Si Barcelona és tan multicultural i progressista per què.... - Fòrums - Racó Català\nSi Barcelona és tan multicultural i progressista per què....\nÉs BCN multicultural?\nEstà governada pels espanyols i per tant hi ha etnofòbia cap als catalans.\nVots emesos: 38\n19.08.2018 16.37 h \n.... hom no pot rebre informació en català o resposta en aquest idioma en el 25-50% dels comerços i administració?\n(Sóc barceloní ex-patriat, no em convencereu que és un fake).\n19.08.2018 16.49 h \nPrecisament perquè el català no dóna imatge de ciutat multicultural i progressista. No?\n▴#9937726  0  0\n19.08.2018 16.50 h \nPer què? És una cultura, d'aquí multi, no?\n▴#9937737  0  0\n19.08.2018 16.53 h \nPerò no és tan multi perquè no és universal com Javier Cercas o Isabel Coixet.\n▴#9937739  2  0\n▴#9937740  0  0\n19.08.2018 16.57 h \nUniversals no. Castellans.\n▴#9937740  2  0\n19.08.2018 16.59 h \nCastellà, universal, tant és...\n▴#9937746  0  0\n19.08.2018 17.52 h \n19.08.2018 17.55 h \nS'ha de ser molt fill de puta per escriure aquesta merderada ("apellidos raros")...\n▴#9937820  0  0\nSón una colla de supremacistes ètnics disfressats sota una falsa imatge cosmopolitanista que no són sinó pretensions imperalistes.\n▴#9937825  2  0\n19.08.2018 18.00 h \nTenen barra lliure per escriure qualsevol vomitada sorgida del seu imperialisme ètnic espanyol. Qualsevol nacionalista català que hagués escrit un article semblant ja seria a la presó per odi ètnic.\n▴#9937830  0  0\n19.08.2018 19.44 h \nI ara! Aquí el farien President de la Generalitat!\n▴#9937838  0  0\n22.08.2018 01.07 h \n21.08.2018 05.10 h \n19.08.2018 17.10 h \nEl multiculturalisme és la teoria de que cultures diferents poden conviure a una mateixa societat, barrejades i en contacte.\nEn altres paraules: qui aposti pel multiculturalisme a Catalunya el que en realitat està fent és promoure la descatalanització del país i permetent que la cultura catalana, els costums, les lleis i la llengua siguin reemplaçades per unes de fora al seu propi territori.\nBarcelona és multicultural? És clar que aí, abans "bonés" s'havia d'aguantar la descatalanització amb l'arribada d'espanyols. Ara heu d'afegir pakistanesos, xinesos, romanesos, russos.\nÉs tasca del catalanisme lluitar contra aquesta tendència i recatalanitzar Barcelona, i no només. L'alternativa és la minorització dels catalans a casa seva, haver de sentir parlar dels "lufos" i no poder adreçar-te a la caixera del teu supermercat en la teva llengua.\nHo sé i ho dic perque jo també soc nouvingut a Catalunya.\n▴#9937726  12  0\n19.08.2018 17.23 h \nÉs el cosmopolitisme com a forma d'amagar l'opressió. Fingeixen ser ciutadans del món per amagar que som un poble derrotat. Barcelona juga molt amb això i pretén que els barcelonins ens ho creguem.\nReivindicar el català és també denunciar que volem deixar de ser un poble derrotat i per això les actuals autoritats barcelonines amaguen el cap sota l'ala o se senten incòmodes amb el català.\n▴#9937756  3  0\n21.08.2018 22.18 h \n▴#9937766  0  0\n19.08.2018 19.20 h \nCom era allò tan nostrat? Ah, sí ja me'n recordo: "Barcelona és bona si la bolsa sona" o sia , si portes calers ets benvingut arreu, si ets un pelacanyes ràpid et trobaran tot els defectes. Tot i així a Barcelona sempre hi ha hagut una proporció mol alta d'extrangers, que d'una manera o altra, si s'han quedat, han passat a formar part integrant de la societat, Aportant poc o molt de la seva motxilla cultural.\n▴#9937756  0  0\nTal com està el pati cap barceloní et respondria el clàssic... Tant si sona com si no, Barcelona sempre és bona.\nPer cert és bossa i no pas bolsa\n▴#9937909  0  0\n22.08.2018 01.55 h \nQui diu que poc s'hi pot adreçar a la caixera. Jo sí que m'hi adreci, i si poc me pot atendre, llavors cridem el gerent i que li expliqui ella perquè estic a punt de deixar la compra allà, tal qual, i fer-la amb la seua competència.\nEls Socorristes son funcionaris o voluntaris?\nSón subcontractacions municipals.\n▴#9937773  1  0\n, D'acord, l'altre dia, el dimarts passat estava a la platja, el lavabo de la platja estava tancat, obre teòricament a les 10:30 h, però mai obre aquella hora, aixi que vaig anar a preguntar a la socorrista si tenia la clau del lavabo, li parlo en Català primer, no m'he entén, li parlo en Castellà i ella em contesta amb un accent que semblava Argentí, no ens arribem a entendre's, però ella em soluciona el problema al indicar-me on hi havia un lavabo public i que a mes estava obert\nAixò respon a la teva pregunta o això espero\n▴#9937792  0  0\n19.08.2018 17.49 h \n▴#9937807  2  0\nSi ets subcontractat has de complir la llei igualment...\n▴#9937829  1  0\n▴#9937842  0  0\n, Jo he intentat respondre't a la teva pregunta.... hom no pot rebre informació en català o resposta en aquest idioma en el 25-50% dels comerços i administració?, la meva resposta seria no, tenint en compte l'experiència que t'he he explicat, però clar si els socorristes són subcontractats, no formarien part directament de l'administració pública, doncs aixi la meva resposta no ha servit per a res\n▴#9937814  0  0\n21.08.2018 14.37 h \nUna majoria en venen de l'Argentina a treballar els mesos d'estiu i a l'hivern també en venen a les pistes de neu del Pirineu.\n▴#9937807  0  0\n19.08.2018 17.35 h \nBarcelona és una ciutat cosmopolita precisament perquè és la capital de Catalunya. I precisament gràcies a la llengua catalana, que li atorga un plus únic entre les grans ciutats europees, tot i que una bona part de la modernor del postureig ho amaga. I és cosmopolita malgrat aquesta modernor que només sap clonar, imitar, en un exercici de provincianisme que fa feredat. Barcelona reté una ànima que no podem deixar que s'esvaeixi perquè en patirà el país sencer.\n21.08.2018 14.41 h \nLa despersonalització de Barcelona n'està arribant a límits incalculables. Avui el Passeig de Gràcia se sembla a un munt de ciutats grans i a perdut el seu encís. Això n'està passant a molts llocs de la ciutat i crec que a curt termini la bombolla esclatarà.\n▴#9937789  0  0\n21.08.2018 14.46 h \nSí. Gran part del centre de Barcelona és una còpia dels centres de les grans ciutats turístiques. Per això dic que no hem de deixar que s'esvaeixi l'ànima autèntica de Barcelona.\n▴#9939704  0  0\n21.08.2018 14.55 h \nSi, però...els barcelonins han fet aquest mostra recolzant els Jocs Olímpics i ara els fan fora dels seus barris i han de guillar fora de Barcelona. Com podem conservar l'ànima autèntica de Barcelona sense barcelonins?\nPer altra banda. N'estic convençut que els barcelonins no tenen cap sentiment de reconèixer que tot el que ara estan patint és degut a tot allò dels Jocs i per tant, no faran acte de contrició i menys propòsit d'esmena. Em pregunto, potser tenen el que es mereixen.\n▴#9939721  0  0\nDoncs s'ha d'aturar com sigui, aquest degoteig, que s'està convertint en riuada. Com a barceloní exiliat (és un dir), quan vinc a Barcelona, i ho faig sovint, encara la reconec com la meva ciutat, fins i tot enmig del tsunami turístic. Tsunami que per una banda em plau i per l'altra, no tant. Encara trobo molt de la seva ànima, una mica aquí, un molt allà. I els JJOO potser van tenir moltes conseqüències negatives, però no tot va ser-ne. El problema rau, més aviat, crec, en la incapacitat de gestionar el problema de l'habitatge. No pot ser que les administracions no s'hi posin de debò a aturar aquest mercat especulatiu infecte que expulsa els veïns de tota la vida. No pot ser de cap de les maneres.\n▴#9939725  1  0\n22.08.2018 01.08 h \n19.08.2018 17.51 h \nEl multiculturalisme a Catalunya és sinònim de castellanització.\n▴#9937726  10  0\n21.08.2018 14.42 h \nDepen de la actitud submisa dels catalans.\n▴#9937817  0  0\n22.08.2018 01.09 h \nEl multiculturalisme és el terme newspeak (neollengua per Orwell) per dir uniformització perquè només hi ha dues maneres d'aconseguir multiculturalisme: fer assentaments de nouvinguts en guetos segons l'origen o bé reforçar la independència i sobirania dels Estats Nació (afavorint també la creació d'Estats nous). Però ambdues coses són terribles per el postmodernisme progre, de manera que el que passa és que el peix gran es menja al petit i tothom acaba sumant-se a la cultura dominant. En resum, cosmopaletisme.\n▴#9937726  2  0\n19.08.2018 19.53 h \n▴#9937912  0  0\n19.08.2018 19.22 h \nBarcelona és un zombie de les Olimpíades del 1992.\n▴#9937726  1  0\n21.08.2018 09.24 h \nPerquè el català no és una llengua multicultural i progressista.\n21.08.2018 12.57 h \nFa temps corria per internet un meme consistent en una imatge d'una suposada enquesta on es preguntava:\nCreu vostè que a Catalunya hi ha massa immigrants?\nI els resultats de l'enquesta eren:\nآيات من الكتاب المقدس (65%)\nA Barcelona s'està arribant a aquest extrem. Ja hi ha tants estrangers, que a les eleccions no s'hi reflexa la voluntat dels barcelonins. La democràcia té aquests problemes...\n22.08.2018 01.10 h \n▴#9939602  0  0\n21.08.2018 22.21 h \nMulticulturalisme = castellà i àrab/urdu\n23.844 raconaires | 206 connectats (31 raconaires)


Le Monot Residence Binningen Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 6 allotjaments a Binningen.\nSchmidlihof 3, Binningen, Binningen, Suïssa, 4102 - Veure al mapa\nMés informació sobre Le Monot Residence\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Le Monot Residence és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Binningen. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Le Monot Residence, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei d'habitacions.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera per satisfer els clients més exigents. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Le Monot Residence és una elecció inteligents per a viatgers a Binningen, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nAllotjaments a Binningen


El Vinalopó Mitjà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Vinalopó Mitjà)\n38° 28′ 41″ N, 0° 47′ 24″ O / 38.4781°N,0.79°O / 38.4781; -0.79Coord.: 38° 28′ 41″ N, 0° 47′ 24″ O / 38.4781°N,0.79°O / 38.4781; -0.79\nElda i Novelda\nCastellà (Elda, Asp i Montfort)\nel Vinalopó Mitjà (2005)\nl'Alguenya 1.501 18,50 81,14\nAsp 18.203 70,90 256,74\nElda 55.571 45,80 1.213,34\nel Fondó de les Neus 2.162 68,80 31,42\nel Fondó dels Frares 1.023 12,60 81,19\nMontfort 6.053 79,50 76,14\nMonòver 12.727 152,40 83,51\nNovelda 26.233 75,70 346,54\nPetrer 32.388 104,20 310,83\nel Pinós 7.072 126,90 55,73\nla Romana 2.361 43,30 54,53\nTotal 165.294 798,60 206,98\nLa majoria de municipis són de predomini lingüístic valencià, excepte la capital, Elda i els municipis d'Asp i Monfort del Cid que sumen la meitat de la població comarcal. No obstant això, existeixen conurbacions i molta intermigració en la comarca. Per la qual cosa, els límits i percentatges de parlants poden variar molt sensiblement de zones i barris de la mateixa ciutat, especialment en les conurbacions que tenen municipis amb diferent predomini lingüístic: Elda-Petrer i Novelda-Asp-Monfort. A més, el municipi del Fondó de les Neus, oficialment valencianoparlant, té al seu terme municipal els llogarets castellanoparlants de El Rebalso i La Canalosa.\nEl Vinalopó Mitjà és una comarca històrica que ja apareixia com a Conca del Vinalopó al mapa de comarques d'Emili Beüt "Comarques naturals del Regne de València" publicat l'any 1934. L'única diferència és que ençà no s'hi incloïen els municipis d'Asp, Elda, Montfort del Cid, i Petrer, que aleshores pertanyien a l'antiga comarca dels Plans de Villena.\n↑ Ponce, Gabino; Palazón, Salvador. «El Vinalopó Mitjà». A: Juan Piqueras Haba (director). Geografia de les comarques valencianes. vol. VI. València: Foro Ediciones, S. L., 1995, p. 105-136. ISBN 84-8186-024-7.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: El Vinalopó Mitjà\nLlista de monuments del Vinalopó Mitjà\nEscuts i banderes del Vinalopó Mitjà\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=El_Vinalopó_Mitjà&oldid=27423958»\nDarrera modificació: 8 juny 2021 a les 20:55\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 juny 2021 a les 20:55.


ciclismovalenciano - La Comunitat Valenciana i Balears seleccionen a 13 ciclistes del Hyundai Koryo Car per als Nacionals de ciclocròs\nEl representant coreà Hyundai Koryo Car va prendre l'acció de posar en marxa un projecte en 2016 format per un complet equip compost per una gran plantilla de joves corredors/es i un equip de ciclisme adaptat entre altres categories. Un projecte ple d'il·lusions i valors coordinat per Pablo Estrela, gerent del concessionari Hyundai Koryo Car, que juntament amb els directors Eloy Izquierdo, Salvador Palacios i Vicente Vivó tiren el projecte endavant.\nA la recta final de la temporada, a falta de disputar els Campionats d'Espanya a Legazpi (Guipúscoa) els propers 12, 13 i 14 de febrer, una gran representació de corredors de l'Hyundai Koryo Car - DSTREL han estat seleccionats per disputar estos campionats a través de la Federació Valenciana i Federació Balear de ciclisme. Tretze corredors seran a la prova més esperada de la temporada: Cadets (Lídia Llàcer, Lucia Gómez, Raúl Gómez i Álex Bou), Junior (Édgar Teno, Joan Llacer, Sara Bonillo i Marcos Lerma), Sub23 (Miguel Calatayud, Borja Altur, Sofia Rodriguez, Biel Mayans i Alfonso Pla).\nL'inici de temporada tingué lloc a Alcalá de la Selva (Terol), exactament a les instal·lacions de l'Alberg Mas Blanc on l'equip va poder formar les seues jornades de pretemporada en un entorn excepcional a 1.450 metres d'altura, acompanyat del professional Javier Ruiz de Larrinaga, cinc vegades campió d'Espanya, que va aportar en l'apartat tècnic esportiu grans dosis de fonament.\nMedaller Hyundai Koryo Car - DSTREL temporada Ciclocròs 2017\nExitosa temporada de ciclocròs on l'equip va aconseguir 136 podis en escassos tres mesos. Destaquen els tres títols aconseguits en la Challenge CV i els quatre en el Campionat Autonòmic valencià i balear:\nCampions Challenge Comunitat Valenciana\n· Borja Altur\n· Lídia Llàcer\n· Sofia Rodriguez (Comunitat Valenciana)\n· Edgar Teno (Comunitat Valenciana)\n· Lucia Gómez (Balears)\n· Raúl Gómez (Balears)\nDesprés de la temporada de ciclocròs, l'equip continuarà la seua temporada amb dos dels pilars fonamentals del projecte que s'han proposat desenvolupar. L'equip femení, que estarà compost per 24 corredores des de la categoria cadet a elits, el dirigiran Salvador Palacios i Vicente Vivó. I l'equip de paraciclisme a càrrec d'Eloy Izquierdo compost per 11 corredors distribuïts en cinc categories: els paralímpics Maurice Eckhard, campió d'Espanya de ruta i CRI, i Ricardo Ten, subcampió del món en 2017, acompanyaran a tres Tàndems, dos femenins (les campiones de Copa d'Espanya Rosana López i Noelia Murla, i l'altre per les campiones d'Espanya Sara Lluna i Rosa Varela) i un masculí format per Miguel Ángel Arroyo i l'exprofessional Toni Tauler, Daniel Miñana -campió de Copa Espanya a MC4- i Modest Pascual, Jose Luis Agapito en MC5.\nCal destacar que el concessionari Hyundai Koryo Car donarà suport a esta iniciativa mitjançant el Club DSTREL Cycling & Paracycling Team. El projecte ciclista s'integra dins el compromís d'IGUALTAT, ACCIÓ SOCIAL I INTEGRACIÓ i tracta de contactar els valors dels/de les corredors/es amb el públic.


Una seixantena de participants al Dia internacional de les noies a les TIC de Manresa | NacióManresa\nUna seixantena de participants al Dia internacional de les noies a les TIC de Manresa\nper Redacció, 26 d'abril de 2019 a les 17:08 |\nTaller sobre Snap! a la jornada | UPC\nEl quart dijous del mes d'abril se celebra, des de l'any 2011, a més de 160 països de tot el món, el Dia Internacional de les Noies en les TIC (Girls in ICT Day), una iniciativa de la Unió Internacional de Telecomunicacions (ITU), organisme especialitzat de les Nacions Unides per a les TIC.\nA la UPC Manresa es comparteixen aquests objectius i ja fa cinc anys que se celebra aquesta jornada. Des de llavors hi ha participat força noies de la Catalunya Central, aquest any unes 60.\nLa jornada d'aquest divendres ha constat del taller Crea el teu propi joc amb Snap!, amb el que des d'un entorn visual i intuïtiu es pot dissenyar jocs 2D a mida, dissenyant elements gràfics, la interacció amb l'usuari i programant el joc; i de la xerrada a càrrec de Jael Freixanet, graduada en Física per la UB, Solution Architect a Emark (Empresa tecnològica que s'encarrega d'implementar eines per realitzar campanyes de marketing) i participant a estades de gènere i ciència.\nFreixanet ha dirigit unes motivadores paraules a les assistents sobre els condicionaments rebuts per les dones, que poden influenciar les seves vocacions i provocar que deixen, inconscientment, de creure en que poden fer el que vulguin i les ha animat a creure en el poder que tenen per trencar aquests estereotips i aportar la seva visió a la societat, tant necessària com la masculina.\nEconomia i Empresa, Economia i Empresa, upc manresa, tecnologia, dona, tic


Libros de CONTRERAS, J. - Llibreria de la Diputació.\nBúsqueda de LIBROS DEL AUTOR: Contreras, J.\nContreras, J. Eliminar filtro Quitar filtros


Art. Nr.: 09900-000


Andoflora supera les expectatives inicials malgrat el mal temps del cap de setmana - El Periòdic d'Andorra\nUn grup de gent a l’Andoflora. | Eduard Comellas\nEl lliurament de premis dels dos concursos d’Andoflora va posar el colofó de la 26a edició de la fira mercat de la planta i la flor. Pel que fa a les decoracions urbanes, el primer premi va ser per lo Florista, que va saber adequar la seva creació floral al tema d’enguany de l’esdeveniment: les lletres i la cal·ligrafia; el segon, per a Aquanova; i el tercer, per a Art i Flor. La farmàcia Genciana, en canvi, va guanyar el concurs d’aparadors per la combinació que va fer del seu producte amb l’essència d’Andoflora. En aquesta categoria, també van ser premiats la Botiga i la granja Massini.\nSegons va apuntar la consellera Natàlia Cusnir, aquesta 26a edició, que comptava amb un total de 18 expositors, ha superat les expectatives que es tenien abans d’inaugurar la fira, ja que malgrat preveure mal temps al final van haver-hi llargues estones de sol que el públic va aprofitar per comprar plantes i flors. «Tret de dissabte a la tarda, que va caure una forta tempesta, durant els tres dies hem tingut una alta afluència a les Fontetes. A més, tots els tallers han omplert i hi ha hagut molt públic a les actuacions», va assegurar Cusnir.\nmillor decoració urbana


Guardiola torna a Barcelona per estar amb la seva família\n48 hores després de tornar a donar positiu per nandrolona en la lliga italiana, Josep Guardiola es va desplaçar a Barcelona. L'excapità del Barça, que no va voler fer declaracions, anava acompanyat dels seus pares, que van passar uns dies a Itàlia.\nDESPRÉS DEL SEGON POSITIU PER NANDROLONA\n30/11/2001 - 00.00 Actualitzat 01/12/2001 - 12.53\nDimecres es va fer públic el segon positiu de Josep Guardiola a la lliga italiana per un control que li havien fet en el Lazio-Brescia, un segon positiu que ha afectat encara més l'estat d'ànim de l'exblaugrana. Divendres, Guardiola va arribar a Barcelona. Els seus pares, que van viatjar amb ell, van estar uns dies a Brescia, intentant reforçar moralment en Pep de cara al llarg camí que l'espera per intentar demostrar la seva innocència. Guardiola no va voler fer declaracions per aclarir si aprofitarà l'estada a Barcelona per preparar amb els especialistes en dòping la seva defensa.\nGuardiola torna a ser suspès cautelarment pel segon positiu


Liffey - Multes Covid-19: 500€ per fer una festa i 150€ per anar-hi\nRètol advertint de l'obligatorietat de dur màscara / Foto: Liffey\nJa fa mesos que molts publicans, és a dir, persones que regenten un pub i un dels col·lectius més afectats per la pandèmia, es queixen pel fet que no els deixen obrir perquè, segons els experts, hi hauria un increment de contagis; amb tot, això provoca que la gent compri begudes alcohòliques a l’off-licence, faci una festa casa i... amb el caliu i el contacte humà el virus es propagui alegrement, fent que, com que hi ha més contagis, les autoritats continuïn mantenint els pubs tancats i la situació esdevingui un peix que es mossega la cua.\nFins ara, les festes casolanes eren clausurades quan la Garda s’hi presentava i obligava tothom a anar a dormir, al mateix lloc dels fets o a una altra casa en cas que fossin convidats. De tota manera, els gardaí no tenen prou efectius per a anar a tot arreu i això ha fet que les festes casolanes, oimés durant el cap de setmana, hagin estat força nombroses.\nNogensmenys, quatre setmanes després que s’aprovés la nova legislació sobre multes pandèmiques, finalment, ahir, Stephen Donnelly, ministre de Sanitat, va signar l’instrument legal que la fa efectiva; així doncs, a partir d’ara la Garda podrà emetre multes, que haurien de tenir un efecte dissuasiu; en aquest sentit, qui sigui enxampat organitzant una festa haurà de pagar cinc-cents euros i qui hi vagi de convidat, cent cinquanta.\nLes multes també s’imposaran a qui no respecti altres restriccions, com la d’anar més lluny del límit permès -actualment de cinc quilòmetres-, que suposarà haver de pagar de cent euros, o vuitanta per als que facin servir el transport públic i no duguin màscara.\nEs doblen les multes\nMulta als 5 km


Notícies i activitats | Centre d'estudis canetencs\nJa tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 54" (Desembre 2015)\nJa s'ha editat la nostra revista d'aquest trimestre (Desembre 2015).\nCorrespon al butlletí nº 54.\nHi podreu trobar els següents articles:\n"La botànica de Canet que recordó (i alguns personatges relacionats)" de Xavier Mas, "Algunes històries del temps de les fàbriques" de Joan Ballart, "Passava fa cent anys a Canet... Tardor de 1915" de Joaquim Pera, "La nissaga Andreu de Canet: Del Mas Andreu de la Font a Can Gallina: 800 anys d'història d'una de les primeres masies de Canet" de Sergi Alcalde, "El deute a Canet al segle XVII" de Maria Jover, "104, any de la consolidació de la Festa de la Verge de la Misericòrida i de la independencia per part del Consell per l'elecció del Batlle de la Vila de Canet" d'Antoni Cruanyes, i per últim, un apunt sobre la "Presentació del catàleg de pergamins de Canet".\nSi esteu interessats a tenir la revista, i no sou socis, us convidem a passar qualsevol dimarts de 18:00 a 20:00 pel nostre Centre, al carrer Saüc nº 2 de Canet de Mar.\nLlegeix més about Ja tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 54" (Desembre 2015)\nPresentació del llibre "Pergamins de Canet"\nAquest proper dimarts 22 de desembre del 2015, a les 20:00 h. es presentarà a la Biblioteca P. Gual i Pujadas el llibre "Pergamins de Canet", una publicació inclosa dins la Col·lecció d'Estudis de Patrimoni de Canet.\nEl llibre conté els regestos complerts de gran nombre de pergamins cantetencs, cobrint un abast crononògic de més de 400 anys, des del segle XIII fins al XVII. Els pergamins estudiats són els procedents de l'antic Arxiu Parroquial de Canet (ara dipositats a l'Arxiu Diocesà de Girona), amb gairebé quatre cents exemplars. També conté la seixantana de pergamins del Fons del Dr. Marià Serra i Font, conservats a la Biblioteca G. i Pujadas de Canet. També els pergamins de l'Arxiu Municipal, i per últim una quants procedents de diversos fons privats.\nEl contingut d'aquest llibre ens ajudarà a descobrir una mica més l'història i vivències no sols del nostre municipi de Canet, sinó de la resta de poblacions del nord de la comarca del Maresme.\nDes del Centre d'Estudis Canetencs volem convidar-vos a assistir a l'acte !!\nLlegeix més about Presentació del llibre "Pergamins de Canet"\nÉxit de la Ruta teatralitzada per les Jornades Europees de Patrimoni\nAquest passat dissabte 10 d'octubre del 2015, es van celebrar les Jornades Europees de Patrimoni. Amb molt d'encert, a Canet el Centre d'Estudis Lluís Domènech i Montaner (CEDIM) va organitzar la II Ruta teatralitzada Lluís Domènech i Montaner. L'assistència de public va ser excepcional... més de 200 persones !! Per tant es feren dos passes, un a les 20:00h i l'altre a les 21:30h.\nL'acte es configurà en visita exterior de diferents edificis canetencs vinculats amb el genial arquitecte. Així personatges vestits d'època, i que recreaven els antics propietaris dels immobles, anaren explicar la història, detalls i alguna annècdota de cada immoble.\nEs van visitar: La Casa Roure, l'Ateneu Canetenc, la Masia Rocosa, la Casa Domènech i la Fàbrica Jover, Serra i Cia... i pel mig van aparèixer alguns treballadors malcontents que convocàren al públic a la vaga ...\nDes del CEC vam col·laborar en organització i suport logístic ....\nEstem convençuts pels assistents va ser una bona i lúdica passejada !!\nLlegeix més about Éxit de la Ruta teatralitzada per les Jornades Europees de Patrimoni\nJa tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 53" (Setembre 2015)\nJa s'ha editat la nostra revista d'aquest trimestre (Setembre 2015).\nCorrespon al butlletí nº 53.\n"El ressorgiment català del XVIII. La vinya i el comerç a Canet", de Ricard Cantano. "El pas de la pesta bubónica per Canet de Mar (1649-1654) i l'origen de l'advocació a la Mare de Déu de la Misericordia", de Sergi Alcalde. "200 anys de transport de viatgers i mercaderies: La familia Gibert de Canet de Mar" de Xavier Mas i Gibert. I per últim, "Salvador Vendrell i Puig, mort al setge de Girona durant el setembre de 1809" d'Antoni Cruanyes.\nSi esteu interessat a tenir la revista, i no sou socis, us convidem a passar qualsevol dimarts de 18:00 a 20:00 pel nostre Centre, al carrer Saüc 2 de Canet de Mar.\nLlegeix més about Ja tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 53" (Setembre 2015)\nJa tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 52" (Juny 2015)\nJa s'ha editat la nostra revista d'aquest trimestre (Juny 2015).\nCorrespon al butlletí nº 52.\nEn aquesta ocasió, no hi ha una gran varietat d'articles, sòls n'hi ha tres. Ara bé, encara que siguin un pèl extensos, mostren importants i variades investigacions sobre el nostre municipi.\nD'aquesta manera trobarem els següents articles: "Canetencs en el món de l'espectacle - "La Gresca (1970-1980)", "El comunidor de Canet de Mar", "El ressorgiment català del XVIII. L'exemple dels Llauger de Canet de Mar, de pagesos a mariners i comerciants". I finalment uns breus comentaris a mode de resum de : "El CEC organitza la IX Trobada d'entitats de recerca local i comarcal del Maresme", "El CEC digitalitzarà la resta d'Arxiu Parroquial que encara es conserva a Canet", i "El Centre d'estudis Selvatans va organitzar una visita per Canet guiats pel CEC".\nA més a més, aquest butlletí aporta una singualitat. Amb la revista també obsequiem un CD amb les 10 cançons que s'han pogut recuperar del grup de música "La Gresca".\nLlegeix més about Ja tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 52" (Juny 2015)\nPresentació de la Revista "El sot de l'Aubó nº 52" i homenatge al grup musical "La Gresca"\nAquest proper divendres dia 26 de juny, coincidint amb l'inici de la Festa Major de Canet, presentarem el nostre butlletí del mes de juny, que correspon al número 52.\nCom que a la revista hi ha un extens article sobre un grup musical del Canet dels anys 1970 que s'anomenava "La Gresca", hem cregut oportú fer una presentació-homatge als integrants del grup.\nL'acte tindrà lloc al pati de la Casa Museu a les 19:30.\nComvidem a tots els canetencs i lectors de la nostra revista a asistir-hi per ajudar-nos a fer-lis aquest petit homenatge !!!\nLlegeix més about Presentació de la Revista "El sot de l'Aubó nº 52" i homenatge al grup musical "La Gresca"\nEl Centre d'Estudis Selvatans va organitzar una visita pel Canet històric\nAquest passat dissbate 23 d'abril, el Centre d'Estudis Selvatans va organitzar una visita a Canet de Mar. Com que sóm entitats amb unes finalitats i tasques molt semblants, se'ns va demanar que el CEC fés el guiatge pels carrers, indrets i edicis més interessants de la nostra Vila. Els assistents venien d'arreu de la comarca de la Selva (Santa Coloma de Farners, Tossa de Mar), així com d'altres poblacions del Baix Empordà, com és Calonge i Sant Antoni de Calonge, i fins hi tot algunes persones de Barcelona.\nLa ruta s'inicià a les 10 del matí davant de la Casa Museu Lluís Domènech i Montaner, tot seguit es va visitar la Riera Sant Domènech, amb comentaris dels edificis de l'Ateneu Canetenc, i la Casa Roure, després es dirigiren cap al carrer Ample, on es van comentar: la casa del Dr. Marià Serra, Can Mir-Cabanyes,Can Floris, l'Ajuntament, les cases de Can Busquests i Can Font, i el Casino. Seguidament van pujar pel carrer Castanyer, i a la plaça dels Americanos es va fer una parada de descans.\nSeguidament es va comentar l'imporant nissaga dels Macià, amb la seva antiga casa i la torre de defensa. Tot seguit s'aproparen a la Plaça de la Font dels Gossos, on es va explicar l'importància del nucli urbà del Castellet, les escales del Sant Crist, i el gran casal dels Dalmau. Fou temps per entrar a l'església Parroquial, on es van explicar les diferents etapes constructives del temple. (Agraïment a Mn. Joan Robé per obrir-nos l'església i ajudar als comentaris explicatius). Seguidament es van dirigir cap al Carrer Eusebi Golart, carrer de Sant Pere, fins arribar a l'Escola de Teixits de punt, on dins el pati, es va explicar l'importància per Canet que tingué l'indústria tèxtil. Finalment accediren a la Casa Museu Lluís Domènech i Montaner, visitant la Masia Rocosa.\nDesprés del dinar de germanor, es va visitar el Passeig de la Mare de Déu, i el Santuari de la Misericòrdia, on Mns. Pere Travessa ensenyà els interessants exvots que encara es conserven.\nAgraïm l'interés que el Centre d'Estudis Selvatans va tramestre'ns per la nostra Vila, i esperem que aquest vincle es mantingui durant molts anys !!\nLlegeix més about El Centre d'Estudis Selvatans va organitzar una visita pel Canet històric\nEl CEC va assistir a la conferència "Lluís Domènech i Montaner, el meu avi"\nAquest passat divendres dia 17 d'abril del 2015, membres del nostre Centre van asistir a la conferencia "Lluís Domènech i Montaner, el meu avi". Vam ser convidats pels amics del Centre d'Estudis de Sant Cebrià de Vallalta (CESC).\nLa conferència va ser realitzada per Mercè Domènech i Casellas, neta de l'arquitecte, fent un repàs per alguns dels edificis més emblemàtics projectats pel seu avi, i explicant algunes de les anècdotes familiars que els seus parents encara recordàven. També hi va intervenir l'historiador Carles Sàiz, col·laborador nostre, i president del Centre d'Estudis Domènech i Montaner (CEDIM).\nL'acte es va realizar a les 19:30 en una de les sales de l'interessant edifici de Can Coris de la nostra veina població de Sant Cebrià de Vallalta.\nFelicitem als organitzadors de l'acte, i agraïm al CESC l'invitació !\nLlegeix més about El CEC va assistir a la conferència "Lluís Domènech i Montaner, el meu avi"\nJa tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 51" (Març 2015)\nJa s'ha editat la nostra revista d'aquest trimestre (Març 2015).\nCorrespon al butlletí nº 51.\nEn aquesta ocasió, hi ha varietat d'articles, desclinat-se'n dos per la temàtica marítima que, tant va contribuïr i impulsar la nostra població de Canet.\nD'aquesta manera trobarem els següents articles: "El cors català del segle XVIII: El cas del capità canetenc Francesc Llobet i Misser - alies Quirreta", "Passava fa cent anys a Canet ... primavera de 1915", "Antics oficis avui dia desapareguts: Els carboners", "Un document inèdit de la Junta Suprema del Prinicipat de catalunya al Corregiment de Canet de Mar: Canet de Mar durant la segona Guerra del Francès (maig de 1810)", "Mariners de Canet i de la Costa del Maresme en el conflicte d'Espanya amb Xile i Perú (1865-1866)" , i finalment una comentari i invitació a tots els lectors a veure l'exposició itinerant que visitarà Canet el cap de setmana del 10-12 d'abril, sota el títol "El Vescomtat de Cabrera. Història i llegat d'una gran senyoria feudal".\nSi esteu interessat a adquirir la revista, i no sou socis, us convidem a passar qualsevol dimarts de 18:00 a 20:00 pel nostre Centre, al carrer Saüc 2 de Canet de Mar.\nLlegeix més about Ja tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 51" (Març 2015)\nPresentació de la Guia de Recursos de les Biblioteques del Maresme d'enguany\nEl proper dijous dia 30 d'abril, a les 8 del vespre, a la Biblioteca P. Gual i Pujadas de Canet es presentarà la Guia de recursos de les Biblioteques del Maresme per aquest any 2015.\nEnguany el tema escollit són "Balls i danses del Maresme". A Canet, com no podia ser d'altre manera, s'ha optat pel "Ball de les Morratxes". Aquest ball segons una referència de Mossèn Joan Tarré i Sans, es trobaria documentat a la nostra vila al segle XIV. Altrament també existeix la llegenda popular que en la zona de la Murta (en terme de Sant Pol de Mar, a les proximitats amb Canet) hi hagué el famós episodi del cabdill "moro" que desitjava a la filla dels propietaris d'aquella antiga Masia de la Murtra. Segons s'explica, durant "l'estira i arronça" de l'esdenveniment es ballà per primera vegada a la contrada el famós "Ball de les morratxes", desencadenant-se el tràgic final del trencament de l'objecte regalalt pel Cabdill a la jove donzella. A la nostra Vila aquesta dança tingué molta representativitat, especialment per la festa major, durant els segle XIX i principis del XX. Des del Centre d'Estudis Canetencs convidem a tots els lectors de la nostra revista del "Sot de l'Aubó", així com als canetencs i interessats en la temàtica, a asistir-hi i gaudir veient-ne una representació.\nLlegeix més about Presentació de la Guia de Recursos de les Biblioteques del Maresme d'enguany


Club de Bàsquet Biar: Victòria del Sènior: CB BIAR – Monòver (82-35)\nImportant victòria del sènior per una diferència de 47 punts, que sumada a la derrota del CB Sax a Villena, ens deixa amb un balanç de 15-2 i 15-4 respectivament.\nL’anècdota es va produir per la demora del president i jugador 11 de l’equip que havia de portar les fitxes i tinguerem que presentar el DNI tots el jugadors. Menys mal que el “tardón” va arribar 5 minuts abans de començar el partit.\nSi que tinguerem l’absència del nº8, Belda, el jugador més resolutiu de “Los Sims 2 ‘Mansiones y jardines’” que com a gran alacantí se’n va anar a vore les falles; “tocate los huevos”, mai has anat a les fogueres d’Alacant i te’n vas a la capi.\nDes de l’inici del partit el conjunt de Biar va extendre les seues peces a la taula i va començar un joc ràpid i efectiu. Aquest joc i els continus canvis que el mister, Chinchilla, efectuava van permetre que a la fi del primer quart el resultat fora de 22-4 i ja havien jugat tots els components del planter. El segon i tercer quart va seguir la mateixa tònica (23-8 i 23-8, respectivament) i la típica relaxació davant d’un resultat tan positiu, va fer que l’últim quart el perguerem per la mínima, 14-15.\n-El gran partit de Sehic que va tornar bojos als jugadors rivals.\n-La defensa dels 3 primers quarts, que va deixar al rival amb 20 puntets\n-El bocata de “cansalà” que es va fotre Vilches a Villena el diumenge quan va acabar el partit que enfrontava als del V-74 i a Sax\nJugador més destacat: Edo Sehic, amb 26 punts i una capacitat de trencar la defensa rival el dissabte espectacular.\nEnhorabuena Jesús por otra victoria más.\nEstáis en racha y no es por casualidad.Gracias por tus ánimos, espero que no hagamos una cal y otra de arena, porque sé que tenemos el calendario mejor, quitando algun partido a priori, pero fíjate que Llosa ha ganado en Albaida por ejemplo.No hay que fiarse.\nLo teneis bien para quedar primeros.\nJaculatòries Basqueyboleres (vol. 6) Per l'ínclit, magnificent i faller Mr. Peplowsky\nEls moros no mengen canssalà, ó és un sucedani de carn de porc o és un sucedani de moro\nLa cridanera va fer un bomn treball\nmasscletada multitudinaria a València, ocasió per carteristes i perturbats sexuals\nDoble programa aquesta setmana, que vinga Messala amb l'ambulància que a més d'un hi haurà que traure'l en "parihueles"\nNo hem guanyat cap cosa encara: RECORDATORI\nMr. Peplowsky faller major de la comisió de basquet de biar (alguns ninots amb els que juguem es cremen amb nosaltres)\nharry ere mi dios y ahora por delante de mirza teletovic\nA Peplo: Espere que el dissabte si que pugues vindre al partit. Havem decidit que el que no estiga als partits paga una rodaeta de canyes (XXL) a la resta de l'equip.\nA Sehic: Remember the jamón\nHola Dani, lo de la Llosa me ha sorprendido. Esta semana vienen los de Albaida a Biar a jugar el partido aplazado; veremos si vienen enfadados por la derrota.\nEn cuanto a vosotros, tu mismo lo dijiste en el facebook, vuestro calendario es más sencillo estas últimas jornadas. Aprovechadlo y terminad la temporada con un buen sabor de boca.\nHarry eso sabes ke esta exo ke ami no se me olvida,konfia en el telesehic


Excursió per conèixer les plantes de Binidonaire | GOB Menorca\nExcursió per conèixer les plantes de Binidonaire\nDc, 27/10/2021 - 07:40\nTornem a anunciar l'excursió que vàrem haver de suspendre el cap de setmana passat.\nLa costa de Binidonaire està formada per les roques més antigues de Menorca, tacades per algunes dunes fòssils d'època recent. Està molt exposada a la tramuntana. Són unes caracteríctiques que expliquen la diversitat de plantes que hi trobam, moltes d'elles endèmiques. Aquest diumenge, 31 d'octubre, hem organitzat una excursió pública per conèixer aquesta flora.\nObrim una nova llista per apuntar-se. Us heu d'apuntar de nou, si ja ho havíeu fet la setmana passada. La trobada és a les 9 h del matí a l'aparcament des molí des Mercadal. Des d'allà anirem amb cotxes al punt on es començarà a caminar. S'espera acabar cap a les 13:30. La dificultat és mitjana, més que res perquè hi ha algun tram pedregós i amb cert desnivell.\nRemedios replied on Dc, 27/10/2021 - 19:32 Enllaç permanent\nBona tarda. Volía demanar si ho hauría algún problema si porto a sa meva gossa, es molt dòcil i simpàtica, res perillosa. Espero la vostra contestació. Gràcies\nGOB replied on Dc, 27/10/2021 - 19:58 Enllaç permanent\nFarem un tram de Camí de Cavalls, caminant lentament per fixar-nos en les plantes. La normativa diu que en tot cas els cans s'han de dur fermats.


Xàtiva presenta la I Quinzena del Benestar – Blog Ajuntament de Xàtiva\nPublicat 1 Juny, 2018 · Actualitzat 1 Juny, 2018\nDurant dues setmanes la regidoria de Prestacions Sanitàries oferirà una trentena d’activitats gratuïtes relacionades amb la salut, l’esport i la nutrició.\nXàtiva 1 de juny de 2017.- Este migdia la regidora de Prestacions Sanitàries, Cristina Suñer, ha presentat la I Quinzena del Benestar de Xàtiva. Una proposta que continua la I Setmana del Benestar celebrada l’any passat, però que amplia el seu calendari per donar cabuda a més activitats i evitar que se solapen. La Quinzena del Benestar se celebrarà del 4 al 16 de juny ininterrompudament i comptarà amb la col·laboració de desenes de professionals en salut, esport i nutrició.\nSegons Cristina Suñer, “Atesa la bona rebuda que aquesta iniciativa va tindre l’any passat, enguany hem decidit repetir i ampliar el calendari per poder incloure més activitats i que la gent puga acudir a tot. Amb aquesta proposta pretenem, un any més, posar a l’abast dels i les xativines molts dels recursos que tenim a la nostra ciutat per portar una vida saludable. Res d’açò seria possible sense la col·laboració dels professionals de la ciutat que participen de manera totalment desinteressada.“\nDurant la I Quinzena del Benestar, la qual se celebra a propòsit del Dia Internacional del Benestar (10 de juny), el gimnàs Avanza Fitness oferirà classes gratuïtes al seu centre per poder provar les diferents activitats que allí es realitzen. A més també hi haurà una activitat organitzada per l’Associació en defensa de la lactància materna “Pit i Prou”.\nPer a Suñer “des de la regidoria estem molt agraïdes de la resposta que hem trobat entre els professionals i les entitats, com ara el departament de Salut Pública, tant per la seua col·laboració tant com per l’esforç que han hagut de fer per quadrar els seus horaris a les nostres propostes. Ens agradaria que la Quinzena del Benestar és consolidara a la nostra ciutat, en tant que Ciutat Saludable, i que el nombre de participants anara en augment. La prevenció és un dels pilars fonamentals de la regidoria de Prestacions Sanitàries i no parem de treballar per difondre bons hàbits entre la població. Una vida sana sempre és una vida millor”.\nA la I Quinzena del Benestar hi participen: Nutriemoción, Xesca Penalba (fisioterapeuta), INSVACOR, els professionals del departament de Salut Pública, Imma Benavent (dentista); UPCCA Ajuntament, Ruta Sana, Proyecto Hombre, Carmen López (optometrista); Rebeca López (podòloga); Claudia Grau (fisioterapeuta de sòl pèlvic); Buddhi Yoga; Mª Pilar Gómez (nutricionista); CEX; Manos y Vida; Pit i Prou i Avanza Fitness.\nNotícia següent Es posen a la venda les entrades per al Festival «Nits al Castell» de Xàtiva\nNotícia anterior CORPUS DE XÀTIVA – Diumenge 3 de juny 2018


Heu cercat Any 2006 Eliminar la restriccióAny: 2006 Gènere Dansa Eliminar la restriccióGènere: Dansa Professió Direcció Eliminar la restriccióProfessió: Direcció\n« Anterior | 11 - 15 de 15 | Següent »\n11. Elementos [Dansa]\n12. Sonlar [Dansa]\n13. Brasil Brasileiro [Dansa]\n14. Gayyà-Gayyà [Dansa]\n15. Como yo lo veo [Dansa]


Misiones Pedagógicas - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRetablo de fantoches (en)\nRetrat de Manuel Bartolomé Cossío (cap a 1920), fet pel fotògraf José Padró (1900-1931), en el seu estudi de la calle Huertas de Madrid. Conservat a la Casa Museu d'Unamuno (Repositori Documental de la Universitat de Salamanca).\nLes Misiones Pedagógicas van ser un projecte de solidaritat cultural patrocinat pel Govern de la Segona República Espanyola a través del Ministeri d'Instrucció Pública i des de les plataformes del Museo Pedagógico Nacional i la Institución Libre de Enseñanza. Creades el 1931, es van desmantellar al final de la guerra civil.\nConvocats per Manuel Bartolomé Cossío, president del Patronat de les Missions Pedagògiques, s'arribarien a reunir més de cinc-cents voluntaris d'origen divers: mestres, professors, artistes, i joves estudiants i intel·lectuals. Entre ells es trobaven: la filòsofa María Zambrano, el dramaturg Alejandro Casona, el cineasta José Val de l'Omar, el poeta Luis Cernuda, el pintor Ramón Gaya, el músic Eduardo Martínez Torner, i una nodrida infanteria de la qual més tard sortiran els noms de Rafael Dieste, Maruja Mallo, Diego Marín, Antonio Sánchez Barbudo, Pedro Pérez Clotet, Pepita i Elisa Úriz, l'acadèmica Carmen Conde o el seu marit Antonio Oliver.[nota 1]\nEntre 1931 i 1936, la labor del Patronat (i malgrat els intents de sabotatge durant el Bienni Negre), va arribar a prop de 7.000 pobles i viles, a través de 196 circuits de Missions Pedagògiques, amb la participació aproximada de 600 "missioners". Fins al 31 de març de 1937, es van repartir 5.522 biblioteques, que en conjunt sumaven més de 600.000 llibres. El Coro i Teatro del Pueblo va realitzar 286 actuacions, i les Exposicions Circulants de Pintura del Museu del Poble, van poder veure's a 179 localitats.\n« "Somos una escuela ambulante que quiere ir de pueblo en pueblo. Pero una escuela donde no hay libros de matrícula, donde no hay que aprender con lágrimas, donde no se pondrá a nadie de rodillas como en otro tiempo. Porque el gobierno de la República que nos envía, nos ha dicho que vengamos, ante todo, a las aldeas, a las más pobres, a las más escondidas y abandonadas, y que vengamos a enseñaros algo, algo que no sabéis por estar siempre tan solos y tan lejos de donde otros lo aprenden, y porque nadie hasta ahora ha venido a enseñároslo; pero que vengamos también, y lo primero, a divertiros". »\n— Manuel Bartolomé Cossio, desembre de 1931.\n4 Serveis prestats\n4.1 Biblioteques en les missions pedagògiques\n4.1.1 Precedent de les Biblioteques Populars\n4.3 Cinema i projeccions fixes\n4.4 Cor i Teatre del Poble\n4.5 Museu circulant\n4.6 Titelles i retaule de "fantoches"\n4.7 Cursos per a mestres\n5.1 Biblioteques de Cultura Popular (1936 a 1938)\n5.2 El final\n6 Difusió a Hispanoamèrica\nA causa del retard de la reforma educativa d'Espanya en comparació amb alguns països europeus, amb una taxa d'analfabetisme entorn del 44% aguditzada en l'àmbit rural, el Govern de la Segona República va desenvolupar les anomenades "Missions pedagògiques". Sent President Niceto Alcalá-Zamora i Ministre d'Instrucció Pública Marcelino Domingo, el 29 de maig de 1931, es va crear per Decret el Patronat de Missions Pedagògiques amb l'encàrrec de «difundir la cultura general, la moderna orientación docente y la educación ciudadana en aldeas, villas y lugares, con especial atención a los intereses espirituales de la población rural».\nAquest Patronat depenia del Ministerio de Instrucción Pública y Bellas Artes i estava dirigit per una Comissió Central, la seu de la qual es va instal·lar en el Museo Pedagógico Nacional, en actiu des de 1882, com una de les aplicacions de la Institución Libre d'Enseñanza. El Patronat i la Institució, que comptaven amb objectius i compartien mitjans i l'equip de col·laboradors, van ser la peça fonamental del procés de renovació de l'Ensenyament Públic que va culminar en els anys de la Segona República. Ja en 1881 Francisco Giner havia proposat una sèrie de reformes que incloïen la idea d'unes Misiones Ambulantes, que no es van materialitzar fins a la creació de les Misiones Pedagógicas: el servei de biblioteca, el museu del poble, el cinema, el cor i el teatre del poble (amb una secció de titelles batejada com a Retablo de fantoches).\nEntre els dies 17 i 25 de desembre de 1931 es va realitzar la primera d'aquestes Misiones Pedagógicas a la localitat segoviana de Ayllón.\nEl Patronat de les Misiones Pedagógicas va tenir com a president i ànima ideològica a un ja ancià, malalt, però encara carismàtic i entusiasta Manuel Bartolomé Cossío, i amb l'ajuda i eficàcia de Luis Álvarez Santullano com a secretari. En la Comissió Fundadora del Patronat figuren els noms de José Ballester Gozalvo, Domingo Barnés (vicepresident), Francisco Barnés Salinas, Luis Bello, Amparo Cebrián, Óscar Esplá, Rodolfo Llopis, Ángel Llorca, Antonio Machado, Lucio Martínez Gil, María Luisa Navarro Margothi, Marcelino Pasqua, Enrique Rioja Lo Bianco, Pedro Salinas i Juan Uña Shartou.\n« "La reforma legal sólo puede sostenerse y afianzarse sobre la reforma del corazón." »\n— Bartolomé Cossío\nEl baix nivell de l'educació a Espanya al final del segle XIX havia intentat superar-se amb la creació, el 18 d'abril de 1900, del Ministerio de Instrucción Pública y de Bellas Artes. La gran demanda social plantejada feia necessaris la seva reestructuració i replantejament. Faustino Rodríguez-San Pedro va crear llavors la Junta Central de Primera Enseñanza, per reial decret del 18 de novembre de 1907, perquè assumís les funcions de l'anterior organisme, a més de dirigir i organitzar institucions complementàries de l'escola, classes d'adults, conferències i "missions pedagògiques". Aquesta Junta estava formada per reconeguts personatges de la política espanyola, com José Canalejas, Eduardo Dato, Carlos María Cortezo, Melquíades Álvarez, entre altres, i recolzada per la Institución Libre de Enseñanza i el Museo Pedagógico Nacional. Un nou Reial decret del 20 de desembre de 1907 va incloure en el programa les Juntes provincials d'Instrucció Pública, perquè recolzessin els següents objectius: atendre les missions pedagògiques, fomentar la creació i desenvolupament de museus escolars i biblioteques públiques, organitzar conferències per a adults amb la intervenció de persones competents, fomentar caixes escolars, associacions protectores de la infància, colònies de vacances i totes aquelles institucions que poguessin competir amb la difusió de l'ensenyament primari i donar-li un caràcter de solemnitat a la festa escolar. Així va quedar recollit en el Reial decret del 7 de febrer de 1908.\nEls continus canvis polítics i la precària situació pressupostària van donar resultats lamentables (baixos sous, edificis ruïnosos, mobiliari antiquat i insuficient i escàs material escolar) fins a la proclamació de la Segona República el 14 d'abril de 1931. Llavors es van engegar les Misiones Pedagógicas amb els següents objectius:\nFomentar la cultura general mitjançant biblioteques populars, organització de lectures, sessions cinematogràfiques per conèixer altres pobles, sessions musicals de cors i orquestres, audicions per ràdio, exposicions d'art amb museus itinerants.\nOrientació pedagògica amb visites a escoles per conèixer la seva situació amb la posterior celebració d'una setmana o quinzena pedagògica i cursets per a mestres, en els quals els mostren o ensenyen com fer classes als nens i els materials dels quals disposen.\nConvocatòria de reunions als pobles per revisar l'estructura de l'estat i els seus poders.\nAlbarà signat per Cossío cap a 1932. Es recullen xifres de la concessió d'ajuda econòmica i facturació de despeses per la posada en funcionament de les Misiones Pedagógicas; també figura el nom del Secretari del Patronat de les Missions: Luis Álvarez Santullano.\nLa Comissió Central i la Comissió Provincial havien d'estar formades per persones qualificades en l'ensenyament i fora de l'àmbit docent. Les despeses dels serveis i material serien a càrrec del Ministeri d'Instrucció Pública. Manuel Bartolomé Cossío, hereu espiritual de Francisco Giner de los Rios, en les idees del qual es basaven les mateixes Missions,[nota 2] va ser nomenat President del Patronat; amb Luís Álvarez Santullano com a Secretari i Constantino Suárez a la Secretaria Tècnica; com a vocals es va nomenar vells institucionistes com Antonio Machado, Pedro Salines, Amparo Cebrián i María Luisa Navarro (Ordre del 6 d'agost de 1931).\nPer a l'assignació d'una missió a una determinada localitat, era necessari que aquesta realitzés una proposta acompanyada d'un informe que recollís dades sobre geografia, economia, distribució de la població, situació cultural i escolar, ambient social, comunicacions, itinerari possible i qualsevol altra peculiaritat de la comarca que pogués ser útil per a l'organització de la futura missió. Malgrat les dificultats inicials, als pocs mesos les sol·licituds eren tantes que va ser imprescindible una selecció, donant preferència als pobles més petits i aïllats.\nLes missions no tenien una durada fixa, que podia oscil·lar entre un i quinze dies, depenent de les activitats programades en cada lloc i de l'itinerari pendent. L'equip missioner, encarregat de dur a terme les activitats, disposava de projectors, gramòfons, escenaris de senzill i ràpid muntatge, projeccions de pel·lícules educatives o d'esbarjo; representacions teatrals, musicals o corals; conferències seguides de col·loquis; xerrades sobre temes professionals, sanitaris i d'educació cívica, etc. Una vegada acabada la visita, es lliurava al mestre una petita biblioteca per instal·lar a l'escola i, a vegades, un gramòfon amb un petit lot de discos. Aquestes modestes biblioteques, tot i situar-se normalment a les escoles, estaven dirigides al conjunt de la població, a fi de poder motivar la seva afició per la lectura i elevar el seu nivell cultural. Aquest era l'únic servei que es quedava, una vegada la missió marxava a un altre lloc.\nBiblioteques en les missions pedagògiques[modifica]\nL'administració de la biblioteca corresponia al Consell Local de Primer Ensenyament, que redactaria un reglament, aprovaria el seu pressupost, organitzaria lectures públiques i conferències, i celebraria festes i col·lectes. També tramitaria l'intercanvi de llibres amb altres biblioteques i proposaria a l'inspector de primer ensenyament les noves adquisicions. Al seu torn, els inspectors, en les seves visites per les escoles, devien informar sobre l'estat de les biblioteques. Es va encomanar la gestió de les biblioteques rurals en la seva majoria a mestres, i en certes circumstàncies a persones de l'àmbit docent. A cada biblioteca, el mestre realitzava la gestió del catàleg de llibres, portava la comptabilitat, el registre dels llibres prestats i elaborava un informe al final de l'any, en el qual indicava el moviment de la biblioteca i la situació de caixa. Tot això, sense rebre cap retribució a canvi.\nSegell del Patronat de les Misiones Pedagogicas.\nEl Servei de Biblioteques, coordinat pels bibliotecaris María Moliner i Juan Vicens de la Llave, i amb l'ajuda d'un jove Luis Cernuda, va ser sens dubte el més important dels set que va engegar el Patronat; s'hi va destinar gairebé el 60% del pressupost general en els seus tres primers anys de funcionament, la qual cosa va permetre la creació de 5.522 biblioteques. El ritme de creació de biblioteques no va ser sempre el mateix. Després del gran impuls dels primers anys, les retallades pressupostàries que van aconseguir executar el 1935 els partits de la confederació de dretes catòliques en el poder (als quals Américo Castro va qualificar de dinamiters de la cultura), van minar l'efectivitat del procés. Malgrat les dificultats en la seva etapa final, les Missions Pedagògiques van ser capaces d'establir una biblioteca en el 11,3 % del total d'escoles primàries existent a Espanya, en tan sols cinc anys de vida.\nLes biblioteques es van instal·lar en localitats menors de 5.000 habitants, on residia més del 40% de la població espanyola, i preferentment en viles de 50, 100 i 200 persones. Es tractava de petits nuclis mal comunicats amb els municipis als quals pertanyien, i en els quals no es comptava amb cap mitjà d'accés a la cultura. Encara que el Patronat va intentar que la distribució de biblioteques entre les diferents províncies resultés equilibrada, no va ser possible a causa del desigual nombre de peticions i al fet que en algunes províncies hi havia molt poques localitats amb menys de 5.000 habitants, mentre que en unes altres només la capital de la província superava aquest nombre. D'aquesta forma és comprensible que en províncies com Oviedo, León, Pontevedra, Osca, Sòria i Salamanca es creessin més de 150 biblioteques i, no obstant això, a Còrdova, Sevilla, Cadis, Huelva, Guipúscoa, Àlaba, Terol i Ciudad Real no s'arribés a les 50. Cada biblioteca rebia una caixa que disposava d'una col·lecció de 100 volums de sòlida enquadernació, acompanyats de talonaris per al préstec, fitxes especials per a l'estadística, fulls de paper per folrar els llibres i registres amb indicacions per la seva cura i manteniment. Aquestes col·leccions podien organitzar-se:\nLectures per a adults: es tractava d'obres de literatura espanyola i universal però també incloïa tractats sobre ciència, tècnica, sanitat, història, etc.\nLectures per a nens: en lots de menors dimensions i compostos en la seva majoria per contes o adaptacions de grans obres de la literatura, llibres d'aventures i obres de consulta.\nLa biblioteca s'instal·lava a l'escola, sota la vigilància del mestre, però els lots de llibres eren fruit d'una assenyada selecció a càrrec del Patronat, que anava ampliant la col·lecció en funció dels gustos o peticions dels lectors d'aquella època.\nLa Biblioteca estava a la disposició dels nens durant tot el dia i com a complement de la docència, durant la jornada laboral. Un cop acabada, s'obrien les portes de la Biblioteca per a la resta de la població, podent consultar obres o disposar dels llibres a casa en forma de préstec. L'acolliment de les Biblioteques va resultar sorprenent, recollint-se un progressiu nombre de lectors entre 1931 i 1933, que va aconseguir els 269.325 usuaris. El projecte, no obstant això, va comptar en moltes ocasions amb l'oposició i de vegades el sabotatge d'algunes autoritats civils, membres de partits conservadors i capellans rurals.\nPrecedent de les Biblioteques Populars[modifica]\nLes ja existents biblioteques populars de Catalunya havien estat l'únic precedent del que van ser les biblioteques creades per les Misiones Pedagógicas. També a Madrid hi va haver un projecte de creació de biblioteques públiques promogudes per la Llei Moyano. Un cas especial va ser la Biblioteca Popular Circulant de Castropol, fundada en 1922, que va arribar a comptar amb quinze sucursals disseminades per la seva comarca, desenvolupant un ampli programa d'extensió cultural: teatre popular, folklore local, conferències, projeccions cinematogràfiques, publicació de butlletins i exposicions.\nLa música es va afegir a tots els programes, tant d'adults com de nens. A més del cant gregorià, passatges de sarsuela i música lírica regional espanyola, s'hi van incloure obres de Bach, Beethoven, Schubert, Mozart, Haendel, etc. Els nens escoltaven la música a l'escola, mentre que els adults ho feien a les nits o en dies festius. Alguns mestres es desplaçaven als pobles veïns deixant un gramòfon i una col·lecció de discos que s'anava renovant cada cert temps.\nCinema i projeccions fixes[modifica]\nEn molts dels pobles als quals es va acudir amb els equips de cinema, es mostraven per primer cop les imatges en moviment. Per a les projeccions fixes, es disposava d'un episcopi, i dos projectors de diapositives. En alguns, en no haver-hi electricitat, es va utilitzar un generador autònom de gasolina. Les diapositives podien ser retrats artístics, històrics, geogràfics, i quadres de Van Gogh, Fra Angelico, Van Dyck, Rubens, Velázquez, etc. Es va disposar d'un total de 2.395 projeccions cinematogràfiques. Va ser determinant l'experiència del jove cineasta Val de l'Omar.\nCor i Teatre del Poble[modifica]\nLes Missions pedagògiques també van comptar, entre les seves eines educatives, amb projectes de teatre itinerant. El més important va ser el Teatre ambulant o Teatre del poble, dirigit per Alejandro Casona i format per joves estudiants universitaris, en alguns casos antics alumnes de la Institución Libre de Enseñanza. El projecte va ser contemporani al de la companyia de teatre universitari La Barraca, de Federico García Lorca i Eduardo Ugarte. El Teatre del poble es va desenvolupar juntament amb el Cor, que dirigia l'investigador i compositor Eduardo Martínez Torner.\nEl Teatre del poble era un teatre "elemental, ambulante, de fácil montaje, sobrio de fondos y de ropajes" que sovint es representava a l'aire lliure, com van fer en el seu moment els còmics de la llegua. El formaven joves actors aficionats, de tots dos sexes. Les escoles o l'ajuntament els proporcionaven el vestuari i, per desplaçar-se, utilitzaven els autobusos de línia. A mesura que la seva tasca es va anar coneixent, la seva arribada als pobles, rebuda inicialment amb desconfiança, va ser acollida cada cop amb més entusiasme i alegria. No obstant això, malgrat la col·laboració de mestres i fins i tot rectors i alcaldes, alguns sectors de la població van considerar la seva presència com a "actividad propagandística de intelectuales y rojos tendente a malear al pueblo".[nota 3]\nAdaptades pel mateix Casona, es van seleccionar, entre altres peces: una Ègloga de Juan del Encina; La Carátula, El Convidado i Las Aceitunas, de Lope de Rueda; Los alcaldes de Daganzo i El Juez de los Divorcios, de Cervantes; i El Dragoncillo, de Calderón de la Barca. En els intermedis es cantaven romanços tradicionals, cantigues i altres formes musicals populars. Al final es repartien còpies de romanços com El Conde Olinos, La Loba Parda, El Pastor Desesperado, La Condesita i Misa de Amor.\nDesprés d'una primera actuació en un poble toledà el 1932, es van recórrer 115 pobles de Madrid, Àvila, Segòvia, Toledo, Conca, Ciudad Real i Guadalajara.\nAnunci de l'arribada de les Misiones Pedagogicas a Castro del Rio (1935)\nAmb el Museu circulant es va intentar acostar a les classes baixes l'obra de grans genis de la pintura, per mitjà de còpies, algunes d'elles, de grandària similar a les originals. La idea era que prenguessin consciència que aquell tresor nacional també era seu, encara que en condicions normals mai tinguessin l'oportunitat de gaudir-ne.\nEs van arribar a completar dues col·leccions circulants: la primera estava integrada per catorze còpies de quadres del Museo del Prado, realitzades en la seva major part per Bonafé, Gaya i Vicente. En la segona, que incloïa gravats de Francisco de Goya, i altres còpies d'obres de la Reial Acadèmia de San Fernando i el Museo Cerralbo, hi van participar a més els pintors Ismael González de la Serna i Luis Blesa. La coordinació va estar a càrrec del murcià Ramón Gaya.\nEls quadres, ben embalats, eren transportats en un camió fins als pobles on dies abans s'havien anunciat amb cartells. Alguns membres voluntaris preparaven el local per a l'exposició, i mentre durava aquesta es donava informació sobre els autors de les obres, i s'atenien les preguntes o dubtes dels assistents. Al matí es visitava el "museu" i a la nit es feien projeccions d'altres quadres. Quan hi havia pressupost, es regalaven fotografies dels quadres en fototípia o rotogravat. S'intentava que les exposicions coincidissin amb festes o fires locals i aconseguissin almenys una setmana de durada.\nTitelles i retaule de "fantoches"[modifica]\nGràcies a missioners com Miguel Prieto Anguita o Diego Marín, el Retaule de fantoches o Teatre Guiñol, dirigit en el seu últim tram d'existència per Rafael Dieste, va poder suplir les dificultats del Cor i el Teatre del Poble per arribar fins a llocs llunyans i de comunicació complicada. La primera funció de teatre de titelles es va fer a Malpica de Bergantiños (La Corunya), on amb prou feines dues tardes i en pèssimes condicions, els titellaires van haver d'improvisar els putxinel·lis i el teatret amb retalls de paper.\nLa segona funció es va representar a León amb millors materials i més temps de preparació. Per a les marionetes es va fer servir paper, pasta, guix i cola, i en pocs dies van disposar de divuit caps. Més tard, i amb l'ajuda d'una modista i un fuster, es va engegar un altre castellet de titelles en pobles lleonesos i castellans.\nEls arguments de les farses eren creació dels mateixos participants amb la consigna de “despertar en el pueblo emociones regocijadas y primitivas, pero también fecundas, dignas y limpias”. La primera farsa per a teatre de titelles es titulava: El dragon y su paloma.\nCursos per a mestres[modifica]\nPer falta de personal directiu, es van muntar dos cursos per a executar la legislació. El primer curs es va realitzar a Sant Martín de la Vega (Madrid) el 1932. Hi van assistir quatre professors i tres professores. Cada sessió començava a les 9 del matí, fins a diferents hores de la tarda, vespre o nit. Els temes eren Literatura i Geografia, amb participació de mestres i pràctiques sobre educació moral i cívica. El curs va estar a càrrec de Modesto Medina i Alejandro Rodríguez, més conegut com a Alejandro Casona.\nEl Segon curs es va impartir al Centre de Col·laboració Pedagògica de Fuentepelayo (Segòvia) el 1933. Hi van acudir deu professors i deu professores (entre els quals, Dolores Ballesteros, López Velasco, Pablo d'Andrés Cobos, Gutiérrez Moreno i Vicente Valls). Les pràctiques van ser de diferents matèries, en sessions de matí i tarda, comptant amb la participació dels nens.\nDe la llarga llista de precursors, promotors, col·laboradors i participants en el projecte de les Misiones Pedagógicas, resulta interessant ressaltar alguns noms:\nLuis Bello, autor dels quatre toms del "Viaje por las Escuelas de España", reeditats per la Junta de Castella i Lleó el 2005.\nMaría Zambrano, missionera a Osca, Càceres i Conca el 1933.\n« "No comprendo por qué odian de esa manera a las Misiones. Las Misiones no hacen más que educar. Y a España la salvación ha de venirle por la educación." »\n— Manuel Bartolomé Cossío. (Publicat en el diari Heraldo de Madrid del 3 de setembre, arran del seu traspàs durant la matinada del día anterior).\nEl 1935, el projecte de les Misiones es va modificar, per pal·liar la retallada radical en l'assignació econòmica aprovada pels partits de dreta al govern, agrupats en la Confederació Espanyola de Dretes Autònomes (CEDA), coalició de partits polítics catòlics de dretes; uns costos que no podien ser gaire importants considerant que el personal era voluntari i molts dels materials van ser donats o regalats per famílies republicanes a través de les biblioteques populars. Per compensar les retallades, es va donar major pes a les delegacions locals, que s'havien anat creant a mesura que s'havia anat disposant de grups compromesos en diferents parts del país.\nEl 18 de juliol de 1936 el cop militar va desencadenar la guerra civil. Entre juliol i setembre d'aquest any, amb els missioners que quedaven a Madrid, per no haver-se incorporat a les unitats de combat o de serveis, es van formar catorze equips de tres persones que van arribar a concloure algunes activitats. A l'octubre de 1936 es va nomenar una Comisión de Propaganda Cultural dins del mateix Patronato de les Misiones Pedagógicas, de manera que les seves activitats, especialment l'arxiu gràfic i cinematogràfic, es van orientar en defensa de la República.[nota 4] La infraestructura del sistema bibliotecari de les Misiones Pedagógicas va continuar activa en la mesura del possible fins al final de la guerra.\nBiblioteques de Cultura Popular (1936 a 1938)[modifica]\nEntre 1936 i 1938, Teresa Andrés Zamora va dirigir i coordinar les biblioteques del Comitè Nacional de Cultura Popular, donant certa continuïtat a la labor de les Misiones Pedagógicas, encara que amb plantejaments sindicalistes i més polititzats, i dirigits preferentment a la difusió cultural a les trinxeres i les llars del soldat.\nMestra rural cap a 1936.\nEls gairebé sis-cents espanyols que havien col·laborat directament amb les Misiones Pedagógicas van sofrir tota classe de destinacions. Alguns "missioners" van morir assassinats tot just esclatar la guerra; uns altres es van allistar a les Milícies de la Cultura o a les Brigades Volants; i molts d'ells van ser empresonats, expedientats o exiliats. També es va donar el cas d'alguns que es van integrar en les files franquistes.\nDesprés de la guerra civil espanyola, dins del procés de depuració del magisteri espanyol, la Institución Libre d'Enseñanza va ser saquejada, defenestrada i declarada il·legal i "altament perniciosa".[nota 5]\nLa Dictadura franquista va destruir l'acció bibliotecària republicana, però va aflorar a Amèrica llatina, on el personal bibliotecari exiliat va poder conformar "un segundo renacimiento cultural en el exilio"\nDifusió a Hispanoamèrica[modifica]\nEl model de les Misiones Pedagógicas desenvolupat per la Segona República Espanyola va tenir certa continuació a Amèrica. Així ho van intentar Cristóbal Simancas, a Colòmbia, i un altre "missioner", Herminio Almendros, a Cuba.\nA l'Uruguai, el 1945, els estudiants normalistas de Montevideo van organitzar la primera missió pedagògica al poble de Caraguatá.\n↑ López Cobo, Azucena «Por caminos de piedra, charcos y olvido. Repertorios de la cultura universal: las Misiones Pedagógicas de la II República española». Pandora: revue d'etudes hispaniques, núm. 7, 2007, pàg. 83-98. ISSN: 1632-0514.\n↑ Exposiciones en el 75 aniversario de la fundación de las Misiones Pedagógicas Consultat en maig de 2018\n↑ «De Badostáin a Berlin Oriental. Historia y compromiso de las hermanas Úriz. Las misiones pedagógicas» (en castellà). Badostáin.net. [Consulta: setembre 2019].\n↑ Tudela, Mariano. Aquellas tertulias de Madrid. Madrid: El Avapiés, 1984, p. 105-107. ISBN 9788486280087.\n↑ Las Misiones Pedagógicas, 1931-1936. Catálogo General de la Exposición. Publicaciones de la Residencia de Estudiantes. Madrid, 2006 ISBN 978-84-95078-53-7\n↑ "Ramón Gaya y el Museo del Pueblo de las Misiones Pedagógicas", por Nigel Dennis. University of St Andrews, Reino Unido. (página 17) Consultat en maig de 2018\n↑ Antecedentes de la Misiones Pedagógicas en la Exposición permanente en la Residencia de Estudiantes (Madrid). Consultat en maig de 2018\n↑ Otero Urtaza, Eugenio.M., Manuel Bartolomé Cossío: trayectoria vital de un educador(1994); portal CSIC. (Para documentación sobre las Misiones Pedagógicas ver pp. 377-382) Consultat en maig de 2018\n↑ "Misioneros", reportaje visual en la Exposición permanente en la Residencia de Estudiantes (Madrid). Consultado en marzo de 2014\n↑ Carbonell Sebarroja, Jaume. Ministerio de Educación y Ciencia. Una antología pedagógica, 1985, p. 11. ISBN 9788436912616.\n↑ «Segle XX: El Ministeri d'Educació fins a finals de la Guerra Civil (1900-1939)». Ministerio de Educación Cultura y Deporte. Espanya. [Consulta: 1r maig 2018].\n↑ Alber, Cosme Sánchez «Las Misiones Pedagógicas durante la II República Española: la transmisión de los legados culturales en los territorios fronterizos de la Pedagogía Social» (en castellà). RES : Revista de Educación Social, 17, 2013. ISSN: 1698-9097.\n↑ Boza Puerta, Mariano; Herrador, Miguel Angel Sánchez «Las bibliotecas en las Misiones Pedagógicas» (en castellà). Boletín de la Asociación Andaluza de Bibliotecarios, 19, 74, 2004, pàg. 45--. ISSN: 0213-6333.\n↑ Garrido, Francisco Canes «Las misiones pedagógicas: educación y tiempo libre en la Segunda República» (en castellà). Revista complutense de educación, 4, 1, 1993. ISSN: 1130-2496.\n↑ Gimeno Perelló, Javier «Esbozo de una utopía: las Misiones Pedagógicas de la II República española (1931-1939)» (en castellà). F@ro: revista teórica del Departamento de Ciencias de la Comunicación, 13, 2011. ISSN: 0718-2023.\n↑ «El amanecer de las bibliotecas como bien público: el caso de Vallecas (2) | Periodistas en Español» (en castellà). Periodistas en Español, 04-08-2015.\n↑ Sáenz de Buruaga, Gonzalo, Val del Omar y las Misiones Pedagógicas. Murcia: Publicaciones de la Residencia de Estudiantes. Comunidad Autónoma de la Región de Murcia, 2003\n↑ Diccionario del teatro. Madrid, Ediciones Akal. 1997. p. 165. ISBN 8446008270.\n↑ Semblanza biográfica de Alfonso López Alfonso en el sitio digital de la "Sociedad canguesa de amantes del país". Arxivat 2014-gener-3 en la Wayback Machine. Consultat en maig de 2018\n↑ Huerta, Javier; Peral, Emilio; Urzaiz, Héctor (2005). Espasa-Calpe, ed. Teatro español de la A a la Z. Madrid. p. 693. ISBN 9788467019698.\n↑ María Zambrano, després del seu viatge com missionera a Navas del Madroño, va deixar escrita aquesta impressió: "Llegamos a las cuatro de la tarde aproximadamente. Nos esperaba una emoción imborrable y ciertamente inesperada. El recibimiento cordialísimo, ferviente, respetuoso que nos hizo la casi totalidad del pueblo, la gran atención de escuchar de aquellas encantadoras gentes nos conmovió profundamente".\n↑ Exposició dedicada al Museo del Pueblo en el centre d' interpretació de les Escuelas Viajeras de Navas del Madroño. Consultat en maig de 2018]\n↑ Lizarazu, Ramón Salaberria «Las bibliotecas de Cultura Popular, frente cultural antifascista» (en castellà). Educación y biblioteca, 17, 145, 2005, pàg. 92-97. ISSN: 0214-7491.\n↑ Francès, Romà Seguí i «Teresa Andrés y la organización Cultura Popular: una propuesta de coordinación bibliotecaria (1936-1938)» (en castellà). MÉI: Métodos de Información, 2, 3, 2011. ISSN: 2173-1241.\n↑ «Mestres de la Segona República». [Consulta: 1r maig 2018].\n↑ Antonio Jiménez-Landi, Breve historia de la Institución Libre de Enseñanza (1896-1939). Tébar, 2010. ISBN 978-84-7360-350-8\n↑ Manuel, Rosa San Segundo «La actividad bibliotecaria durante la II República Española» (en castellà). Cuadernos de documentación multimedia, 10, 2000. ISSN: 1575-9733.\n↑ Ossenbach, Gabriela «Misiones Socio-Pedagógicas del Uruguay (1945-1971): Documentos para la memoria, de María García Alonso y Gabriel Scagliola (coords.)». Páginas de Educación, 6, 2, desembre 2013, pàg. 124–125. ISSN: 1688-7468.\n↑ «Cronología de Misiones en Uruguay», 21-03-2013. [Consulta: 1r maig 2018].\n↑ «Primer Núcleo Escolar Experimental de la Mina" Uruguay». [Consulta: 1r maig 2018].\n↑ I juntament a ells altres menys coneguts: pintors com Miguel Prieto Anguita, Cándido Fernández Mazas, Eduardo Vicente, o universitaris institucionistes com Gonzalo Anaya, Enrique Azcoaga, Carmen Caamaño, Leopoldo Fabra (més tard comandant metge de l'Exèrcit republicà), Diego Marín, Eugenio Mediano Flores, Gonzalo Menéndez-Pidal, Carmen Muñoz Manzano, Eugenia Serrano, Cristóbal Simancas, Natalia Utray (la jove inspiradora de l'obra de Casona Nuestra Natacha, neta d'Agustín Sardá, cofundador de la ILE, i que després de la guerra civil es casaría amb Leopoldo Fabra), i un llarg etcètera.\n↑ En el seu origen es clara la influència de l'Escola Nova, fundada el 1910, i creada el 1876 per Francisco Giner de los Ríos i promoguda per una burguesía culta i progresista, que va suposar una profunda renovació de la pedagogia a Espanya.\n↑ "Nuestros muchachos hacían su trabajo un poco misioneramente, evangélicamente, artísticamente, sin ninguna pretensión ni ambición más. No había intención de tipo social, ni nada de prédica política. El teatro de las Misiones Pedagógicas, el teatro del Pueblo, teatro y coro, lo formaban unos cincuenta muchachos y muchachas, estudiantes de las distintas universidades, facultades y escuelas. No cobraban nada, y además, se llevaban la comida de casa. Ha habido mucha gente que creía que iban a divertirse." Entrevista d'Alejandro Casona a Marino Gómez-Santos, publicada en el diari "Pueblo" amb el títol de "Alejandro Casona cuenta su vida", el 15, 16 i 17 d' agost de 1962.\n↑ Els membres de la Comisión de Propaganda teníen un perfil més polític: Ramón J. Sender, Rafael Alberti, Alberto Jandez o César Arcona, i les biblioteques van desaparèixer com entitat autònoma, integrant-se en las Biblioteques del Consejo Central de Archivos, Bibliotecas y Tesoro Artístico, organisme creat en abril de 1937.\n↑ Una poderosa fuerza secreta. La Institución Libre de Enseñanza. Editorial Española. San Sebastián. Obra conjunta, publicada en 1940, sota la direcció de Fernando Martín-Sanchez Juliá es va intentar demostrar la "diabólica conjura" entre la Institución Libre de Enseñanza i la masonería.\nDavid Vicente Pareja, Les missions pedagògiques i la Segona República, Ab Origine Magazine\nLas Misiones Pedagógicas en el sumario de edaddeplata.org Consultat en maig de 2018\nLas Misiones Pedagógicas, 1931-1936. Catálogo General de la Exposición. Publicaciones de la Residencia de Estudiantes. Madrid, 2006 ISBN 978-84-95078-53-7 \nDiez documentos específicamente relacionados con las Misiones Pedagógicas en la Guía bibliográfica del Catálogo Colectivo de la Red de Bibliotecas de los Archivos Estatales. Consultat en maig de 2018\nOtero, Eugenio (2014). Sjaak Braster, Frank Simon, Ian Grosvenor, ed. A History of Popular Education: Educating the People of the World (en inglés). Routledge. ISBN 9781317849940 . Consultat el maig de 2018.\nReportaje de una hora recopilando imágenes de las Misiones Pedagógicas. Una producción del Ministerio de Cultura de España, TVE, el patronato de la Residencia de Estudiantes y la Filmoteca Nacional Española. (subtitulat en anglès) Consultat en maig 2018\nEntrevista de Casona con Marino Gómez Santos, tal como fue impreso en el Diario Pueblo con el título de "Alejandro Casona cuenta su vida", el 15, 16 y 17 de agosto de 1962. Consultat el maig de 2018\n"Las misiones pedagógicas en Segovia", el adelantado.com Consultat el maig de 2018\nDocumental radiofónico sobre las Misiones Pedagógicas con testimonios de sus integrantes y de historiadores de la educación. Una producción de Radio Nacional de España titulada "Las Misiones Pedagógicas de la Segunda República: un puente entre el campo y la ciudad". Consultat el maig de 2018\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Misiones Pedagógicas\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Misiones_Pedagógicas&oldid=24891641»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 set 2020 a les 17:17.


Càmping Playa y Fiesta a Mont-roig del Camp\nCàmping Vinyols Camp\tVinyols i els Arcs\t- Tarragona\tCàmping Platja Cambrils\tCambrils\t- Tarragona\tCàmping Joan\tCambrils\t- Tarragona\tCàmping La Corona\tCambrils\t- Tarragona\tFitxa de viatge\n· Bicicleta de muntanya (7 km)\n· Bolera (15 km)\n· Cicleturisme · Ciclisme · Equitació (5 km)\n· Escola de busseig (7 km)\n· Esqui nàutic (7 km)\n· Itineraris culturals (7 km)\n· Passeigs en barca · Pesca (7 km)\n· Quads · Rafting (20 km)\n· Rutes amb 4 x 4 (20 km)\n· Senderisme (7 km)\n· Volley platja Càmping Playa y Fiesta (Cat. 2ª)\n25/02/15 - 30/11/15\tObert allotjaments\n02/04/15 - 30/09/15\tE-mail\nAl centre de la Costa Daurada, a 15 Km. de Salou i a 7 Km. de Cambrils, es troba el Càmping Playa y Fiesta, familiar, acollidor i amb diverses zones enjardinades. Una superfície de 4 hectàrees de vegetació mediterrània emplaçant a peu de mar. Gran varietat d’allotjaments (bungalows de fusta, mobil-homes i apartaments).\tCàmping - Mapa de situació\nCàmping Playa y Fiesta, Ctra.N-340,km.1138, 43892 - Mont-roig del Camp - Tarragona\nLatitud: 41.045044 (41º 2' 42'') Nord\nLongitud: 0.994112 (0º 59' 39'') Est\nAltra població propera: Miami Platja, 5 km\nParada d'autobús: Varios, 7 km\nEstació de tren: Cambrils, 7 km\nAeroport: Reus, 25 km\nSegon aeroport: Barcelona, 110 km\nParc temàtic: Port Aventura, 15 km\nPort esportiu: Cambrils, 7 km\nSortida d'autopista / autovia: A7, 4 km\nCentre comercial: La Fira, 20 km\n· 268 Total parcel.les\n· 50 Apartaments\nCàmping Playa y Fiesta - Opinions i Valoracions\nFamílies amb nens\t1 de 7\tValoracions dels usuaris:\nLA VERDAD QUE EL AÑO PASADO ESTUVIMOS UNA SEMANA Y ESTE AÑO REPETIMOS Y NOS VAMOS A QUEDAR 2 SEMANAS.NOS GUSTÓ MUCHO.ES UN CAMPING FAMILIAR Y MUY CÓMODO.ESTE AÑO ME LLEVO TAMBIÉN A UNOS AMIGOS QUE SE HAN ANIMADO A PROBARLO.TODO EL PERSONAL MUY AGRADABLE.ESTAMOS CONTENTOS DE VOLVER A ESTAR AQUÍ.\tEnvia la teva opinió\nCàmping Playa y Fiesta, Ctra.N-340,km.1138, 43892 - Mont-roig del Camp - Tarragona\tVAYACAMPING S.L. - Sant Sebastià, 11-13 local - 08291 RIPOLLET - Tel. +34 935946100


Art. Nr. 3207487


Tech Spirit Barcelona Entradas, Lun, 22 nov. 2021 a las 9:00 | Eventbrite\nde Tech Barcelona\nlun., 22 nov. 2021, 9:00 –\nmar., 23 nov. 2021, 20:00 CET\nLa cita será los días 22 y 23 de noviembre de nuevo en un espacio tan emblemático como la Llotja de Mar de Barcelona. Desde Tech Barcelona, la asociación privada sin ánimo de lucro que agrupa a más de 1.200 emprendedores, startups, inversores y corporaciones y vertebra el ecosistema digital y tecnológico de Barcelona, lideramos de nuevo la organización de este evento, con ACCIÓ, la agencia de la Generalitat de Catalunya para la competitividad de la empresa, como partner principal; el apoyo del Ajuntament de Barcelona y Barcelona Activa; la colaboración de Cambra de Comerç de Barcelona y de las principales empresas del ecosistema.\nAcció (Main Event partner), Barcelona Activa/Ajuntament de Barcelona (Golden partner), Caixabank (Silver partner), Adevinta (Bronze partner), Llotja de Mar / Cambra de Barcelona (Host partner), BIOCAT / EATRIS (Spirit partner), Consorci Zona Franca (Spirit partner), DENTSU (Spirit partner), Departament Polítiques Digitals (Spirit partner), DWF-RCD (Spirit partner), LLYC (Spirit partner), Port de Barcelona (Spirit partner), The Knot Worlwide (Spirit partner), Wayra (Spirit partner), La Vanguardia (Media partner).\nLa cita serà els dies 22 i 23 de novembre de nou en un espai tan emblemàtic com la Llotja de Mar de Barcelona. Des de Tech Barcelona, l'associació privada sense ànim de lucre que agrupa més de 1.200 emprenedors, startups, inversors i corporacions i vertebra l'ecosistema digital i tecnològic de Barcelona, liderem de nou l'organització d'aquest esdeveniment, amb ACCIÓ, l'agència de la Generalitat de Catalunya per a la competitivitat de l'empresa, com partner principal; el suport del Ajuntament de Barcelona i Barcelona Activa; la col·laboració de Cambra de Comerç de Barcelona i de les principals empreses de l'ecosistema.\nThe event will take place on November 22nd and 23rd at the emblematic space of Llotja de Mar Barcelona. From Tech Barcelona, the private non-profit association that brings together more than 1.200 entrepreneurs, startups, investors and corporations and supports the digital and technological ecosystem of Barcelona, we once led this event together with ACCIÓ, the Catalan Government’s agency for business competitiveness; with the support of Ajuntament de Barcelona and Barcelona Activa and in collaboration with Cambra de Comerç de Barcelona and the main companies of the ecosystem.\nEsta entrada solo tiene como finalidad gestionar el acceso a los recintos del Tech Spirit Barcelona y garantizar la seguridad y el buen funcionamiento del acontecimiento. No te garantiza, pero, plaza a ninguna actividad concreta. El acceso y participación a las actividades dependerá de su propia metodología de trabajo y de la capacidad del espacio donde se realice. Si quieres asegurarte plaza a cualquier actividad, llega con antelación. First come, first served.\nAquesta entrada només té com a finalitat gestionar l’accés als recintes del Tech Spirit Barcelona i garantir la seguretat i el bon funcionament de l’esdeveniment. No et garanteix, però, plaça a cap activitat concreta. L’accés i participació a les activitats dependrà de la seva pròpia metodologia de treball i de la capacitat de l’espai on es realitzi. Si vols assegurar-te plaça a qualsevol activitat, arriba-hi amb antelació. First come, first served.\nThis ticket's purpose is solely to manage the access to Tech Spirit Barcelona events and guarantee the good functioning of such and everyone's safety. It doesn’t guarantee a spot to the specific event. Access and participation to the activities depends entirely on the specific methodology of the event and the venue’s capacity. If you want to ensure being able to participate make sure to arrive promptly. First come, first served.\nSiguiendo los protocolos de seguridad, para acceder al recinto será necesario presentar el pasaporte COVID-19 o un documento acreditativo de test negativo homologado por la Generalitat de Catalunya.\nSeguint els protocols de seguretat, per a accedir al recinte serà necessari presentar el passaport COVID-19 o un document acreditatiu de test negatiu homologat per la Generalitat de Catalunya.\nFollowing security protocols, to access the venue it will be necessary to present the COVID-19 passport or a document accrediting a negative test approved by the Generalitat de Catalunya.\nOrganizador Tech Barcelona\nOrganizador de Tech Spirit Barcelona\nTech Spirit Barcelona en Casa Llotja de Mar


Report diari sobre el coronavirus: S’aixequen algunes restriccions al País Valencià i AstraZeneca fa una nova promesa\nLa Conselleria de Sanitat del País Valencià ha aixecat algunes restriccions que afecten les seus tradicionals festeres i el sector esportiu. D’una banda, les seus podran reobrir al matí i a la tarda, amb una cabuda limitada de quatre persones, i d’una altra, les competicions esportives que fins ara eren suspeses podran reprendre’s sense públic. Quant a l’activitat física monitorada, els grups passen de quatre persones a deu.\nEn paral·lel, el president de la Generalitat, Ximo Puig, s’ha reunit telemàticament amb el responsable d’AstraZeneca a l’estat espanyol, Rick Rafael Suárez, i li ha exigit seriositat en el lliurament de les dosis compromeses i transparència. Puig ha admès que el pla de vaccinació en massa havia quedat afectat, i AstraZeneca s’ha compromès a enviar un milió de dosis a l’estat espanyol el primer d’abril i un mínim de 200.000 al País Valencià fins el juny. Segons el president, la farmacèutica ha justificat els endarreriments pels problemes de producció. Per la seva banda, la ministra d’Indústria, Comerç i Turisme espanyola, Reyes Maroto, ha assegurat que Catalunya rebrà 800.000 dosis del vaccí de Janssen, tot i que abans ha de tenir l’aval de l’Agència Europea de Medicaments (EMA).\nPrecisament avui, l’EMA ha donat el vist-i-plau a tres plantes de Pfizer, Moderna i AstraZeneca perquè augmentin la producció de vaccins a la Unió Europea. L’agència també estudia unes dades preliminars segons les quals la vaccinació ha fet baixar la transmissió de la covid-19, a més de les infeccions i la mortalitat.\nAls Països Catalans hi ha 1.001.605 casos, 29.462 morts i hi ha 553 pacients a les UCI:\nA tot el món, les darreres xifres són de 126.412.130 casos confirmats i 2.771.577 morts. Del total de casos, 101.972.327 ja es consideren guarits, segons dades de Worldometer. Els cinc estats més afectats són:\n–Els Estats Units d’Amèrica, amb 30.786.988 casos i 559.954 morts;\n–El Brasil, amb 12.324.765 i 303.726 morts;\n–L’Índia, amb 11.906.473 casos i 161.260 morts;\n–Rússia, amb 4.501.859 casos i 97.017 morts;\n–A l’estat espanyol: 3.255.324 casos i 75.010 morts.\nLa píndola d’en Jordi Goula: “Per què tu reps ajuts i jo no?”\nFinalment, ahir, el congrés espanyol va convalidar el decret llei de suport a la solvència de les empreses afectades per la crisi de la covid-19, dotat amb un fons d’11.000 milions d’euros (7.000 milions en ajuts directes), si bé enmig de fortes crítiques dels partits de l’oposició. Val a dir que va rebre el suport de 177 diputats, amb 50 vots contraris i 113 abstencions. Recordem que el decret ja era en vigor des del 13 de març, quan es va publicar al BOE. Dels ajuts, se’n poden beneficiar gairebé 100 sectors de diferents activitats de la Classificació d’Activitats Econòmiques espanyola (CNAE). I aquí han començat els problemes, perquè moltes activitats s’han sentit excloses injustament i han fet notar ràpidament el seu malestar. Ahir va ser al congrés, però durant tota la setmana hi ha hagut un degoteig de protestes d’associacions i patronals. Els més moderats han parlat de les incongruències que hi ha en el decret, i els més crítics, senzillament, han acusat d’injust el govern espanyol, acompanyant-ho d’exemples clarificadors i demostratius.\nEn realitat, els diners que es donen com ajuts directes són pocs, ja ho vam dir el primer dia. Una vegada tret els 2.000 milions que van a les Illes Balears i a les Canàries, en queden 5.000 per a repartir a la resta de l’estat i no són prou, ni de bon tros, per a cobrir en un percentatge adequat els estralls causats per la pandèmia. Per això, el govern espanyol ha fet una tria entre les activitats que en podran gaudir i les que no. És veritat que hi ha activitats que han quedat molt més tocades que altres, però en aquest cas, no s’han tingut en compte moltes que havien estat afectades de manera indirecta. Això passa perquè els ajuts s’haurien d’haver distribuït segons l’afectació en la marxa de l’empresa i no tan sols en el sector.\nEl govern espanyol sempre diu que no hi ha prou diners i recorda, sumant pomes amb peres, allò que ja ha distribuït. A la píndola ja hem explicat mantes vegades que això és fals i que a Europa hi ha molts diners que esperen que el govern de l’estat els demani. Per exemple, el Mecanisme Europeu d’Estabilitat (MEDE), que no es vol fer servir per por de les obligacions que pugui comportar per a l’executiu, tot i que Europa ha dit que no n’hi haurà.\nPerò la realitat és la que ahir es va convalidar al congrés, i puc entendre perfectament les protestes dels qui han quedat fora. Són de pur sentit comú. Aquesta setmana, el president de la PIMEC, Antoni Cañete, destacava que “la llista tancada de les activitats que poden accedir-hi és massa curta” i considerava que “cal apostar pel concepte de la cadena de valor, tot permetent que les empreses que són subministradores també hi quedin incloses”. Segons l’anàlisi de la patronal, més de cinquanta codis de la CNAE han quedat fora de l’abast dels ajuts, malgrat que són sectors afectats econòmicament per la pandèmia, com certs àmbits del comerç, la formació, la perruqueria i estètica i el lleure educatiu, entre més. Però, afegeix, “aquesta classificació tampoc no respon a la realitat de les pèrdues de moltes activitats vinculades directament o indirecta a aquelles altres amb més afectació”.\nUn dels primers que van protestar va ser el president de l’ATA, Lorenzo Amor, quan es demanava: “Quins són els criteris que segueix el govern perquè una casa d’apostes pugui accedir als ajuts i una perruqueria no? O per què una empresa de lloguer de vehicles sí, però una de lloguer de bicicletes no, si totes dues han sofert la crisi i la caiguda del turisme?”. Són les incongruències de què parlàvem fa un moment. Per això, va demanar que el consell de ministres espanyol s’afanyés a corregir aquest “error”, atès que els ajuts “arriben tard, són insuficients i el més greu és que deixen fora molts autònoms”. I no ho ha fet, és clar. Ahir, la ministra Calviño va tirar pilotes fora al congrés i es va limitar a dir que, “veient que la realitat és dinàmica”, l’executiu espanyol estava disposat a ampliar el nombre d’activitats beneficiades si fos necessari. I va deixar a l’aire, entre molts retrets, el que li va fer el portaveu del PDECat, Ferran Bel, que li va criticar “la manca de marge per a ajustar les mesures a la realitat de les comunitats autònomes, a les quals es reserva un paper de simple gestoria”.\nPer la seva banda, el president de l’Autcat, Enric Rius, ha fet una crida perquè entre tots pressionem perquè el govern canviï la mesura i elimini la llista de les gairebé cent activitats, per la injustícia que comporta a les que no hi han entrat. Diu, per exemple, que no té ni cap ni peus que un restaurant se’n pugui beneficiar i els seus proveïdors, que es troben en la mateixa situació d’augment de pèrdues, no puguin. “No entenc la doble vara de mesura que apliquen. Per rebre ajuts, la facturació ha d’haver baixat un 30%. No n’hi hauria prou amb això? Doncs sembla que no. A més, la pime ha de ser en una de les activitats de la llista, de la qual, tot sigui dit, hi ha absències clamoroses, com les activitats del lleure, quan és un dels sectors més afectats. No té cap mena de sentit. Pensem, a més, que Hisenda sap perfectament quines empreses entren en la condició del 30% en la baixada dels ingressos. Tampoc n’hi ha prou?”\nÉs evident que a molts dels qui han quedat inexplicablement exclosos els cau el cel al damunt. Ara sí que col·loquen milers de pimes i autònoms al llindar de l’abisme. Penso que va ser Idoia Sagastizábal, la portaveu econòmica del PNB al congrés espanyol, qui ahir va acabar sintetitzant millor què ha significat aquest decret dels ajuts directes tan esperat. “Ha estat una gerra d’aigua freda, perquè els ajuts ni són clares, ni suficients, ni s’adapten a la realitat de cada territori, que no obstant això, hauran de gestionar-ne la concessió.” Novament, Madrid es treu les puces de sobre, amb uns ajuts que són –cal insistir-hi– substancialment inferiors als dels principals països europeus, cosa que deixa el nostre teixit productiu en inferioritat de condicions quan torni la normalitat.\n–The Guardian: Gibraltar mira cap a l’era post-covid amb la campanya de vaccinació a punt d’acabar (en anglès)\n–Le Monde: La saturació dels hospitals durant la pandèmia, xifres imperfectes, però un problema real (en francès)\n–Politico: La nova lluita mundial pels vaccins conserva les formes de la vella diplomàcia (en anglès)\n–Infobae: Per què la covid mata cada vegada més joves al Brasil (en castellà)\n–Vox: Què aporten les proves de la covid en l’era dels vaccins (en anglès)\n–The Korea Times: Pfizer comença l’assaig del vaccí contra la covid en nens petits (en anglès)\n–AstraZeneca diu ara que el primer d’abril enviarà un milió de dosis a l’estat espanyol\n–Sortida de Setmana Santa: mig milió de vehicles poden sortir de Barcelona\n–Què ha passat amb les inscripcions per a vaccinar-se? Així s’ha desbordat el sistema


Benassal Allotjaments vacacionals - Comunitat Valenciana, Espanya | Airbnb\nLloguers vacacionals a Benassal\nEls allotjaments vacacionals més ben valorats a Benassal\nUna masia restaurada amb piscina privada a les muntanyesPer què allotjar-te aquí Fes una immersió refrescant a la piscina privada d'aquesta preciosa masia a Culla, València. Amb molts elements originals com parets de pedra gruixuda i bigues de fusta, és una bona opció per passar unes vacances amb familiars o amics. Coses per fer al prop Els entorns tenen muntanyes, boscos d'abets i camps d'almendres i oliveres. El riu Montlleó flueix prop i amaga canyes accessibles només des de Culla. Dirigiu-vos al Parc Miner del Maestrat per fer un recorregut per les antigues mines en un tren de tipus turístic. Per a excursions, Castelló de la Plana i la bulliciosa metròpoli de València són genials. Què pots esperar de l'espai? El lloguer de vacances independent a València té una instal·lació amb aire condicionat i una estufa a la sala d'estar. Gaudeix de nits de barbacoa a la terrassa privada o al jardí privat aquí. Hi ha una cuna disponible a petició. Més informació per a la teva estada L'aeroport de València està a 119 km. És bo llogar un cotxe. Els horaris d'arribada són de 5 a 8 de la tarda. Els horaris de sortida són de 10: 00 A. m. a 12: 00 p. m. Disposició: Planta baixa: cuina(cuina(elèctrica), forn, microones, rentavaixelles, nevera-congelador, secadora, rentadora), saló/menjador(sofà llit doble, televisor, taula de menjador, fogons, reproductor de DVD), vàter A la 1a planta: dormitori(llit doble (180 x 200 cm)), bany(banyera, dutxa, lavabo, vàter) banyera o dutxa, aire condicionat, terrassa(privada), jardí (privada), mobiliari de jardí, barbacoa, cadires de terrassa, piscina(privada, incloent-hi part per a nens (profunditat: 50 cm), 9 x 4 m., oberta de maig fins a octubre inclòs), pista de boules\nCottage. Relax i natura.Casa rural totalment reformada, en un poble únic. Planta baixa amb saló + bany + despensa. Planta 1 amb menjador + cuina. Pis 2 amb habitació doble + bany + habitació individual Pis 3 amb habitació doble + habitació individual/ neteja + Terrassa. Metros per parcella: 30 m2 Metros per planta: 29 m. Total metres construïts: 115.\nAllotjament L'Avellà Nº3L'allotjament es troba a l'Avellà Spa (poble de Catí) entre Morella i San Mateu. És un lloc molt tranquil, davant dels columpis i sense trànsit de vehicles. Hi ha banys, saunes o massatges disponibles. Només per a 2 adults, amb fins a 2 nens!\nEquipament i serveis que triomfen als allotjaments vacacionals a Benassal\nAltres allotjaments vacacionals fantàstics a Benassal\n· Font d'en Segures\nAllotjaments romàntics en parella. Jacuzzi privat.\nCasa Rural Castelló (Maestrazgo)\nCasa Jaraiz amb Terma\nApartament 2p. - Planta baixa


Wikiloc | Ruta Font de Passavets-Les Agudes-Turó de l'Home-Font de Passavets.\nFont de Passavets-Les Agudes-Turó de l'Home-Font de Passavets.\nVista 10216 vegades, descarregada 443 vegades\nRuta que transcorre sempre seguint les indicacions del PR, no te pèrdua. Aquest és un itinerari per gaudir en qualsevol època de l'any, podem omplir els bidons en alguna de les seves fonts. Igualment podem gaudir del paisatge en qualsevol estació. Les vistes des de els cims ens permeten divisar una bona part de Catalunya. Les pistes i corriols per on transita no tenen cap mena de dificultat.\nTot i que el PR surt de Santa Fe, nosaltres sortim des de l'aparcament que tenim a la font de Passavets. Ens dirigim a la font i de seguida trobem les indicacions que ens fan creuar el rierol de Passavets i enfilar de dret amunt per un corriol. Anem pujant sense treva pel bell mig de la fageda, en el nostre cas és una catifa de fulles, els arbres estan ben pelats i el sol evita que passem fred. Creuem el Sot de la Font del Porrassar i el Sot del Mal Pas per arribar a la Font de Briançó. Pot ser un bon lloc per parar a fer l'entrepà, vora una canya d'aigua que raja a dojo, en uns bancs fets de pedra.\nSortim de la font i el corriol comença a pujar fort tot fent un revolt cap a la dreta, pel mig d'un pedregar. De seguida trobem una pista molt millor, fins trobar un corriol que s'enfila de dret fins a la collada de Sesagudes. En aquest punt hi ha molt transit de persones que venen i van del Turó de l'home a les Agudes. Prenem el camí cap a la dreta des d'on ja divisem el cim de Les Agudes, només ens queda pujar pel pedregar fins arribar al cim.\nDes del cim gaudim de molt bones vistes, hi trobem la placa amb les dades corresponents i un interessant rellotge de sol, també hi trobem una creu amb banderoles i un pessebre. I a més a més també hi ha un parell de cabres fent la guitza tot buscant els entrepans del excursionistes. Després de les fotos de rigor, desfem el camí de pujada fins la collada de Sesagudes, on prenem els senyals del GR, que ens portaran a creuar vora la carena, el coll de Sacarbassa i el Serrat dels Pous fins el coll de Sesbasses. Ja només queda enfilar de dret la pista que tenim al davant fins a l'antiga estació meteorològica i d'aquí al cim del Turó de l'Home.\nDes d'aquest punt gaudim de vistes més properes al litoral, amb el Montnegre i el Corredor en primer terme, i si abans no em fet els entrepans, aquest és un bon lloc per seure una estona i gaudir del paisatge mentre ens els mengem. Sortim per la part oposada d'on venim, cap a la nova estació meteorològica, fins trobar el Coll Pregon. En aquest punt trobem de nou els senyals grocs i blancs del PR, prenem el corriol que de seguida s'endinsa per la fageda. La baixada tampoc te pèrdua, anirem trobant els senyals en cada punt que pot presentar confusió. Baixant a ma esquerra trobem encerclat amb tanques de fusta, el Pou del Comte, més endavant trobem un altre pou però sense bona conservació. La pista baixa tot fent ziga-zagues pel mig de la fageda gran, fins arribar a l'antiga carbonera, on prenem la pista vora el riu de Passavets i arribem de nou al punt de sortida.\nHi trobem un petit aparcament.\nBona font i bon lloc per fer l'entrepà.\nBones vistes des d'aquest punt.\nCim des d'on contemplar bones vistes a les serralades del litoral.\nFont que raja en abundància.\nMolt bona excursió, ho hem passat molt bé!\ngabi navarro 16/11/2017\nAvui he fet aquesta excursió, molt recomanable entre setmana, no hi ha ningú!!! Esmorzant, fent fotos i badant la he fet en 3'10 hores. I no corro!! Gràcies joanbtt per compartir-la.\nGracies pel comentari, has escollit una bona època per fer-la Gabi.\nLa ruta estuvo genial, y eso que nos pilló niebla y nieve, pero las indicaciones estaban muy bien puestas y con wikilok fue aún más fácil.\nHice la ruta desde Santa Fe y es un paseo muy recomendable\nfantastico paranoicocreations, gracias por la valoración.\nGracias por la valoración Penejoma.\nCarles Buyreu 09/08/2020\nRuta fantàstica! Moltes gràcies!\nBuenísima ruta y explicaciones. La he disfrutado mucho. Haría hincapié en llevar un calzado adecuado. Gracias por compartirla. Todo ha ido genial.\nGracias por el comentario y valoración Tomas\nAgraït de la valoració Carles!