleysicoca #bikini #toplessgirls\nInstagram yuleysicoca_suarez (Yuleysi Coca Suarez 🇪🇨) Other JolyGram Posts\nzumba2129 - Carlos Zumba\nQ linda frente\nwilliam.gus - Gus Gus\nerick_guaman_36 - erick guaman bastidas\nBendito Dios por crear un monumento de mujer como tú se me caen las babas al piso con tanta belleza m i amor\nbyronadrianjama - byron adrian jama vera\nluisffrojasmm - luisFFrojasMM\nSUPER BELLA Y SEXY LA PRINCESA ❤😍\narmandoguanuna - Armando Guañuna\nmiltonnayz - Milton Nayz\nfabriciopaul6149 - fabricio paul\nalbertogomez1930 - Joségomez1930\ngretelxare - GRETEL X\nncarlitossanchez - N Carlitos Sanchez\nLinda chiquita 😍😍😘😘😘😘\nmarcorandys - Marco Randys\norly_jesus85 - Orly Alcivar\nvictormieles321 - Victor ...Mieles\nangelitoricardoangelito - Angelitoricardo Angelito\nodalem_oficial - #ElChamoDeOro\nhttps://youtu.be/Q3uLgCwt_OU especial cover del tema Calma-remix version tributo a las playas ecuatorianas, comparte para que más ecuatorian @s lo disfruten ✌🇪🇨👌🎶🙏 LINK EN MI BIO 👍☝☝☝\nbatoul_karim - Batoul Karim\ndedidaaw - Dedi Maurel-Lee Sampurna\nHAPPY BIRTHDAY !! CommentBack Please on my Birthday New Post .thanks


Movistar i Netflix, la revolució en ‘streaming’ – Castellvilarenc.info\nText: redacció/ Foto: pixabay\nLes productores treuen rèdit d’unes plataformes que porten intrínseca la internacionalització, però que enlairen els costos laborals amb pressupostos més generosos\nNomés a Barcelona, Netflix ha rodat recentment el documental Examen de conciencia d’Albert Soler, Elisa y Marcela d’Isabel Coixet o la sèrie coreana Recuerdos de Alhambra, amb altres localitzacions a Catalunya, i ara s’hi està gravant (a Manresa) Hache de Jorge Torregrossa, a més emet sèries de Tv3 com “Merlí” o “Si no t’hagués conegut”(Si no te hubiera conocido en la versió en castellà). I en el cas de Movistar, Patricia Dolera treballa a la capital catalana amb Déjate llevar i Berto Romero amb Mira lo que has hecho, entre altres. Una clara mostra de com la producció audiovisual ha revifat després de la caiguda dels anys de crisi, segons la Barcelona Film Commission.\nLa ficció està revivint a casa nostra. Ho saben a Diagonal TV, però també a Mediapro. Fonts de la companyia dirigida per Jaume Roures expliquen a que l’entrada d’aquests “nous actors i pressupostos” han dinamitzat l’activitat empresarial audiovisual. El 2018 van tancar amb gairebé un 75% de produccions de ficció per a plataformes online, amb un ampli ventall de canals que inclouen també TNT, Fox o Direct TV, entre altres. Motiu pel qual afirmen amb rotunditat que “mai s’havia consumit tant contingut” i que és sobretot en l’ecosistema de les sèries on més dinamisme hi ha actualment.\nUna opinió que Sagalés no comparteix al 100%, ja que les plataformes de vídeo en streaming, afirma, arriben amb pressupostos més grans i amb capacitat d’atraure els millors professionals. “Estan donant feina, però estan provocant una inflació de preus brutal”, concreta, una situació que lament que va en detriment dels productors de sèries més amb menys recursos.\nSagalés: “Estan donant feina, però estan provocant una inflació de preus brutal”\nEl també president de Proa Ficció denuncia que els productors catalans estan “farts de demanar favors” per solucionar el problema i assegura que cada cop és més difícil contractar bons actors i tècnics, els qui no volen treballar pel que consideren “salaris de merda” davant l’oferta econòmica de Netflix.\nEl conflicte, però, es dóna en la producció de telemovies. El cinema es mou en una altra esfera on les plataformes no són cap amenaça perquè les productores “tenen pressupostos molt més bèsties”. Per aquest motiu, malgrat que ja hi ha films finançats íntegrament per Netflix, Sagalés afirma que l’impacte no ha estat tan negatiu.\nMalgrat que la visió de Sagalés pugui semblar apocalíptica, demana a les productores que mantinguin una actitud “optimista davant les plataformes: “Estan generant molta feina arreu del món, l’únic problema és que elles no donen xifres d’audiència i no se’ls demana, com sí que passa a les productores que continuen treballant per a la televisió”.\nA través de Proa, el director de la secció de ficció afirma que s’ha intentat obrir el diàleg amb Netflix, Movistar i Amazon. “No està en les mans dels productors corregir el problema perquè són societats anònimes i cap té la seu a Espanya, a excepció de Movistar. Si estiguessin aquí, se’ls podria imposar el compliment d’una inversió mínima en el negoci audiovisual nacional” com han de fer les televisions públiques i privades, que està al voltant del 5%”, proposa Sagalés.\nSense unes línies clares d’actuació, el productor executiu de Diagonal TV prefereix no fer càbales sobre el futur, però té molt clar que si una productora se centra únicament en les sèries, “ho tindrà difícil”.\n“Mediapro: “Les plataformes són la internacionalització”.\nUn clar avantatge que empeny la companyia a traçar noves línies de negoci que vagin de la mà de les plataformes. Una estratègia que, apunten, permetrà “reforçar la part més industrial del sector”, fer-lo menys dependent de les subvencions i tenir la capacitat de “sortir a fora i competir”. Tal com ho va fer el cinema francès, en el qual la companyia de Jaume Roures opta per emmirallar-se.


El Govern anuncia que Hard Rock «seguirà endavant» i l'empresa ajorna la compra dels terrenys | NacióDigital\nEl Govern anuncia que Hard Rock «seguirà endavant» i l'empresa ajorna la compra dels terrenys\nEl termini s'acabava el 5 d'octubre, però la Generalitat ha acceptat traslladar el límit al 15 de desembre, mentre que Territori té previst efectuar canvis en el planejament urbanístic\nper Redacció , 30 de setembre de 2020 a les 14:14 |\nPlànol amb els usos del CRT de Vila-seca i Salou, amb una franja en vermell al centre on es preveu el complex de Hard Rock, i els sectors d'espais verds -en verd- i d'equipaments -en blau- a la dreta, tombats pel TSJC | ACN\nEl límit que tenia l'empresa Hard Rock per adquirir formalment els terrenys del Complex Recreatiu i Turístic (CRT) de Salou i Vila-seca s'ha allargat dos mesos més. La consellera de Presidència, Meritxell Budó, ho ha anunciat avui després del consell executiu del Govern, el primer sense el president inhabilitat Quim Torra. En la roda de premsa posterior a la reunió de Glovo, Budó ha manifestat que el projecte d'oci i turisme "segueix endavant" malgrat la sentència contrària al planejament urbanístic per part del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).\nConcretament, el termini passa a ser fins al 15 de desembre, després que ara fa dues setmanes Hard Rock comuniqués a la Generalitat les seves intencions de deixar en espera el primer pas administratiu. L'Incasòl, de fet, ha avançat ja 96 milions d'euros abans de la formalització a tres bandes del contracte de compravenda, incloent Criteria (CaixaBank).\nCap indemnització: la Generalitat podria quedar-se els terrenys si Hard Rock fa marxa enrere\nDavant la sentència del TSJC, Budó ha assegurat que el Departament de Territori i Sostenibilitat durà a terme canvis al pla director urbanístic que regeix el CRT, concretament al sector 1, que és l'afectat pel cop judicial. El TSJC considera que el risc químic impedeix que es pugui dur a terme el projecte tal com estava pensat. Meritxell Budó ha assegurat que "s'està analitzant la sentència i es treballa per aquesta possible modificació". "El projecte segueix endavant, ningú ha dit que no hagi de seguir endavant amb les millores necessàries", ha conclòs.\nPrecisament avui tant el PSC com els alcaldes de Salou i Vila-seca han demanat a la Generalitat que efectués els canvis reclamats. Per la seva banda, la plataforma Aturem BCN World i el GEPEC han demanat que el Govern desistís definitivament.\nPolítica, CRT, Salou, Vila-seca, BCN World, Hard Rock, Meritxell Budó\nSort que no costarà ni un duro\nPer Anònim 23 el 30 de setembre de 2020 a les 20:13\nSuposo que anar a TSC no li surt gratis a la Generalitat, doncs gratis ja no li surt aquesta història al contribuent. Que vagi Hard Rock a judici i es manegui les seves històries. Salut.


Pack ambientador solidario - Fundació President Amat Roumens, ubicada a Terrassa i que ocupa i atén persones amb discapacitat\nPack ambientador solidario cantidad\nPack formado por 4 ambientadores papel ECO + 2 elimina-olores papel ECO + 2 bolsas perfumadas 2u. + 2 mikados de 28 ml. + 4 ambientador coche con tapón de madera + 2 sacos aromáticos naturales + 2 velas aromáticas (total 18 artículos)\nAromas a escoger (indicar en el pedido):\nAmbientadores (Coco, Lavanda, Pino, Fresa, Limón, Marino, Jazmín, Vainilla)\nElimina-olores (Basura, Humedades, Mascotas, Tabaco, Tejidos, Zapatos)\nBolsas Perfumadas (Floral, Frescor, Ropa Limpia, Lavanda)\nMikados (Dama de noche, Azahar, Colónia Bebé, Frutos Rojos)\nAmbientador tapón (Cereza, Coco, Colonia, Coche nuevo, Lavanda, Limón, Fresa, Pino, Sandía, Naranja, Vainilla, Chicle)\nSacos aromáticos (Lavanda, Potpourri-mezcla)\nVela aromática (coco, vainilla, melocotón, citronela, frutos rojos, lavanda)\nSé el primero en valorar “Pack ambientador solidario” Cancelar la respuesta


Quin material utilitzen les impressores 3D? » Regalos en 3D - Lamparas, fotografias, regalos originales y exclusivos en 3D.\ntecnologies i materials d’impressió 3D.\nTot i que hi ha molts i variats tipus de tecnologies i materials que van des de plàstics, metalls, fusta, en 3D regals basem tot el nostre producte en 2 tècniques:\n(deposició de material fos), comunament conegut com “filament”.\nSLA (Estereolitografia, solidificació fotogràfica, o fabricació òptica), comunament coneguda com “resina”.\nCom funciona la impressió FDM:\nBasat en fils de filament de plàstic\nLa impressió de deposició de fosa és la més popular i accessible, gràcies a una àmplia gamma de filaments i impressores en el mercat, on tenim versions nacionals i professionals\nUtilitza rotllos de filament de diversos colors i textures, que s’escalfa al seu punt de fusió pel capçal d’extrusió\nEl cap es mou horitzontalment i verticalment, dipositant la capa per capa el material fos en tots els punts necessaris, començant per la base\nUna sèrie de fans és responsable de refredar i enduriment el material de nou, ja que s’imprimeix\nQuan imprimiu una capa, augmenta la distància entre plataforma i extrusora per començar amb la següent, fins que la part està acabada\nSi el model inclou parts penjants, la impressora ha d’imprimir el material de suport. Com que les capes de material no es poden dipositar en l’aire, aquest material de suport evita que caiguin\nCaracterístiques de la tecnologia FDM:\nÉs la tecnologia més econòmica per a la impressió 3D, i compta amb la més àmplia gamma de colors, textures i acabats\nEn models que requereixen material de suport i tenen doble extrusor, podem utilitzar un filament de diferent color o fins i tot un filament soluble en un sabó especial, el que fa que sigui molt fàcil d’eliminar\nIdeal per Prototipat ràpid\nÉs resistent a la humitat i les altes temperatures (fins a 200oC)\nPermet utilitzar dos i fins i tot tres caps d’extrusió simultànies, que es poden imprimir en diferents tipus de filament\nLa part impresa es pot processar, aplicant pintures, cromats i fins i tot acetona per suavitzar les imperfeccions\nEliminar el material de suport pot ser una tasca complicada, que de vegades pot danyar la part si no es fa amb cura\nEls filaments més comuns són el PLA, l’ABS i el policarbonat, però també s’utilitzen el niló, la fibra de carboni o la fusta\nEl PLA és biodegradable, i potser el més popular principalment perquè no és tòxic\nHi ha variants com el PVA, que permeten dissoldre fàcilment el material de suport extra\nCom funciona la impressió d’SLA:\nRequereix màquines més grans i cares, que són capaces d’imprimir peces de fins a 2 metres\nLa Estereolitografia es realitza en grans tancs plens de polímer líquid fotosensible (resina)\nA continuació, un làser ultra-violeta es dispara sobre les zones a imprimir, l’enduriment i la curació del polímer. La resta es manté en un estat líquid\nQuan s’imprimeix una capa, la plataforma es rebaixa lleugerament i va procedir a la següent capa, enganxant sobre l’anterior\nAl final de la impressió, la plataforma aixeca la peça, deixant caure l’excés de líquid\nUtilitza estructures de suport quan les cavitats o buits necessiten ser omplerts, que s’eliminen manualment\nTrets de tecnologia d’SLA:\nGran nivell de detall, fins i tot en fines parets\nAcabat superficial d’alta qualitat\nIdeal per a prototips ràpids\nEncara que no tan forta com les peces produïdes amb estampats de SLS o FDM, la Estereolitografia permet més detall\nPermet diverses combinacions de colors i transparències, així com els acabats metàl·lics i de silicona\nFàcil de polir i pintura d’esprai\nSón susceptibles a deformació o discolorar amb radiació ultra-violeta (llum solar), per la qual cosa es recomana aplicar pintura o vernís


Warning: SessionHandler::read(): open(/var/www/graupera.com/tmp/sess_ds35ts2blt31t6jsa6k3v26ovd, O_RDWR) failed: No space left on device (28) in /var/www/graupera.com/current/system/library/session/native.php on line 17\nTorró tradicional d’ametlles amb mel, una recepta de les més antigues. Per la seva elaboració s'utilitzen ametlles del país. Un dels torrons més típics del Nadal, boníssim si l'acompanyem d'una bona neula i una copa de cava.\nAlmetlles Marcona, mel, ous, azúcar, oblea (fécula de arroz, agua mineral, sal).\nPès 450 grams