Traducció català-danès de documents financers i de banca. Traducció català-danès de documents financers i de banca.\nAgència de traduccions financeres en danès\nEls bancs i institucions financeres confien en els nostres serveis de traducció financera per traduir a danès la documentació més compromesa. Si vols expandir mercats i internacionalitzar els teus productes hauràs de contractar una agència de traducció de confiança.\nESmedo > Traduccions financeres > danès > Traductor financer danès\nTraduccions financeres en llengua danesa\nEls nostres traductors danès<>català de documentació financera i bancària són especialistes que ja han treballat en el sector i ara es dediquen a la traducció. La millor combinació és treballar amb traductors financers especialitzats en els mercats de parla danesa…, però amb una àmplia experiència com a lingüistes.\nEls nostres traductors nadius danesos o catalanoparlants estan familiaritzat amb el llenguatge de les finances i l’economia, tenen experiència en textos financers i apliquen un control de qualitat sistemàtic per revisar les traduccions finals cap a danès o català.\nA l’igual que les traduccions jurídiques i comercials, les traduccions financeres en llengua danesa s’utilitzen en tots els àmbits privats i comercials. Els nostres serveis estan enfocats a bancs i inversors, i també a bufets d’advocats, asseguradores, notaries, constructores, hotels, mútues mèdiques, ministeris i organitzacions sense ànim de lucre.\nAbans d’invertir en la teva empresa o negoci, aquests inversors ubicats a Dinamarca voldran veure informes anuals, notes de premsa o presentacions. I el més important: voldran disposar d’informació precisa i accessible en danès.\nUn traductor professional català-danès ofereix un servei que t’ajuda a transmetre tota aquesta informació als teus potencials clients i inversors danesos. En primer lloc, el web d’un banc correctament traduït a danès permetrà els clients accedir en qualsevol moment a les dades i estadístiques dels seus comptes. En segon lloc, una correspondència comercial en un danès fluid facilitarà la comunicació entre les parts. Finalment, traduir correctament els informes financers millorarà la imatge de marca facilitant als accionistes dades fiables.\nQualsevol banc que vulgui operar més enllà de les seves fronteres i establir-se a Dinamarca haurà d’afrontar el cost d’aquestes traduccions. Vols atraure inversors que parlin qualsevol dels dialectes de la llengua danesa? La solució és traduir.\nEls bancs amb filials a Dinamarca necessiten una coherència de marca\nSi el teu banc o entitat financera porta molts anys operant a Dinamarca, els clients confiaran en tu perquè la teva imatge corporativa transmet els teus valors i reflecteix la qualitat que ofereixes. La teva imatge millora amb una traducció i localització de qualitat, realitzada per traductors nadius danesos que sàpiguen adaptar les teves campanyes de màrqueting i els teus missatges a la cultura danesa. La nostra agència de traducció ofereix tot tipus de serveis de traducció català<>danès: subtítols en vídeos explicatius, testaments o formularis de l’Agència Tributària.\nDes de Citigroup fins al Santander: tots els bancs internacionals coneixen la importància d’una imatge corporativa coherent. Aquests bancs inverteixen en màrqueting una part important del seu pressupost, sobretot per arribar a clients estrangers (a Dinamarca o de qualsevol lloc de món). Recorda que, en mercats emergents amb diferències lingüístiques, demogràfiques i culturals, l’èxit depèn del reconeixement de marca.\nPer poder internacionalitzar aquests serveis, necessiten parlar als seus clients en la seva llengua (català, danès, etc) i guanyar-se la seva confiança. La traducció fa que això sigui possible. En comptes d’invertir part del teu pressupost en solucionar les conseqüències d’unes traduccions financeres deficients, tindràs la seguretat que els teus continguts representen fidelment els valors de la teva empresa. Una traducció personalitzada a danès s’enfoca en els teus clients i mercats danesos i això es reflecteix en els teus resultats.\nAl cap i a la fi, una comunicació precisa i correcta farà que el teu banc pugui expandir-se a mercats danesos.\nBancs i particulars confien amb nosaltres per les seves traduccions financeres català-danès. Passa sovint que els bancs obren sucursals en altres territoris com Dinamarca… on la llengua oficial és la danesa i no la de la seu central. Aquí és on es necessita un proveïdor fiable de traduccions. El mateix passa amb regions amb una important població d’immigrants que no parlen la llengua oficial del país. Aquests bancs i particulars necessiten traduccions precises i clares en les seves transaccions diàries.\nEn les traduccions bancàries a danès d’informes anuals i financers, i altres documents bancaris, no hi ha marge d’error. A més de col·laborar amb professionals especialitzats i altament qualificats, apliquem un minuciós control de qualitat i, si el client ho demana, les traduccions són revisades per segons traductors danesos.\nEls documents d’assegurances tenen importants implicacions legals, tant per a la persona que compra l’assegurança com per a la companyia que la subministra. La traducció de documents d’assegurances cap a danès és un àmbit molt especialitzat que requereix conèixer tant la llengua com el sector de les assegurances a Dinamarca.\nLa traducció a danès de documents d’assegurances ha de ser impecable. L’adopció de noves tecnologies ens permet oferir preus assequibles. Intentem ajustar les nostres tarifes en la mesura del possible sense comprometre la qualitat. Totes les traduccions danès-català o català-danès són sotmeses a un exhaustiu control de qualitat lingüística.\nTraduïm a danès documents com:\nAltres serveis en llengua danesa:\nD’on ve l’idioma danès?


Ishmael Bernal Archives | Inquirer Lifestyle\nYou want to know how the end of days might look, and feel, and sound like in this part...\nThe family of Bernardo Bernardo announced the actor-director’s passing this morning. Bernardo, 73, succumbed to tumor in the pancreas,...\nAicelle Santos, Bituin Escalante, Neomi Gonzales, Kakki Teodoro, David Ezra and Sandino Martin lead the powerhouse cast\nMy time with Ishma, Rita, Pete and ‘Pagdating sa Dulo’\nMay martial law never, ever happen again\nYour mantra for the week: “Everyone I meet feels my inner harmony.”


25 de maig del 2017\nL’Ajuntament d’Altafulla arriba a l’equador del mandat\nFèlix Alonso en fa un balanç molt positiu i es mostra “molt orgullós de la feina feta, que ha fet possible que Altafulla sigui un referent i estigui en un primer nivell”\nL’Ajuntament d’Altafulla ha arribat a l’equador del mandat aquest dimecres. El 24 de maig del 2015, AA-E s’imposava com a primera força a les eleccions municipals amb 753 vots. La seguia L’EINA amb 539 vots; l’aleshores CiU –ara PDeCat-, amb 274 vots; i C’s, amb 214 vots. Ideal (136 vots), Altafulla sí pot (135 vots), LLOPA (107 vots) i el PP (102 vots) es quedaven sense cap representant al plenari municipal.\nUns resultats que s’acabaven traduint en un pacte de govern entre AA-E i L’EINA, que es trencava, nou mesos més tard, després que AA-E expulsés L’EINA per “falta de confiança”. A l’abril del 2016, AA-E segellava un nou acord de govern amb CiU.\nUn pacte de govern que, per l’alcalde, Fèlix Alonso, ha estat marcat per “l’estabilitat”. Ha explicat que “sense consens és molt difícil tirar endavant processos administratius i projectes necessaris pel municipi”. En aquest sentit, ha remarcat que l’equip de govern ha treballat “amb seriositat i responsabilitat institucional”.\nEl batlle ha fet un balanç molt positiu d’aquests dos primers anys de mandat, i s’ha mostrat “molt orgullós de la feina feta per moltes persones, especialment pels treballadors de l’Ajuntament, que han fet possible que Altafulla sigui un referent i estigui en un primer pla a nivell de pobles de tota Espanya”.\nEn l’àmbit de l’Urbanisme ha destacat la imminent inauguració de Via Augusta. Una intervenció que considera “cabdal” dins del mandat i amb la qual “s’han trobat moltes dificultats i veus crítiques de gent que de bona fe va ser enganyada per alguns que volien utilitzar-ho pel seu interès”. En aquesta àrea també ha parlat de la remodelació del carrer Martí d’Ardenya que, segons el seu parer, “hauria de ser totalment peatonal”. Ha reconegut, però, que el fet de no formar part del seu programa electoral va fer que la decisió se sotmetés a votació.\nA nivell cultural, preveu que els Banys de Mar, en els quals porten temps treballant, “es converteixin en un futur immediat en un dels atractius més grans de la vila, juntament amb la Vil·la romana dels Munts”.\nQuant a l’àrea de Medi Ambient, ha destacat la relació amb el Ministeri d’Agricultura, que ha permès el manteniment de la platja amb sorra davant de diversos episodis de llevantades.\nEn l’àmbit dels Serveis, ha felicitat els treballadors de la Brigada Municipal que “fan possible que la tasca diària estigui a un nivell molt correcte”; i n’ha destacat la compra de maquinària i el lloguer d’un nou magatzem.\nTambé a nivell esportiu, ha recordat que des del primer dia van creure en els Jocs Mediterranis, que aquest 2018 es faran realitat i en què Altafulla en serà una part molt activa. I en l’àmbit de les infraestructures ha remarcat que van ser un dels impulsors de la reivindicació de millora a l’N-340.\nPel que fa a Acció Social i Benestar, ha destacat “la inclusió que s’ha aconseguit en un context de crisi econòmica molt forta i de grans dificultats”. Una situació que ha estat possible també gràcies a la “gran tasca de promoció econòmica que s’està fent”. Cada any s’estan batent rècords, i fins i tot ha reconegut que “cal començar a pensar una fórmula per regular-ho i no morir d’èxit”.\nEl seu soci de govern, Pere Gomés, també ha destacat l’estabilitat com un dels pilars fonamentals. En el seu cas, però, ha volgut diferenciar les dues fases que considera que ha patit aquest mandat: d’una banda, els nou primers mesos de pacte de govern entre AA-E i L’EINA, que ells van viure a l’oposició com un “període complicat i de crisi de govern i en què ja intuïen que les relacions no eren bones i que no podien continuar en aquella línia”; i d’altra banda, des de la seva entrada l’abril del 2016. Una fase aquesta darrera que valora de forma “molt més positiva”. Pel que fa a projectes concrets ha destacat la remodelació de Via Augusta; i quan a les regidories que gestiona PDeCat, el canvi d’estratègia cap a un posicionament de turisme de qualitat, la renovació de l’Oficina de Turisme de la plaça dels Vents, i la redefinició i els canvis a nivell de gestió i de prioritats de les àrees d’Educació i Benestar Social.\nPer la seva banda, el número ú de L’EINA, Jordi Molinera, “saltant –diu- el petit detallet que ens van expulsar del govern, estem molt satisfets de la feina que estem fent, sempre lleials als nostres principis i al nostre programa”. Ha explicat que “el govern va a remolc de les idees de L’EINA”, i espera que “la tasca de control que fem en positiu i amb propostes doni els seus fruits d’aquí a dos anys i puguem assumir el govern d’Altafulla”.\nEl portaveu de C’s, Alberto Moreno, ha reconegut que “el diàleg amb l’equip de govern ha millorat, però tot i així no és encara el desitjat”. Ha afegit que li agradaria que fossin “més participatius, que comptessin més amb l’oposició, i que es pogués treballar conjuntament”. Tot i que valora que hi han hagut millores al municipi en aquests darrers dos anys, ha insistit que potser caldria “primer solucionar les necessitats bàsiques, abans d’impulsar grans projectes”.\nAquest dijous comencen els dos darrers anys de mandat.\nPere Gomés, número ú de PDeCat


Assistència 18 de febrer de 2019 2020-01-09\nLa Societat Espanyola de Cardiologia (SEC) ha acreditat la qualitat assistencial en cardiologia de 37 hospitals espanyols. En un acte celebrat divendres passat a la Casa del Corazón, nou centres van rebre el segell SEC-EXCELENTE en assistència ventricular mecànica, 10 en insuficiència cardíaca, set en SCASEST (Síndrome coronari agut sense elevació del ST), sis en seguiment de dispositius i 11 el segell SEC-PRIMARIA, que reconeix la integració assistencial entre cardiologia i atenció primària.\nEl Clínic ha rebut el segell SEC-EXCELENTE en assistència ventricular mecànica i el segell SEC-PRIMARIA.\nL’assistència ventricular mecànica és el procediment pel qual un dispositiu s’implanta al cos per augmentar la quantitat de sang que circula pel mateix. Aquests dispositius han demostrat la seva eficàcia i capacitat en substituir la funció cardíaca. Els hospitals que han rebut el segell SEC-EXCELENTE en aquest procediment han estat:\nHospital Clínic de Barcelona (Catalunya)\nL’acreditació SEC-PRIMARIA reconeix la integració asistencial entre l’atenció primària i l’atenció especialitzada en cardiologia amb un ús eficient dels recursos. Els hospitals que han rebut aquest segell són:\nConsorci Sanitari de Terrassa (Catalunya)


Josep Alcoverro i Amorós | Ilercavònia | FANDOM powered by Wikia\nEscultors, Tivenys, Biografies\nJosep Alcoverro i Amorós (Tivenys, 1835 – Madrid, 9/12/1908) va ser un escultor.\n1889 - Estàtua en bronze del Pare Piquer (Madrid). Inaugurada el 1892 (Fundició Masriera y Cia.-Barcelona).\nObtingut de «http://ilercavonia.wikia.com/wiki/Josep_Alcoverro_i_Amor%C3%B3s?oldid=21183»


Nòrdic Gir Blog: Henrik Ibsen. Home i màscara\nIbsen. Home i màscara. El pare del drama modern?\nKulturvitaminer posts serie\nHenrik Ibsen, 1863-64 nasjonalbiblioteket Oslo. ca.wikipedia.org/wiki/Henrik_Ibsen\nQUI VA SER en HENRIK IBSEN?\nEn Henrik Ibsen (1828-1906) va ser un dramaturg, poeta i lletrista noruec. Les seves peces segueixen sent interpretades a tot el món, com Shakespeare. "Vildanden"(L'ànec salvatge), "Et dukkehjem"(La casa de les nines) i "Hedda Gabler" es.wikipedia.org/wiki/Hedda_Gabler, es troben entre les obres més conegudes de l'Ibsen, que sovint se'l denomina com "el pare del drama modern".\nInfància a Skien\nL'Ibsen va néixer a Skein ca.wikipedia.org/wiki/Skien, era fill d’un comerciant. Molts creuen que la seva infantesa i els seus entorns inspiraren, persones i esdeveniments que es troben als seus drames i a la seva poesia. L'Ibsen va néixer, a dins d'una família, pertanyent, a la classe alta de Skien, però les fallides econòmiques la van afectar.\n"A la meva infantesa, Skien, era una ciutat molt feliç i sociable, al contrari del que es convertiria després" - Ibsen sobre Skien.\nBona part de la infància de l’Ibsen, és incerta. Va fer espectacles de titelles, va pintar i dibuixar, i sembla ser, que va passar molt de temps sol.\nHenrik Ibsen. Il·lustració: Axel Tallberg, 1901/Scanpix\nEl Primer drama de l'Ibsen\nAls 15 anys, l'Ibsen va ser enviat a la ciutat de Grimstad ca.wikipedia.org/wiki/Grimstad, per treballar, com aprenent, a una farmàcia. L'Ibsen havia escrit poemes des de petit, i a Grimstad, va començar a treballar en el seu primer drama, "Catilina". A Grimstad, va mantenir, una relació amb l'Else Sophie Birkedalen; una dona que treballava a la casa on vivia l'Ibsen. L'Else, va quedar embarassada, però l'Ibsen, de 18 anys, no va tenir cap contacte amb el seu fill, tot i que, va pagar el suport infantil durant els propers anys.\nEl 1850 l'Ibsen es va traslladar a Kristiania (l'actual Oslo), on durant un esdeveniment a la Unió Estudiantil Noruega, va conèixer el famós violinista mundial, l'Ole Bull ca.wikipedia.org/wiki/Ole_Bull. En Bull va ser el cap del, recent, creat teatre Det norske de Bergen: el precursor de l'escena nacional. Va oferir treball a l'Ibsen i, el 1851, aquest va traslladar-se a Bergen.\nChristiania Teater (Stortingsgata, 16- Oslo)\nDesprés d'uns quants anys a Bergen, l'Ibsen es va traslladar a Kristiania (Oslo), on va treballar al Christiania Theatre. S'havia casat amb la Susanne Thoresen es.wikipedia.org/wiki/Suzannah_Ibsen, una dona que va conèixer a Bergen. Ella va significar molt per a l'Ibsen i, per la seva obra com a dramaturg i poeta. Junts van tindre el seu fill Sigurd.\nEl 1864 l'Ibsen va abandonar Noruega. Va passar els propers 27 anys a l'estranger, interromputs, només, per breus visites al seu país d'origen. L'Ibsen va escriure les seves obres dramàtiques més famoses a Itàlia i a Alemanya. El 1891, l'Ibsen es va traslladar a Kristiania, on va morir el 1906 després d'una llarga malaltia.\nQuan l'Ibsen abandoná Noruega, abandona, el projecte nacional. Al cap d'uns anys, l'Ibsen va passar de conrear el passat a centrar-se en problemes contemporanis. L'Ibsen va assenyalar que participaria, seriosament, en el que s'anomenà, l'avanç modern.\nIbsen i, alguns dels seus personatges\nUna biografia essencial\nLa "mastodòntica" biografia, sobre la vida i l'obra d'en Henrik Ibsen, escrita, per l'Ivo de Figueiredo rosinante-co.dk/forfattere/ivo-de-figueiredo: Henrik Ibsen. "Mennesket og masken"(L’home i la màscara), títol, del llibre rosinante-co.dk/henrik-ibsen-id47433, sobre l'Ibsen ca.wikipedia.org/wiki/Henrik_Ibsen i publicada resentment. Aquests escrits, van culminar, amb dos volums que, després, es va recollir en un mateix volum i, que ara, ha aparegut a Dinamarca, amb un retard considerable. En realitat no hi ha cap motiu, per aquest retràs, però, després n’hi ha un: L’editorial Rosinante publica, aquests dies, sis de les obres més conegudes de l'Ibsen i tres novel·les, escrites, sobre alguns dels personatges d’en Henrik Ibsen, per la Merete Pryds Helle forfatterweb.dk/oversigt/zpryds00, la Vigdis Hjorth forfatterweb.dk/hjorth-vigdisi, i en Klas Östergren en.wikipedia.org/wiki/Klas_%C3%96stergren, més la biografia de l'Ivo de Figueiredo.\nAquesta, és una biografia essencial, d'un dels escriptors més grans de la regió nòrdica, conegut com el fundador del drama realista.\nEl llibre narra la vida d'en Henrik Ibsen des del seu naixement, fins que va morir. La biografia d’en Ivo de Figueiredo és la representació actual, més completa, de l'Ibsen i, insereix, la vida i l’obra d’aquest, en contextos històrics, tant socials com culturals.\n...part de l'entrevista, que va concedir l'autor de la biografia, en Figueiredo, a la premsa danesa, a propòsit, de la publicació del seu llibre, sobre l'Ibsen, a Dinamarca:\n"Vaig començar a llegir totes les seves cartes per donar-me una idea d’en Henrik Ibsen. Les "coses" van caure al seu lloc, perquè va saber posar-les, al seu lloc, i va construir el seu mite de manera molt eficaç. Vaig decidir que, per afavorir, la meva comprensió, de la personalitat del dramaturg, seria bo, mirar tant la història com el mite i la realitat que crea el mite i, cada vegada, em vaig convèncer més que no tenia sentit llegir, soles, les seves obres de teatre" l'Ivo de Figueiredo (autor de la biografia d'en Henrik Ibsen)\n...- Com era l’autoimatge d’en Henrik Ibsen?\n"Si hagués estat Déu, us donaria una resposta clara; hi ha experts de l'Ibsen, que pensen que són Déu, però, això no s'aplica a mí. Com es veu a si mateix ... ?, resposta, de l'Ivo de Figueiredo, una mica vacil·lant, al periodista que li va fer l'entrevista.\n"Heu pensat com de complexa és aquesta pregunta? Em nego a respondre-ho..."\n- Podeu prendre-ho com un honor que us demano...(li diu, el entrevistador)\n“Bé, doncs dic amb orgull que em negue a respondre! Però sí que puc intentar dir-ne una mica, perquè ell mateix s’endinsava molt en el seu art. El dubte i la cerca que hi trobareu reflecteixen certament alguns dels trets de personalitat d'en Ibsen. En algun moment, va descobrir, que les seves debilitats hi eren els seus punts forts. Probablement, és una part del "seu secret", que utilitzava les seves debilitats; va trobar un mètode dramàtic, propi, que li va permetre, escriure obres de teatre amb una profunda visió de l’ésser humà".\nIbsen, el "mític"dramaturg i poeta noruec.\nEn aquell moment, alguns pensaven que l'Ibsen no, només, era humà, sinó, massa humà. A la dècada de 1870, a mig camí de la seva carrera d'autor, va iniciar el seu període, com a dramaturg contemporani, durant el qual, la Nora (un dels seus personatges, més coneguts), va trencar totes les convencions quan va "sortir" de "La casa de les nines" (l'obra més traduïda i més representada del seu autor, i protegida pel Programa: Memòria del Món de la UNESCO).\nLa Hedda Gabler (retrat realista i psicològic de l'alta societat de finals del segle XIX), una de les seves obres teatrals; desprès, de estrenar aquesta obra, l'Ibsen, va ser acusat, de "glorificar" el suïcidi.\nVa ser, també, per aquesta època que va cultivar més, sistemàticament, el seu sentit de mitologitzar-se, a si mateix, i la seva obra.\n"L'Ibsen, mostra el desenvolupament interior de les seves obres i forma el mite que el poeta és una força de la natura que absorbeix la terra i la dissenya, gairebé, passivament com a poema. L’artista, amb el seu cos i la seva recepció aristocràtica (excessiva), pot copsar els estats d’ànim del món. L'Ibsen és, el model d'un poeta, realment gran, que es redueix a la natura: "No sóc jo, però el que em passa", explica, l'Ivo de Figueiredo en.wikipedia.org/wiki/Ivo_de_Figueiredo.\nLa Nora (la casa de les nines). Nazimova, 1907\n... Sis anys desprès, un fill il·legítim i una obra rebutjada, continua explicant el Figueiredo, va anar a Christiania (Oslo) a estudiar, però sobretot a escriure. No ho estava fent massa bé i, econòmicament, li anava malament; el 1851, l'Ibsen va endeutar-se fins a un punt que li va costar una condemna de 68 dies de treballs forçats a la fortalesa d'Akerhus. El va rescatar l’emprenedor violinista i compositor l'Ole Bull.\nDesprès de complir la seva condemna, va aconseguir un èxit moderat, i un major endeutament: l'Ibsen té una profunda capacitat d'equilibrar-se a la vora de la ruïna, sobretot, quan se va convertir en un home fort, abans de tornar a la capital el 1857 i assumir el càrrec de director artístic del Teatre Kristiania Norske. L'Ibsen, amb sorollós pathos, anomena els seus anys de teatre "un desplaçament fetal, repetit diàriament". Però, amb l'ajuda del poeta Bjørnson, va fer el gran pas a l'estranger: de 1864 a 1891, on l' Ibsen viu amb la seva dona Suzannah i el seu fill Sigurd, a Roma, Dresden i Munic abans de tornar a casa i passar els seus últims anys a Oslo.\n"Crec que en les darreres dècades del segle XIX els artistes van tenir la sort de tenir l'oportunitat de formular alguns dels problemes fonamentals que caracteritzen el nostre temps"...Figueiredo.\nÉs allà, al estranger, que assumeix el paper de profeta i tirà social. A Roma, el seu "odi" a Noruega, s'encén, de manera paradoxal, ja que, les seves primeres obres tenien un caràcter romàntic nacional únic.\nla fortalesa d'Akerhus\n"A partir de la dècada de 1850, la societat noruega, es va polaritzar, la política de partits i el parlamentarisme estaven en marxa i, això, plagà a l'Ibsen. Així doncs, buscà refugi en la idea escandinava, un bonic pensament i, completament imparcial; però, després arribà la batalla de Dybbøl ca.wikipedia.org/wiki/Guerra_dels_Ducats, i tot això, es desfà. Quan la idea de la nació es desfà, també ho fa l’estat, i "es torna a carregar", sobre l’individu (Noruega es va independitzar de Dinamarca en el 1814 i, per tant, a mitjans del segle XIX, encara hi havia, una història i llengua comuna (encara hi són), tot i que, sonen diferent, el noruec i el danès, s'escriuen, pràcticament, igual (una vegada, li agafes l'entonació, al Noruec, si parles danès, es clar!, ho entens tot, perfectament, i llegir-lo és encara més fàcil). En Henrik Ibsen va criticar als governs Suecs i Noruecs, per deixar a Dinamarca, sola amb la guerra contra Bismark ca.wikipedia.org/wiki/Otto_von_Bismarck.\nHenrik Ibsen. I Det Kongelige Teaters opførelse i 1903\nEl 1870, l'Ibsen, descriu, en una carta com durant el seu treball amb Brand (una de les seves obres teatrals) tenia un escorpí, atrapat, sota un got de cervesa, al seu escriptori. Quan va donar a l’animal una peça de fruita, va llançar, immediatament, el seu verí en ella, i escriu l'Ivo de Figueiredo: “No va ser així el cas del poeta? No hauria d’enganxar també el seu verí –la seva ploma de poeta– al cos de la societat per a viure, per ell mateix?"\n"És una autoconeixement molt gran que apareix, els primers anys de Roma: una violència lliure i creativa on s'abraça amb tots els seus costats dolents i, ho fa servir tot. Aquí, es reuneixen moltes línies (fronts): les tasques provincials, la llibertat postcolonial, i l'element transcendent, que és peculiar, ...la ciutat de Roma, una bàrbara formada..."\nA l'estranger, comença una "grandesa decreixent" amb l’autoimatge i, on l'Ibsen, nodreix, el seu odi a tot el noruec, un tret pas encantador..., segons l'Ivo de Figueiredo. Com que Bjørnson i altres amics de l'Ibsen se van unir perquè pogués viatjar pel món, experimentà, un deute de gratitud, però, alhora, una amenaça per a la seva autonomia. Això (l'autonomia), significà tot per l'Ibsen.\nLa Hedda Gabler del 2019\nAl mateix temps, tenia, una paradoxal necessitat de reconeixement. Com que té èxit com a dramaturg, rebrà crítiques, incloses les d'en Georg Brandes es.wikipedia.org/wiki/Georges_Brandes i en Clemens Petersen a Dinamarca i Noruega. Quan aconsegueix crítiques, es molesta pel suport que rep de l'Estat i, quan aconsegueix la aclamació pública, vol una ordre del rei. No s’atura!\n"Busca l'aristocràtic per escapar del present i, és, a través, dels poemes, que s'acosta a l'aristocràtica. Es troba molt profund i és l’element avantguardista que busca tan com l’autonomia, el despreniment complet de la societat. Així, quan l'Ibsen arriba a Roma, experimenta la primera gran alliberació de tots els vincles. Després guanya llibertat a través del mercat, ja que comença a vendre molts llibres maleïts i, es converteix, en un èxit comercial. Però, l'èxit, no serveix per a rentar la imatge del poeta".\nA partir dels primers anys de la dècada del1870, l'Ibsen guanya molts diners, augmenten les vendes de llibres i augmenta la consciència de la seva pròpia vàlua. Se deixa, créixer, una curiosa mitja barba, es vesteix d'una forma extravagant i, sap que se’l veurà. L’estratègia de marca funciona i, amb el temps es perfecciona.\n"És sorprenent observar com els voltants interpreten les seves peculiaritats i les sublimen; el seu silenci és vist com a saviesa" i ho entén. Abans del llançament, el 1888, de "La Dama és del mar", es troba a Sæby i Molde. Va al mar, mira cap a l'aigua i sap que està sent vist. Aleshores surten els diaris i escriuen sobre això, i abans que surti l'obra, ja se sàvia, que hi ha alguna cosa especial sobre l'Ibsen i l'aigua "\nGösta Ekman, actor caracteritzat com a en Peer Gynt (arquetip, de "Don Juan" nòrdic, i conegut personatge de l'Ibsen )\nDe nou: "L'Humà i la màscara", i un fort sentit dels temps. També, es nota a Gyldendal gyldendal.dk (la prestigiosa editorial danesa) en.wikipedia.org/wiki/Gyldendal, on el llegendari editor Frederik Hegel, i el seu fill Jacob Hegel, van publicar les obres d’en Henrik Ibsen seguint instruccions clares, de l'autor: Aquesta obra s’adaptarà a les vendes de Nadal, sobretot, si reediteu una altra obra i suplement, amb una versió revisada, per un tercer.\nL'Ibsen, va adoptar, un enfocament similar als teatres, en part, publicant, de forma constant, les obres teatrals en forma de llibre abans de posar-les a l'escenari i, en part, mitjançant, notes molt elaborades.\n"En Johan Ludvig Heiberg va tallar i adaptar les obres per a l'escenari, i l'Ibsen va acceptar les omissions fins als anys 1860 o 70, però, com més gran es convertí, més va exigir. Al final, l'Ibsen considerà que, tant els censors com els directius del teatre s’uniren, i, això, deu haver sabut dolç per al poeta provincial i ex-traumatitzat ex-director de teatre! ”, comenta l'Ivo de Figueiredo.\nSi us poseu davant del Teatre Nacional d'Oslo, podreu veure tres noms més amunt de l'entrada: Ibsen, Holberg i Bjørnson. Pot ser que en Holberg estigui mirant cap avall des dels núvols, però a l'esquerra de l'entrada hi ha una estàtua de l'Ibsen, de bronze, lleugerament gravada, vestida de manera discreta i amb les mans arreplegades al seu darrere, mirant indiferentment pel davant. Sembla molt diferent a en Bjørnson.\nEl Lorry restaurant, Oslo\nAl restaurant Lorry lorry.no/en que es troba, al costat, del parc del castell d’Oslo; on molts escriptors, artistes, polítics i creadors noruecs des de l'època de l'Ibsen es trobaven. El Lorry, és un escenari en si mateix, i pocs, han estat, tan conscients, del seu paper per atraure públic, com l'Ibsen.\nL'Ibsen va escriure les seves obres de teatre en danès (la llengua escrita comuna de Dinamarca i Noruega durant la seva vida).\nL'Ibsen,va rebre la Gran Creu de l'Ordre Danesa del Dannebrog ca.wikipedia.org/wiki/Orde_de_la_Dannebrog\nI que...va influir en altres dramaturgs i novel·listes com ara, en George Bernard Shaw, l'Oscar Wilde, l'Arthur Miller, en James Joyce, l'Eugene O'Neill i el Miroslav Krleža.\nPublicat per Sònia Bandholm a dimecres, de setembre 11, 2019\nDisseny escandinau: Els dissenyadors escandinaus, ...\nLes biblioteques, icòniques, d’Escandinàvia


Nom: ERMITA DE SANT PERE DELS PASTORS DE GUISSONA\nAdreça: LV- 3201, Km. 1\nRomànic Ens trobem en un moment de transissió clara cap la Ens trobem en un moment de transissió clara cap al gòtic.\nNúm. Registre / Catàleg: 716-I\nErmita de petites dimensions, tot i que amb el pas del temps s'han afegit noves construccions que s'adossen a la façana del temple.\nPresenta una sola nau coberta amb volta de canó apuntada reforçada amb quatre arcs torals. No té absis diferenciat i la coberta és de dues aigües. Al mur de tramuntana s'obra un arc de mig punt que dóna accés a una nau coberta amb volta de creueria, damunt de la qual s'aixeca el campanar. Al mur de migjorn s'obra una finestra rectangular que il·lumina la nau.\nLa façana original ha quedat substituïda per una construcció quadrada coberta amb volta de creueria, que s'obra a la nau a través d'un arc de mig punt. Presenta una portada amb arc de mig punt adovellat en la qual hi ha inscrita la data 1725 i damunt d'aquesta, dues obertures amb arc de mig punt que formen part de la torre del campanar. Emmarcant aquesta construcció trobem dues porxades simètriques cobertes amb volta de creueria que allarguen la façana. Ermita de petites dimensions, tot i que amb el pas del temps s'han afegit noves construccions que s'adossen a la façana del temple.\nLa façana original ha quedat substituïda per una construcció quadrada coberta amb volta de creueria,...\nSituada a l'antic terme de Fluvià. Apareix documentada des del 1234 a arran d'una donació.\nMemòria arqueològica Guissona Memòria variant Guissona. Pou/Martí. 11918


Comprar Kit amortiguador - muelle spax vw passat 3bg bj. 11/00- variant 11/00-05/05 1.6, 1.8, 2.0 (74-92kw) a Consultar > Passat 3bg bj. 11/00- > Vw > Kits amort-muelles > Spax > Kit amortiguador y muelles > Suspensiones | www.AutoHispania.com tienda online\nInicio » SUSPENSIONES » KIT AMORTIGUADOR Y MUELLES » SPAX » KITS AMORT-MUELLES » VW » Passat 3BG Bj. 11/00- » Kit amortiguador - muelle spax vw passat 3bg bj. 11/00- variant 11/00-05/05 1.6, 1.8, 2.0 (74-92kw)\nComprar Kit amortiguador - muelle spax vw passat 3bg bj. 11/00- variant 11/00-05/05 2.5tdi (110-132kw)


Els Verds en contra de suprimir Premi Escenes Ecològiques de Falles • Els Verds de Gandia\nEls Verds en contra de suprimir Premi Escenes Ecològiques de Falles\nNotícies / 22.12.2011\n“La supressió del premi a les escenes ecològiques de les Falles de Gandia per part del govern municipal del PP de Gandia és un gest que denota la nul·la voluntat política de Torró i el seu govern davant de la problemàtica de la contaminació de l’aire i de la necessitat de lluitar contra el canvi climàtic” ha manifestat el portaveu d’Els Verds de Gandia, Joan Francesc Peris.\nEls Verds de Gandia reaccionen molt durament a la supressió del suport econòmic de l’Ajuntament de Gandia a les escenes ecològiques de les Falles de Gandia, premi instaurat per l’Ajuntament de Gandia, l’any 2006, durant la gestió de Joan Francesc Peris al front de la Regidoria de Medi Ambient per promocionar el retorn en la construcció de les falles amb els materials tradicionals (paper i fusta) i també per obrir el debat social de la necessitat de preservar l’atmosfera de les emissions tòxiques i contaminants produïdes per la combustió de productes derivats del petroli, com és el poliuretà, element utilitzat en els darrers anys en la fabricació dels ninots de les falles.\n“La nit de la cremà de les falles s’ha convertit en un espectacle més que deplorable, quan la falla es converteix en una fumaguera negra i altament tòxica que en un moment fa desaparèixer el monument per la massiva utilització de productes derivats del petroli que li han llevat tota la màgia i simbologia de la foguera tradicional. que crema lentament la crítica i els personatges satiritzats en les Falles” ha dit Joan Francesc Peris.\nEls Verds de Gandia consideren que negar el suport municipal als premis ecològics de les Falles de Gandia, als que se presentaven molt bones escenes falleres, recuperant els materials tradicionals, molt menys contaminants que els nous materials emprats, endarrereix la qualitat de la festa fallera de Gandia, que estava a l’avantguarda d’un debat real que existeix en el món faller valencià al voltant de la pèrdua de bellesa que ha patit la nit de la cremà en els darrers anys.\n“És clar que el govern de Torró no té cap consciència ambiental quan elimina el premi de les escenes ecològiques, vol coaccionar l’ús de la bicicleta, recupera les corregudes de bous i amenaça la Marjal amb un camp de golf” ha conclòs en les seues manifestacions Joan Francesc Peris.


Ortlieb Messenger Bag Blanc comprar i ofertes a Bikeinn\nOrtlieb Messenger Bag està disponible amb vàries opcions i característiques. Escull la combinació que més s’adapti a les teves necessitats i rep-la a casa en pocs dies. Així mateix, a la botiga online de ciclisme trobaràs productes relacionats amb Ortlieb Messenger Bag. En catàleg tens la millor selecció de Alforges, amb un disseny especial per donar-te la total seguretat i tranquil•litat en tots els entrenaments i activitats esportives.


AUTOR: Serpica/A.B. DATUM I VREME: 22.11.2019. 11:49


Amanuense històric: d’octubre 2019\npd 1646 Presos polítics (i 2)\n"Vaig passar de presidenciable a presidiari. Un cop fort, però les meves conviccions són més fortes." Jodi Turull\n"Gràcies pels suports de tothom. Em defensaré, no som delinqüents. Un gran agraïment als que hi sou sempre". Dolors Bassa\n" La nostra demanda és legítima i pacífica. Com sempre: civisme i democràcia." Raül Romeva\n" Estem forts malgrat el patiment. Us veiem i ens emocionem. La vostra mobilització cívica i incansable és la nostra esperança." Josep Rull\n" Consciència tranquil·la i cap molt alt. Si ploreu, abraceu-vos, estimeu-vos, aixequeu-vos i continueu més units i més forts. Ens en sortirem." Carme Forcadell\nPublicat per edmon a 6:01 Cap comentari:\npd 1645 Presos polítics 1\n"No hi ha presó que pugui privar-nos de ser com som, de pensar com pensem i d'estimar la gent que estimem." Jordi Sànchez\n"La causa contra Catalunya és avui més que mai una causa contra la democràcia. Visca la llibertat." Jordi Cuixart\n"Seguiu, no defalliu mai, lluiteu amb optimisme contagiós. Només la voluntat de tots vosaltres farà que un dia pugui sortir de la presó." Oriol Junqueras\n"Mesos de grisor tenyits tan sols pel groc de la vostra solidaritat. Les vostres mostres de suport ens recorden que no estem sols. Gràcies!" Joaquim Forn\npd 1644 Supremacisme ets tu (i 2)\n... de vegades a Catalunya se’ns acaba la paciència i tenim la gosadia de denunciar els reiterats intents assimilistes que han arribat de ponent de 1714 ençà. I si bé és cert que els d’aquí hem de ser curosos en l’ús de les paraules, per respecte als nostres conciutadans, també ho és que el supremacisme dels fets és molt més nociu i d’efectes més duradors. La Constitució espanyola és un exemple de supremacisme lingüístic. La persecució de l’independentisme democràtic és supremacisme legal, i així ho va consagrar, no fa pas gaire, el president del Tribunal Suprem, quan va afirmar que la unitat d’Espanya és “fuente de derecho ”. La repressió policial dels pacífics participants en el referèndum de l’1 d’octubre és supremacisme agressiu i antidemocràtic, perquè anava contra un acte de sufragi que, a més, obeïa a un mandat del Parlament. I el càstig als organitzadors de la consulta, que fa mesos que són en presó preventiva acusats de rebel·lió sense acreditar cap actuació violenta, també és supremacisme perquè tothom sap que si no es tractés d’independentistes catalans la seva situació penitenciària i judicial seria una altra.\nPublicat per edmon a 5:23 Cap comentari:\npd 1643 Supremacisme ets tu (1)\n... Catalunya és un país amb un fort sentiment identitari de caràcter defensiu, perquè la seva història està plagada d’invasions i intents d’assimilació, i en els últims 150 anys ha experimentat successives allaus demogràfiques que, miraculosament, no han provocat conflictes ètnics seriosos, gràcies a l’esperit convivencial d’autòctons i nouvinguts... En canvi, l’ús polític de la immigració com a cavall de Troia del supremacisme espanyol, té una llarga tradició, força exitosa ara fa un segle, en el cas del lerrouxisme (que podríem definir com un supremacisme espanyol d’esquerres, enfront del catalanisme burgès) i més recentment el fenomen de Ciutadans, que és un supremacisme espanyol de dretes, nascut per rebentar la cohesió catalana i assegurar la primacia identitària i lingüística espanyola a l’únic territori peninsular que ha conservat la llengua pròpia amb cert èxit, malgrat les prohibicions i els atacs...\npd 1642 Incògnita Torra\n(Titulars en portada)\nEls experts analitzen què pot fer el nou Govern, si la legislatura serà de xoc o de distensió i quin paper acabarà jugant el president.\nGovern amb consellers empresonats i exiliats. L'Estat veu com una "provocació" el nou executiu i amenaça de no fer efectiu el nomenament. Jordi Turull, presidència. Toni Comín, salut. Josep Rull, territori. Lluís Puig, cultura.\n(vistaltwitter) "No es pot ni desescalar ni dialogar perquè els partits estatals estan en plena cursa electoral pel vot més reaccionari. Només es pot resistir, anar-hi i anar-hi." Mireia Boya\nPublicat per edmon a 1:01 Cap comentari:\npd 1637 Prohibit pensar\nTots els Parlaments del món fan lleis vinculants en els àmbits en què tenen competència. I tot els Parlaments del món aproven resolucions en les quals emeten l’opinió sobre qüestions que no són competència legal seva. A través d’aquestes resolucions, els Parlaments fan saber què en pensen a les institucions que tenen la competència, i els demanen que ho tinguin present... Doncs ara el govern i la judicatura espanyols plantegen una mesura ben exòtica: prohibir-li al Parlament de Catalunya parlar de segons quins temes. La monarquia, la Guàrdia Civil, l’autodeterminació de Catalunya... Al Parlament català pots discutir sobre l’autodeterminació del Kurdistan, però no pots discutir sobre l’autodeterminació de Catalunya. No és que no es pugui decidir, és que ni tan sols es pot opinar. En segons quines matèries sagrades, al Parlament queda prohibit dir què se’n pensa. De fet, queda prohibit pensar-hi.\npd 1636 Memòria antídot\nUn periodista navarrès –miracle, miracle!–, un escriptor sevillà –trenquem tòpics estúpids– i un centre català de defensa dels drets humans –a qui no agraïm prou la tasca– n’han fet la millor síntesi. Arturo Puente: " La situación hoy en Catalunya es que hay 16 personas encarceladas en dos casos diferentes, todas ellas por delitos que conllevan la violencia más grave que se puede cometer. Pero cero víctimas, cero atentados y cero armas". Isaac Rosa: " Es probable que en unos meses la operación de la Guardia Civil y la Audiencia Nacional quede en poca cosa, o en nada (sobran precedentes). Pero el objetivo ya está logrado: titulares con «terrorismo» e «independentismo» en la misma frase. Marco fijado, que luego no hay quien desclave". Centre Irídia: "Hi havia un guió preestablert. Això d’aquests dies té més a veure amb una operació política i mediàtica que no pas amb el dret. Implica la construcció de l’enemic i la degradació del dret". Fi de les cites... Pot ser, al capdavall i en peu de pau, que sí que siguem culpables: de no ser innocents. I de no creure més en la mentida feta govern.\n(Nota: com quasi sempre val la pena llegir l'article sencer a:\npd 1633 La pèrdua de la innocència (i 2)\n... Ens cal saber –però de veritat, creure-ho al fons del cor– que els bons no acaben guanyant perquè són bons. Que tenir raó no et resol els conflictes. Que la veritat ja ha deixat de ser un valor indiscutible en aquest món que vivim. Que hi ha molta, moltíssima gent, que són amics o veïns, companys de feina, persones afables, divertides, creatives, que s’ho miren tot amagats des de la barrera, procurant que la sang no els esquitxi. Que els nostres referents s’equivoquen i ens deceben...\npd 1632 La pèrdua de la innocència 1\n(Nota de l'amanuense: encara que sembli impossible aquest paper no va de la sentència... o si?)\nTinc una memòria general de com van ser els meus anys d’infantesa. I van ser uns anys, en general, plàcids i divertits, feliços. I no és poca cosa!. Tot i així, tot i que la meva infància és un lloc acollidor, no tinc cap desig de tornar-hi. Les dues primeres dècades de vida les considero una mena de classe preparatòria, un assaig general, per entrar a la vida d’adult, que és la que compta. Ser independent, prendre partit, decidir, arriscar-se... Potser per això, aquesta setmana del segon aniversari de l’1 d’Octubre, he tingut la sensació que de tot això que ens està passant i que ens ha de passar encara n’acabarem traient alguna cosa positiva. Que ens convenia créixer i perdre la ingenuïtat i que –ja ens agradaria que no fos així–...\npd 1631 Contra la sentència: Independència\n(avui no podia ser una altra cosa)\npd 1630 Espanyols (globals) pel món\nEspanya Global, l’artefacte milionari de Pedro Sánchez, hereu de l’altre artefacte milionari de Mariano Rajoy anomenat Marca Espanya, ha iniciat una nova campanya... Del que es tracta, com deuen haver endevinat els lectors més desperts, és de fer-li una neteja de cutis a la sentència dels nou catalans, sense dir-ho... Es tracta, en definitiva, de “millorar la reputació internacional del país” i de fer xerrar experts locals (suposo que els paguen) per dir que “Espanya és una democràcia consolidada”. Si la sentència fos absolutòria, no caldrien ni vídeos, ni experts, ni viatges, ni díptics (en definitiva, no caldria la pasta que s’hi deixaran) perquè la cosa es demostraria sola...\npd 1629 Resposta o respostes\nÉs possible imaginar moltes accions de resposta a una més que possible sentència condemnatòria contra els presos polítics. Però la màxima eficàcia simbòlica i pràctica de qualsevol d’aquestes respostes demana que hi participi molta gent, desenes de milers de persones. L’impacte de la resposta és proporcional al nombre de ciutadans que hi participin. Així, siguin quines siguin les accions, és més gran la força política d’una de cent mil persones que la de cinquanta de simultànies de dues mil persones cadascuna... Al sobiranisme li convé més una acció compartida per molts –encara que no sigui la que agrada més a tots– que no pas una dispersió en la qual cadascú faci l’acció que més li agrada, encara que cadascuna per separat sumi poc. Hi ha prou coincidència de fons –i de necessitats!– entre els diversos agents polítics i socials del sobiranisme per intentar trobar-la...\nPublicat per edmon a 11:13 Cap comentari:\nEl mal que el PP ha fet, amb els seus inacabables casos de corrupció protagonitzats per personatges encorbatats i engominats, a la idea de política com a servei públic és colossal i ja omple un llarg capítol de la història d’Espanya.\n"Judici a la justícia: la justícia com a institució independent i democràtica a Espanya no existeix. Els catalans ho saben des de fa anys. Ara la ciutadania espanyola ho acaba d'expressar davant del món: no confiem en jutges, fiscals, policies i guàrdies civils: ens fan por"\nPublicat per edmon a 23:27 Cap comentari:\npd 1625 Col·lapses\n... La velocitat amb què arriba la darrera vergonya no deixa temps per pair la penúltima indignació ni per endreçar el desordre de les males notícies. Temps convulsos, doncs, temps d’estranys trànsits –el vell no mor, el nou va naixent– i temps d’excepció permanent. Sotmesos a prova d’estrès, es tracta de no defallir mai ni enlloc. Ni un segon... el TC porta set llargs anys petant-se la sobirania política del Parlament de Catalunya, matxacant la legislació fiscal, social o ambiental que s’hi aprova... Perquè si alguna cosa hem après és que on hi ha abús hi ha solidaritat, que on hi ha poder hi ha resistències, que cal seguir obrint per baix el que volen tancar per dalt i que ni afònics deixarem d’alçar la veu. En l’aprenentatge continuat que, finalment, la millor sobirania és estar a prop –molt a prop– dels que lluiten i lluny –ben lluny– dels que manen ordint els col·lapses, els abusos i les desigualtats. Descol·lapsem-nos, doncs. Fent. Desobeint. Construint.\npd 1624 El criat de dos amos\nSánchez es deu a la majoria social i política –amb l’esquerra i els nacionalistes– que li va donar la presidència en la moció de censura i la victòria a les eleccions. Però, home d’ordre, es deu també als poders fàctics que no volen que governi amb Podem i encara menys amb els independentistes. Es deu a dos senyors contraposats. Per tant, com el personatge de Goldoni, Sánchez es dedica a fer equilibris, jocs de mans i comèdia. No vol ser investit en cap cas amb els vots de Podem. Però necessita que sembli culpa de Podem. Només acontentarà una mica els dos amos si pot governar sol –amb equilibris de funàmbul– o si d’una manera desesperada Ciutadans li acaba donant els seus vots. Ara està dedicat a una representació teatral; fer veure que negocia amb Podem i esperar que l’establishment, espantat, pressioni Ciutadans. I si no, anar a eleccions a veure si amb cartes noves té una jugada millor. Estrictament, un 'pícaro'.\nPublicat per edmon a 23:01 Cap comentari:\npd 1623 "Non plus ultra" (i III)\n... Les pors que han impedit evolucionar a la societat espanyola, les inseguretats que fan que encara avui el nacionalisme espanyol necessiti enemics interiors i exteriors per assegurar la seva preeminència a la Península... una Espanya que no ha estat capaç d’assumir, per por i inseguretat, les seves diversitats i que ha vist com es degraden la llibertat, la fraternitat i la igualtat... l’estat d’Espanya i dels seus símbols és lamentable. La monarquia ha d’empresonar cantants, la justícia es retroalimenta de la creació de causes que la justifiquen.... Han hagut de substituir el terrorisme d’ETA pel dels CDR per mantenir la cohesió d’un Estat les elits del qual participen dels beneficis de l’empobriment de la seva gent... Estic segur que ho podrem superar, vull dir que encara en veurem de més grosses. Encara sort que Espanya té Catalunya com a vàlvula d’escapament. Espanya té una por atàvica a l’inconegut i cada generació renova la por al futur, a l’exterior i a la diferència. D’aquí l’etern sentiment d’inferioritat davant els altres països europeus. D’aquí la descàrrega d’ira de l’Estat amb els petits.\npd 1622 Ara és demà\n«La justícia és com la serp: només mossega els descalços» Monsenyor Óscar Romero\n" els mateixos que absolen ultres amb bazuques són els que empresonen activistes no-violents. Qui s’hi vol quedar en un Estat així?"\nAra que la no-violència és tan sospitosa, que salvar vides a la Mediterrània és delicte i que aixecar barreres de peatges tants cops rescatats pretenen que sigui terrorisme... Ara que la criminalitat s’estén a la dignitat dels CDR. Ara que un jutge continua intervenint la democràcia i tot un país dictant qui pot ser o no candidat a la Generalitat, bandejant les urnes i enfotent-se'n. Ara que el ministre de torn diu que no ens podem defensar i que no podem criticar ni denunciar els jutges, com si fossin una casta intocable, infal·lible i irrefutable: la mateixa Veritat revelada... Ara, més que mai, és quan menys cal normalitzar la mentida, quan no es pot desistir en la lluita i quan no podem defallir...\nPublicat per edmon a 5:32 Cap comentari:\npd 1621 La causa és justa\n La qüestió catalana ha anat esdevenint, involuntàriament, tan laberíntica que de vegades cal anar al principi de tot i afirmar amb rotunditat que la causa és justa. La reivindicació del dret dels catalans a decidir el seu futur democràticament és justa. Després podem discutir les estratègies, els lideratges, els temps i les formes. Però el fonament és una reivindicació justa, com ho era la dels escocesos i la dels quebequesos, que van poder exercir aquest dret a decidir el seu futur sense topar ni amb un mur inamovible de negatives ni amb una repressió indigna. No hi ha res de substancial que pugui servir per reconèixer aquest dret a escocesos i quebequesos i negar-lo als catalans. I si hi ha unes lleis a Espanya que impedeixen dur a terme aquesta reivindicació justa, el que és injust són aquestes lleis. De la mateixa manera que és injusta la repressió que es deriva d’unes lleis injustes i que persegueix i castiga actuacions pacífiques per tal de dur a terme una reivindicació legítima... hi tenim dret. Potser ja sense somriures, però com sempre pacíficament.\npd 1620 La banalització del terrorisme (i 2)\n... Si ara l’Estat ens empeny a la violència, és perquè sap que la seva repressió deixarà de tenir límits i deixarà de rebre crítiques dels líders d’altres estats. Mantinguem-nos, doncs, inamoviblement pacifistes, però intentem no quedar-nos aquí. És evident que els CDR no són kale borroka. Però potser hauríem de fer alguna cosa més que fugir del terrorisme com del dimoni: hauríem d’atrevir-nos a denunciar el pervers constructe que ha acabat generant. I hauríem d’entendre que si aquest constructe no hagués esdevingut ideològicament hegemònic, ara alguns jutges no es fregarien les mans mentre engiponen euro-ordres on la desitjada violència s’encarna en nosaltres. La banalització del terrorisme també és això: limitar-se a escapar del seu estigma en comptes de plantar cara a l’autoritària ideologia que l’alimenta i que ara ens amenaça més que mai.\npd 1619 La banalització del terrorisme 1\n... Quan un col·lectiu lluita per uns drets bàsics que un estat li nega violentament, el fet que recorri a la violència no fa menys justos els seus objectius, ni menys injust aquell estat. Fa injustos, en tot cas, els mitjans per assolir-los... Que coses tan evidents es diguin tan poc dona una idea del mal que ha fet el terrorisme : un constructe ideològic que, de manera tan implícita com efectiva, projecta únicament el seu estigma sobre la violència política d’un no-estat contra un estat... És un constructe que atempta contra la democràcia perquè dona als estats un poder impune i desproporcionat...


Méteo K. La capa d'ozó | Curriki\nMéteo K. La capa d'ozó\nEl progama "Méteo K" analitza, en aquest capítol, què és la capa d'ozó, per què serveix i com es pot conservar. El periodista Xavier Duran explica que l'ozó és un gas, és una de les formes en què es presenta l'oxigen. Si a la superfície terrestre és nociu, quan es troba a gran altura, entre quinze i cinquanta quilòmetres, s'acumula i forma una capa protectora que ens protegeix dels raigs utraviolats del Sol. Això és el que anomenem la capa d'ozó. L'ozó es distribueix irregularment sobre el planeta. La capa té més gruix sobre l'equador i menys als pols. L'any 1985, els científics van descobrir que la quantitat d'ozó que hi havia damunt de l'Antàrtida havia minvat molt. Per això, quan parlem del forat de la capa no vol dir literalment que n'hi hagi un, sinó que hi ha menys gruix d'ozó. Aquesta disminució de la concentració d'ozó ha estat provocada, entre altres coses, pels productes anomenats CFC, clorofluorocarbonis, que són els gasos usats en esprais que en arribar a l'atmosfera destrueixen l'ozó. Durant els últims anys, molts països han prohibit l'ús dels esprais que emeten aquests gasos. Així i tot, encara es fan servir en refrigeradors i aires condicionats. Si la disminució de la capa d'ozó continua augmentat pot provocar més cremades greus si ens toca el sol, que les plantes creixin menys, danys a la vida submarina i que tinguem menys defenses per combatre bacteris i virus.\nEUN,LOM,LRE4,hdl:10494/38512,work-cmr-id:38512,MERLI:merli/5449,ilox,learning resource exchange,LRE metadata application profile,LRE


"Parar, reflexionar i seguir" –\n“Parar, reflexionar i seguir”\nPosted at 11:08h in General\tby\tcirculaculturaAdmin 0 Comments\nCom diu Julieta Piastro la identitat forma part d’un joc de mirades i històries de les persones i no té a veure amb la veritat absoluta. L’experiència ens mostra que la identitat col·lectiva necessita espais i temps per a ser revisada, i les persones que conformem col·lectius necessitem temps per a reafirmar-nos, generar confiances i aliances i posar en joc les nostres vivències i experiències. En l’àmbit professional parar, reflexionar i seguir, són tres verbs que sovint costa trobar-los en relació i alhora són accions necessàries per a la construcció de la identitat professional.\nA la cooperativa ens dediquem principalment a acompanyar processos d’infants, adolescents i joves en espais de participació. Durant aquest darrer any 2020 vam veure com les trobades amb els grups passaven a ser mediatitzades per una pantalla. Desapareixia el caliu de les sales, els jocs, els silencis, els gestos, els cossos… i a mesura que passaven els dies es generava una distància entre ambdues parts -l’equip professional i el grup participant- difícil de sostenir en alguns moments.\nPerò, a partir del mes de febrer d’aquest any 2021, les trobades presencials van començar a funcionar de nou, i per això hem volgut adaptar un altra vegada les dinàmiques i maneres de relacionar-nos. Hem necessitat donar espai per a compartir aquests mesos viscuts i sobretot, connectar de nou amb l’interès compartit dels projectes i les persones que el conformen.\nEl passat 31 de març, tot just abans de marxar de vacances de primavera, les tres treballadores de Circula Cultura ens vam prendre un temps per a revisar les nostres pràctiques com a dinamitzadores.\nEntenent el conflicte com a motor de canvi, hem pogut parar i compartir entre nosaltres situacions que hem viscut a instituts, espai públics, centres socioeducatius i reflexionar sobre: Quins eren els objectius de la trobada? Qui en formava part? Què va passar i què no va passar? Com et vas sentir? Ara, què canviaries? Per què? I la resta, que ho veiem des de fora… Què faríem diferent?\nFruit d’aquest espai de reflexió compartida hem extret unes orientacions per seguir amb la dinamització , generant un document viu i en constant construcció que ens servirà de guia per a les accions que estem realitzant enguany i les que vindran.\nDesprés de fer aquest exercici reflexiu, una de les coses que més hem destacat és el fet que, després de mesos de dinamització virtual, la presencialitat ens torna a mostrar quelcom de nosaltres i dels grups que no podem oblidar: la diversitat.\nCal centrar-nos molt en com acompanyem, quines respostes donem i sobretot de quina manera treballem en equip per a acollir de la millor manera les diversitats (físiques, expressives, gènere, llengua, origen, cossos, identitats, etc.), les dels nois i noies, les nostres i les dels processos que vivim.\nVam fer especial èmfasi en les nostres respostes davant les diferents energies dels grups i també quan trobem faltes de respecte entre participants. Quan trobem relacions de poder que estan passant i que no ens agraden.\nSovint costa fer visible que quelcom no està fluint, que hem arribat a un límit, que potser la dinàmica no està ajustada al moment del grup o que el grup ha perdut les ganes de seguir el fil… i per tant, les dinamitzadores tenim la responsabilitat d’acollir-ho i fer un gir. Compartim amb vosaltres la importància de preguntar i preguntar-nos: Què necessiteu? Com esteu? Com seguim?\nEns hem adonat que ens és molt útil expressar i compartir entre nosaltres i amb el grup, i també posar sobre la taula quines necessitats tenim les dinamitzadores. I accionar eines que recullen, acullen o transformen aquelles necessitats i per tant, l’ambient dels grups. Una mena de permetre’ns parar, reflexionar i seguir in situ. Perquè si no ho fem, “deshumanitzem” els espais col·lectius, ens tractem com a màquines que “han de poder amb tot sempre” sense ser sensibles al que és invisible, que està passant i que segurament és important per avançar col·lectivament. En definitiva, trobar l’equilibri de l’acompanyament i la corresponsabilitats entre tots i totes.\nTambé vam donar pes en els debats a la comunicació entre l’equip. A nosaltres ens agrada ser dues dinamitzadores en els espais que acompanyem, ja que quatre ulls i quatre orelles reben més que no dues. A més a més, dues referents poden aportar maneres de fer, ser i estar diferents i trobar l’encaix segons cada situació. Però per a fer equip, per a anar “a l’una” vam compartir necessitats pròpies i vam extreure orientacions per a donar-nos suport, cura i sumar en la pràctica:\nCompartir què espera cadascuna de nosaltres de les sessions i què necessitem de l’altra companya.\nTreballar la comunicació verbal i no verbal durant les sessions per a facilitar la presa de decisions entre dinamitzadores.\nPrendre consciència dels rols i habilitats que de manera natural emergeixen i posar-los en joc tenint en compte les diferents situacions que ens trobem en l’acompanyament.\nDonar-nos temps de valoració entre les dinamitzadores després de les sessions: Com ens hem sentit? Què hem vist, identificat entre nosaltres? I amb el grup? Davant del canvi, conflicte… com hem reaccionat? Ens hem sentit a gust?\nDemanar feedback a altres educadores si n’hi ha i/o generar espais de supervisió i suport.\nEns deixem reflexions que no apareixen en aquest article, esperem compartir-les en altres moments on parem, reflexionem i seguim escrivint i compartint sobre la identitat professional.\nAixí doncs, com ens diu Marí Ytarte, “la identidad necesita por tanto de espacio de afirmación” i nosaltres, en tant que educadores sempre en formació, necessitem aquests espais d’afirmació que de mica en mica construeixen la nostra identitat.\nPiastro, J. (2019) Los lenguajes de la identidad. La Subvesión como creación. Herder. Barcelona\nMarí Ytarte, Rosa Maria. (2005) Diversidad, identidades y ciudadanías: la educación social como cultura ciudadana.


Sumarroca Brut Reserva Ecológico 2015. Comprar cava de D.O. Cava.\nInici > Escumosos>Cava>Sumarroca>Sumarroca Brut Reserva Ecológico\nAnyades disponibles Sumarroca Brut Reserva Ecológico\nSushi, Arrossos de peix, Sol, Aperitiu\nCava Brut Reserva. 15 mesos en ampolla. Capacitat: 75 cl. Celler: Juvé y Camps. D.O.: D.O. Cava. Zona d'elaboració: Cataluña. Raïms utilitzats en aquest vi: Xarel·lo.\nCava Brut Nature Gran Reserva. 36 mesos en ampolla. Capacitat: 75 cl. Celler: Sumarroca. D.O.: D.O. Cava. Zona d'elaboració: Cataluña. Raïms utilitzats en aquest vi: Chardonnay i Xarel·lo i Macabeo i Parellada.\nBrut . 14 mesos en ampolla. Capacitat: 75 cl. Celler: Sumarroca. D.O.: D.O. Cava. Zona d'elaboració: Cataluña. Raïms utilitzats en aquest vi: Pinot Noir.


Amputen diversos dits a Ainhoa Arteta després de patir un infart Amputen diversos dits a Ainhoa Arteta després de patir un infart – El Món\nAmputen diversos dits a Ainhoa Arteta després de patir un infart\nLa soprano hauria patit una aturada cardíaca molt llarga, el que hauria causat necrosi en alguns dits\nAinhoa Arteta, a 'Masterchef' - TVE\nJennifer Navarro 10/09/2021 3:02 pm\nMales notícies per a Ainhoa Arteta. Els metges han hagut d’amputar diversos dits a la soprano, que hauria patit un infart a finals del mes d’agost. La notícia no s’hauria filtrat a la premsa fins ara, que la revista Semana assegura en exclusiva que el seu estat de salut és delicat. Arteta hauria patit una aturada cardíaca de tanta duració que alguns dels seus dits s’haurien acabat necrosant. Els metges els haurien hagut d’amputar d’urgència, segons informa la revista.\nAquest no és l’únic problema de salut que ha patit la cantant en els últims mesos. Recordem que aquest estiu va haver de ser ingressada d’urgència per una infecció al ronyó que va derivar en sèpsia. Li van donar l’alta el 25 d’agost, des de quan es troba a Bilbao recuperant-se de l’ensurt. La seva salut s’ha vist molt debilitada des que es contagiés de coronavirus, el que va afectar-la tant fins al punt de necessitar traslladar-se per l’aeroport en cadira de rodes per no quedar esgotada del tot.\nAinhoa Arteta, en un reportatge d’Europa Press\nTot això pel que fa a la salut, però a aquesta situació se li han de sumar els problemes personals amb el marit que han derivat en una separació. Fa només un parell de dies es filtrava a la premsa que la parella ha decidit divorciar-se només dos anys després de la boda, el que suposa la quarta separació de la soprano. Ara se centra en recuperar-se de tot plegat, encara que ella encara no s’ha pronunciat sobre l’infart, la pèrdua dels dits i ni tan sols del divorci. Sempre ha estat molt discreta respecte a la seva vida personal, però és d’esperar que digui alguna cosa ara que aquesta situació s’ha filtrat a la premsa. Un silenci que no ha impedit que els seguidors comencin a omplir els seus perfils de la xarxa de missatges d’ànims i bons desitjos.


Nius del Paradís » Deducció de la quota col·legial\nDeducció de la quota col·legial\nDeducció a la Declaració de Renda de les quotes de col·legiació\nArticle de Tràmitpinos\nCal diferenciar el tractament de les quotes, a efectes de la seva deducció, segons si els nostres ingressos són per Rendiments del Treball o per Activitat Professional.\n1. Si som assalariats, les quotes a col·legis professionals son deduïbles, amb un límit de 500,00€ anuals, només si la col·legiació té caràcter obligatori per a l’exercici del treball. En el cas del Col·legi Oficial de Disseny Gràfic de Catalunya, en no tenir caràcter obligatori, no són deduïbles.\n2. En cas d’activitat professional, seran deduïbles totes les despeses que estiguin vinculades a l’activitat econòmica, per tant les quotes són deduïbles. S’hauran d’incloure a la partida “d’altres conceptes/despeses deduïbles” on han de figurar les quotes satisfetes a corporacions, cambres i associacions empresarials constituïdes legalment.\nControl de la Seguretat Social als empresaris/professionals que fan altes i baixes d’autònoms\nDarrerament, i degut a la crisi, s’ha tornat habitual que alguns empresaris i professionals vagin alternant els períodes d’alta d’activitat (IAE) i d’autònoms amb períodes de baixa, per adaptar-ho al volum de feina i, sobretot, per deixar de pagar les cotitzacions a la Seguretat Social durant alguns mesos.\nS’ha tingut coneixement que, havent detectat aquest fet, la Tresoreria de la Seguretat Social es planteja procedir, en uns mesos, a informar a la Inspecció per tal que revisi aquestes situacions amb el que això podria comportar de fer cotitzar pels mesos que, havent estat de baixa, es demostrés que realment s’havia treballat, amb imposició de les oportunes sancions.\nEduardo Amaro wrote:\n27 maig, 2013 a les 15:14\n¿Podrían aportar esta misma noticia también en castellano? Sería de gran utilidad saber como puedo desgravarme las cuotas del colegio al igual que los compañeros catalanes.\nEduardo Amaro. Núm colegiado: 301


II Concurs de Fotografia Jove | Viu Marratxí\nII Concurs de Fotografia Jove\nRedacció | 21/02/2013 | Seccions: Al Dia, Entitats Ciutadanes, Serveis\nD’els Espais Joves de Marratxí\nDes del passat 14 de febrer i fins el dia 18 de març tots els joves de Marratxí, de entre 14 i 35 anys poden presentar fins a tres fotos al II Concurs de Fotografia Jove, que organitzen els Espais Joves, promoguts per l’Àrea de Joventut de l’Ajuntament de Marratxí, conjuntament amb l’Estudi fotogràfic Laura Jaume.\nEl tema de les obres ha de ser “Els Joves de Marratxí” i es vàlida qualsevol tècnica fotogràfica. Les fotos s’han d’enviar per correu electrònic a pontespai@gmail.com, en format en format JPG i s’ha de posar el títol de cada una, a més del nom, adreça, telèfon i el correu electrònic de l’autor.\nPrimer premi: Un vale de 40 € a l’estudi Laura Jaume fotografia.\nSegon premi: Un vale de 20 € a l’estudi Laura Jaume fotografia.\nLes obres exposades es publicaran al Facebook el dia 19 de març i es podran votar des d’aquesta data fins el 25 de març, per tal de adjudicar el 2n premi. El primer premi serà designat pel jurat, format pels responsables dels Espais Joves amb la col·laboració especial de la fotògrafa i coorganitzadora del concurs, Laura Jaume, atenent, a més de la qualitat fotogràfica, als següents criteris: adequació al tema proposat, originalitat i títol.\nEls dos premis atorgats es lliuraran el divendres dia 5 d’Abril, a les 19:00 hores a l’Espai Jove d’Es Pla de na Tesa.\nEtiquetes: Ajuntament, Espaijove, Fotografia


Avís sobre les cookies – Art Deluxe Apartament | Web Oficial | Apartaments a Benicarló\nAquest avís sobre les cookies aplica a www.apartamentolart.com, que és propietat i està operat per Art Deluxe Apartament, i descriu com fem servir les dades personals que recopilen les cookies i altres eines, com ara els píxels, (en endavant "Cookies") al nostre web www.apartamentolart.com (en endavant "Web").\nSi en el teu cas vols que es deixin de fer servir Cookies amb les finalitzats que es descriuen aquí i no trobes cap opció per donar-te de baixa directament (com per exemple, a la configuració del navegador), posa't en contacte amb apartamentoart@gmx.com .\nSi tens cap pregunta o queixa sobre com processem les teves dades personals o vols exercir algun dels drets que es descriuen en aquest avís, pots posar-te en contacte amb nosaltres a: apartamentoart@gmx.com . També pots posar-te en contacte amb l'autoritat de protecció de dades local.


Home Parc del Serrat\nHorari agrobotiga: 9 a 16h de dilluns a divendres\nDissabtes i diumenges segons calendari d'activitats\nEl Parc de les Olors del Serrat és la seu central de la Xarxa Parc de les Olors.\nL’any 2015 vam comprar la finca del Serrat de Santa Eulàlia de Ronçana per poder concentrar i ampliar les activitats\nque havíem iniciat al Parc de les Olors de Vall de Ros (Riells del Fai).\nEl Serrat és una finca agrícola de més d’onze hectàrees envoltada de bosc. Hi cultivem més de 100 espècies de plantes aromàtiques, culinàries i medicinals.\nA més del cultiu, processem la planta, elaborem productes a la pròpia finca ,els venem a l’agrobotiga i fem activitats divulgatives.\nLes activitats de divulgació tenen diferents formats i s’adapten al públic destinatari.\n-ACTIVITATS PROGRAMADES: Des del Parc de les Olors del Serrat proposem una agenda d’activitats on us podeu inscriure lliurement i també fem packs d’activitats amb altres operadors del nostre entorn. - Cada mes des del Parc de les Olors del Serrat proposem dues activitats: la visita guiada, activitat matinal on es fa una immersió al món de les plantes medicinals i a les nostres instal·lacions. i un dia al parc on es fa un taller temàtic, un taller de cuina i dinar al Parc. Quan arriba el bon temps també fem festes temàtiques com la de la lavanda...\nSi sou una empresa, una escola o centre formatiu, una família o bé un grup d’amics , una agència de viatges....ens podeu demanar una activitat a mida.\nLa constitució del Centre Especial de Treball i el Centre Ocupacional de TIRGI respon a la ferma voluntat d’uns professionals que treballem per a la igualtat de drets de les persones qui, per diferents circumstàncies, estan en situació d’exclusió social i que han tingut menys possibilitats d’obrir-se camí dins la societat i en concret, en el món laboral. Pretenem que les persones ateses puguin adquirir una millor qualitat de vida, valorant-les pel seu esforç abans que pel resultat d’aquest, exigint no obstant això, a cadascú el màxim segons la seva capacitat, afavorint l’autonomia personal i la integració social.\nEL JARDÍ VISITABLE\nAquest espai esta pensat per a ser un espai cultural i educatiu de trobada intergeneracional, tot recuperant els valors associats a la cultura de les plantes aromàtiques i medicinals. Dividit en cinc parterres, els quals ens permetran conèixer les diferents espècies i les seves qualitats. Durant l’hivern, el jardí visitable conté un mínim de 30 espècies, però a mesura que va entrant la primavera, hi podem arribar a trobar fins a 87 espècies de plantes de plantes aromàtiques i medicinals, més les que creixen de forma espontània a l’entorn.


Urologia - SYNLAB\nComptem amb una àmplia cartera de proves d’urologia, gràcies a la qual oferim un servei capdavanter, professional i innovador, basat en l’eficiència i la millora constant, tant tècnica com humana.\nEl nostre equip d’especialistes dona suport telemàticament amb els resultats, tant a metges com a pacients. En aquest últim cas, sempre de la mà dels metges prescriptors. També aconsellen sobre el tipus de proves que cal fer per aconseguir el millor diagnòstic del pacient.\nA SYNLAB prioritzem la qualitat i disposem de la norma ISO 9001:2008, per a la gestió integral de tots els processos i serveis en cadascuna de les fases; la norma i l’acreditació segons la Norma Tècnica UNE-EN ISO 15189 i UNE-EN IEC 17025.\nCàncer hereditari - aquests panels permeten detectar alteracions en gens implicats en el desenvolupament de càncer hereditari, tant de pròstata com renal.\nBladder EpiCheck - és un test epigenètic que es fa amb una mostra d’orina i es basa a identificar un únic panel molecular 15 biomarcadors moleculars mitjançant un procés bioquímic.\nSTOCKHOLM3 - és una prova no invasiva de cribratge per detectar càncer de pròstata agressiu (definit com a Gleason ≥7). A través d’una mostra de sang analitza diferents paràmetres.\nOncotype DX GPS -el test genòmic Oncotype DX GPS® per a càncer de pròstata permet identificar adequadament els pacients per a vigilància activa o tractament immediat.\nEl principal valor afegit del laboratori d’anatomia patològica de SYNLAB és:\nL’ampli equip de professionals que permet compartir el coneixement i l’experiència entre tota la xarxa d’experts.\nL’equipament d’última tecnologia, que permet implementar qualsevol mena d’anàlisi\nL’automatització màxima de tots els processos de laboratori.\nEls fluxos de treball duplicats, que permeten que el termini de lliurament de resultats no es vegi mai afectat.\nEl sistema de patologia digital permet assistir en remot a activitats assistencials i comitès interdisciplinaris.\nEl diagnòstic patològic en totes les especialitats.\nA continuació es descriuen altres panels relacionats amb el càncer hereditari que es poden trobar a la cartera de SYNLAB:\nPanel Síndrome d’Alport\nPanel Acidosi tubular renal\nPanel Síndrome de Bardet-Biedl (SBB)\nPanel Síndrome nefròtica\nPanel Poliquistosi renal\nPanel Síndrome urèmica atípica\nSYNLAB posa a la teva disposició proves complementàries que et poden ajudar a determinar el tractament més adequat per al teu pacient:\nAnalítica clínica: analítiques hormonals, proves complementàries, etc.\nAnàlisi farmacogenètica: avaluació de la toxicitat al tractament.


Sessions informatives del programa de consolidació del treball autònom\nAl mes de febrer se celebraran una desena de sessions informatives a diferents ciutats sobre les accions del programa de consolidació.\nEls treballadors autònoms ja poden inscriure’s a les sessions informatives del nou projecte pilot impulsat per la Generalitat per a la consolidació de les activitats dels treballadors autònoms. Aquestes accions complementen les que es desenvolupen en el marc de la xarxa Catalunya Emprèn, que és el programa de suport als projectes empresarials de la Generalitat que ofereix suport específic als emprenedors.\nPel que fa al contingut del programa de consolidació del treball autònom, contempla dos tipus d’accions:\nFormació estratègica en gestió empresarial i servei d’assessorament personalitzat per afavorir la consolidació dels negocis dels treballadors autònoms. Són accions adreçades a autònoms amb una antiguitat d'entre 1 i 5 anys.\nAssessorament i acompanyament a treballadors autònoms en els processos de negociació creditícia amb les entitats financeres. Són accions adreçades a autònoms amb una antiguitat mínima de 6 mesos.\nL’aparició d’aquest programa respon a una necessitat identificada per la Generalitat i les entitats representatives del sector, que demanen que l'Administració doni suport als treballadors autònoms més enllà de la fase de creació de la seva empresa.\nDurant el mes de febrer se celebraran una desena de sessions informatives sobre les accions del programa de consolidació a diferents ciutats. Podeu consultar els llocs i les dates de celebració de les sessions informatives, així com el mètode d’inscripció, en l’enllaç següent.\nTAGS forma't; emprèn\nCerdanyol Oberta Carme carmona formació Cerdanyola Oberta; PRUAB; Innova CIT cotxe elèctric networking fira mòbil PRUAB Servei Municipal d'Ocupació, Empresa i Promoció Econòmica pimes Cerdanyola Oberta; UAB; Innova Cerdanyola empresarial Cerdanyola Oberta; PTV mòbils finançament Sincrotó Alba ASCAMM economia catalana llibre Internet format universitat innova internacionalització notícia economia mundial AB-BIOTICS Cerdanyola Oberta; feina exportacions Cerdanyola Oberta; Cerdanyola Oberta; FCIS Cerdanyola Oberta; Cerdanyola Empresarial notícia aeptv UAB; Cerdanyola oberta; Innova Cerdanyola Oberta; innova ajuts emprenedors atur Cerdanyola Oberta; Accelera el creixement; recerca tip premi Cerdanyola Oberta; feina; Polítiques Socials Municipals UAB internacional emprenedors PRUAB; Cerdanyola oberta; Innova PTV; Parc Alba; Cerdanyola Oberta; Sener; Innova Cerdanyola Oberta; Eurecat TIC ajuts recerca i innovació Cerdanyola Oberta Servei Municipal d'Ocupació gamification empreses UAB; Cerdanyola oberta; Talent Empresa i Promoció Econòmica sostenibilitat Cerdanyola Oberta; atur; economia emprenedoria PTV B30 PTV; Cerdanyola Oberta; Innova Semàfor econòmic biotecnología sincrotró Alba innovació talent Ajuts i subvencions; PRUAB; Cerdanyola oberta; Innova Atur; ocupació; Cerdanyola Oberta; Servei Municipal d'Ocupació Cerdanyola Oberta; UAB Ajuntament de Cerdanyola del Vallès; Cerdanyola Oberta forma't jornada ajuts i subvencions empresa investigadors ajuts TIC CECOT atur; Cerdanyola cooperació Ajuntament Cerdanyola Empren web coopera UAB; Cerdanyola Oberta càpsula alta tecnologia comerç 2.0 App Cerdanyola Oberta; Ajuts i Subvencions ocupació xarxes socials cerdanyola Cerdanyola Oberta; Pruab


Esta base de dades ens dona informació de més de 8.000 persones que va ser deportades. L'estudi el van realitzar Benito Bermejo i Sandra Checa després de molt temps investigant en arxius nacionals i internacionals. Els seus resultats es van publicar al llibre Españoles deportados a los campos nazis (1940-1945), editat pel Ministeri de Cultura en 2006. Aleshores tota eixa informació es va digitalitzar en un catàleg que es pot consultar online.\nBuscant en la base de dades vaig trobar referències de gent de la Foia de Castalla que van acabar en aquestos llocs tant infernals. Per això vos he fet una relació d'aquelles persones ordenada per pobles de la Foia i que vos adjunte baix. De totes formes si entreu a este web i clickeu sobre cada nom, la base ens ofereix informació adicional sobre la persona seleccionada. Tal informació correspont al nom del camp de concentració on va estar, duració, pressó, deportació... Una informació realment dura.\nNom Població Estat Data\nBERNABEU PÉREZ, Victoriano Castalla Mort 01/09/1941\nJORDÁ RICO, Leopoldo Castalla Mort 27/04/1942\nSEMPERE PÉREZ, Juan Castalla Alliberat 03/05/1945\nVICENT BERENGUER, Fernando Onil Mort 01/06/1941\nPÉREZ PASTOR, Ángel Ibi Alliberat 01/05/1945\nPINA PÉREZ, Antonio Ibi Mort 08/12/1941\nMORATO FELIÚ, Emilio Tibi Mort 02/09/1941\nEsta documentació susposa un escaló de coneixement més sobre la història d'Espanya i la seua relació en la Segona Guerra Mundial. Tot i que Espanya no va jugar cap paper important ja que ni hi va participar a la guerra, el règim totalitari de Franco es va acostar a posicions feixistes i nazis perquè compartia part de la ideològia. Bona mostra de esta situació és aquest document que vincula el projecte Hitlerià amb l'Espanya Franquista. Aquella política ens va afectar també ací a la Foia i el resultat foren 7 víctimes que patiren els abusos nazis.\nTota una barbaritat que hem d'aprendre perquè no torne a passar.\nInteresant es tambe esta web:\nGracies a aquesta Comisio civica i Creu Roja Internacional, estant buscanme documentacio de un familiar meu, antes citat, que el van assesinar en Mathausen-Gusen.\n28 de setembre de 2009 a les 19:32\nCom els tres de Pego, ací els Tres de Castalla, i tots els que van lluitar per un món sense feixisme...Que no s'oblide!\nI que desenterren a tots els que estàn en fosses comuns repartits per tota la Penínusla!\nEixos també conten...Adivineu qui vol passar pàgina i oblidar-los, no?\nJo per descomptat que ho se....\nEls fills dels mateixos que els van soterrar després d'assassinar-los...\nSalut i enhorabona pel bloc!!!\n28 de setembre de 2009 a les 22:18\nEsta gent hauria d'estar reconeguda com a víctimes de la violència. En Castalla només hi ha un monument d'eixes característiques, que només recorda les víctimes del bando nacionalista espanyol en la Guerra Civil, i que està a la plaça de l'església.\n14 d’octubre de 2009 a les 10:19\nMuy fuerte, acabo de leer el Crónica de Castalla, y viene este mes con una bazofia nueva. EL DÍA DE LA AMAPOLA. Es curioso observar que en este pueblo nunca se ha celebrado un homenaje a los soldados españoles caídos en campaña (y mira que los hay), tampoco se ha realizado un homenaje institucional de este calado (como mucho los minutos de silencio de rigor) recordando a las víctimas del terrorismo, y no te digo nada de las víctimas de la Gerra Civil (que este último lo puedo hasta entender, por aquello de no levantar ampollas). Pero lo del día de la amapola va más allá de lo que en principio puede parecer (una extravagancia más de nuestros vecinos de al lado) Así por este curioso evento, nuestro querido Alcalde va a pagar (con el dinero de todos por supuesto) con unos medios públicos el acto de homenaje a los caídos británicos. El precio no es otro que el debido a los servicios prestados en su lucha interna por el control del PP, pero a cambio tendremos que soportar una especie de Gibraltar en el corazón de Castalla. Y es que no nos equivoquemos, rendir este homenaje, es rendir homenaje a Sir Francis Drake (con la de españoles que este pirata mató), o a los soldados británicos muertos en la Guerra de Irak (contra la cual parte de Castalla nos manifestamos), o un número altísimo de guerras coloniales de difícil justificación desde la perspectiva española y/o humana. Sinceramente lo considero una aberración moral. Si lo que pretendían era integrarse en nuestra comunidad (cosa que dudo mucho), creo que no es precisamente lo más adecuado recordar guerras (cuantos españoles no habrán matado esos soldados británicos caídos a los que ahora homenajea nuestro Alcalde) podrían haber celebrado el día de la ama de casa o cualquier otra cosa menos eso y con parada militar y todo, en la plaza de mi pueblo. Más que una integración esto parece otra invasión. Está muy bien lo de la nueva concepción de la Europa de los 27, pero no se puede confundir cuales son nuestros muertos y a quién se le rinde homenaje. Cada uno a los suyos, o es que acaso harían ellos lo mismo con nosotros en cualquier pueblecito de Gran Bretaña. Lo dicho Gibraltar en mi pueblo.\n29 d’octubre de 2009 a les 1:32


El president de l’Ens parlarà del patrimoni cultural immaterial i l’associacionisme cultural a Mèxic\nEn qualitat de membre del consell assessor de l’Institut del Patrimoni Cultural Immaterial (IPACIM), el president de l’ENS es desplaçarà a Mèxic per explicar l’experiència catalana en la salvaguarda del patrimoni cultural immaterial. Josep Vianaviatjarà al país asteca per impartir-hi tres xerrades entre el 12 i 15 de novembre. Una estada que serà possible gràcies a la invitació d’Omar Milton i Carlos Villaseñor, diputat de l’Estat de Tlaxcala i president d’Interactividad Cultural y Desarrollo respectivament, i a la col·laboració de l’IPACIM.\nLlegeix la notícia sencer a Tornaveu, fent clic aquí.


Emporio Armani CC134-300008-00010 Bijela - Besplatna dostava | Spartoo.com.hr ! - Modni dodaci Čarape Muskarac 170,50 kn\nVeličina: M - Posljednji artikl na zalihiVeličina: L - Posljednji artikl na zalihi\nRef. proizvoda: 15263439\nNema dostupnih komentara za Emporio Armani - CC134-300008-00010


Atur friccional | Economía | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nEscrito el 15 de Diciembre de 2016 en catalán con un tamaño de 6,41 KB\nEl mercat del factor treball no es competencia perfecta perque hi ha poder de mercat perque una part important de la negociació dels salaris es fa a partir dels acords entren els sindicats i la patronal. Tant aquells com aquesta tenen mes poder de negociació que un treballador o un empresari individualment com també eines de pressió (vagues o tancament temp). El preu del mercat el salari esta regulat. El sector public fixa un salari mínim per garantir una remuneració mínima de tots els treballadors de l'economia.\n: Els sindicats i les organitzacions patronals negocien uns acors anomenats convenis colectius sobre les condicions laborals en general i mes concretament pel que fa als salaris per cada categoria professional, jornada de treball, vacances, h anuals treballades,... Totes dues parts consideren les seg circumst.: La previsió sobre el comportament dels preus de manera que el treballador pugui mantenir, com a mininm el seu poder adquisitiu. Les condicions de l’anterior conveni, que son el punt de referencia es molt difícil que es renuncii a drets adquirits. Si hi ha moltes persones sense feina, les demandes salarials no poden ser gaire altes perque els treballadors davant del perill de perdre la feina no tenen gaire capacitat de pressió. La conjuntura economica, si la demanda es baixa la pressió d’una posible vaga no tindra gaires efectes sobre la patronal. La taxa d’atur:\nDesocupats (joves primera incorporació pobl activa, persones que reingresen pobl activa després de fills o estudis, treb que pleguen per acomiadament o tancament…) deixen destar desocupades (troben feina, deixen d buscar feina, malaltia, jubilació,) El nivell d’atu d’una economia es mesura amb la taxa d’atur que indica el percentatge de la població activa que esta desocupada: taxa d’atur població aturada/” activa x 100.\nAtur registrat es comptabilitzen les persones que estan inscrites a les oficines de desocupació i mostren intenció de buscar feina, no reflecteix realitat. Atur estimat: enquesta a la població activa fent una mostra representativa de famílies.\nafecta a les persones actives que busquen feina i no en troben.\nEs produeix quan els treballadors queden ociosos perque la despesa de l’economia duran certs períodes es insuficient.\ncausat per canvis en la demanda de treball en moments diferents de l’any.\ns’origina quan els treballadors deixen els seus llocs de treball per buscar-ne de un de millor.\ntreballadors a l’atur perque no tenen la formació tecnica necesaria .\nEfectes de l’atur:Economics:Caiguda de la producció real:\nno s’aprofitan els recursos disponibles,la producció esta per sota de la frontera de posibilitats de producció.\nDisminució de la demanda\nEl nivell de renda dels individus disminueix quan passen a la condició d’aturats.\nAugment del déficit public:\nSi l’atur augmenta, el sector public haura de fer front a despeses grans.\nSocials:Efectes psicologics negatius:\nfactor d’autoestima i carta de presentació social.\ndiscrimina per edad,sexe o origen ètnic.\nLadurada del atur:\nes el temps que una persona esta sense feinaTeories explicatives atur:\nIncideixen el component demogràfic,canvis tecnologics,obertura al comerç internacional,cicle econòmic.\nFuncionament mercat: classics\nL’atur es involuntari,ja que desapareixeria si els treballadors acceptessin reduir els seus salaris fins al nivell d’equilibri. La riqueza a la baixa dels salaris es la causa de l’atur.\nes mostren partidaris de recórrer a una política de demanda expansiva.Es defensa l’atur per sobre del friccional es involuntari,fet que el nivell de demanda agregada es insuficient.\nEfectes atur:curt termini:\nEl producte nacional i el nivell general de preus s’incrementa.\nl’augment inicial dels preus fa que els salaris i altres costos s’incrementin.\nés laugment general i sostingut dels preus en una economia. El seu valor es determina a partir de levolució del IPC (Índex de Preus de Consum) i el seu objectiu es lestabilitat en els preus.\nCauses de la inflació:\nExisteixen diverses teories elaborades amb el propòsit dexplicar les causes de dinflació.- Inflació de demanda: es produeix en les situacions en què la demanda de béns i serveis ha augmentat de tal manera que no pot ser satisfeta per loferta, es a dir, es produeix quan hi ha un excés de demanada en relació amb la capacitat doferta del sistema productiu del país.\n- Inflació de costos: és aquella en què lalça general del nivell de preus està motivada per lincrement dels costos de la producció, que estan constituïts pels salaris, les primeres matèries, lenergia, la mecanització, els bens i serveis adquirits a altres empreses, els costos financers i els impostos.\nEntre les mesures públiques contra la inflació de costos destaca la que anomenem política de rendes, que pretén de reduir els augments de preus per mitjà del control de taxes de creixement dels salaris i daltres rendes com ara lloguers, dividends, etç.\nEfectes o conseqüències de la inflació:\nA més de la influència de la inflació sobre els preus i la dels preus sobre els salaris, en podem destacar altres efectes:\n- Perjudica els individus que no augmenten els seus ingressos al mateix ritme que augmenten els preus.- Beneficia els deutors i perjudica els creditors.- Perjudica els individus que disposen duna determinada quantitat de fons estalviats.- Disminueix la competivitat exterior de leconomia del país que pateix la inflació.- Dificulta lelaboració de previsions sobre levolució futura dels preus i les altres variables econòmiques i , per tant, lelaboració de plans dinversió empresarial.- Altera lassignació de recursos en leconomia.- Provoca un increment en el tipus dinterès del mercat.- Determina un augment de la càrrega impositiva, pel fet que provoca un increment dels salaris i, en conseqüència, del tipus impositiu.\neconomia tipus d'atur frontera de posibilitats Conseqüències de la inflació el mercat i la competencia que es el atur friccional Index 100 inflació EL NIVELL MITJA DE PREUS CAUSES DE L'INFLACIÓ perill de Productes de renda fixa TIPUS I CAUSES ATUR treball sobre l'inflacio tipus d'atur ciclic estacional friccional estructural tipus d'atur politica activa atur ciclic que és el nivell mitjà de preus? economia perque es produeix l'atur inflació de demanda inflació i costos financers teories classiques atur el salari quan es produeix l'atur tipus d´atur clàssic mercat treball tipus i causes atur taxa d'atur per edad i genera EFECTES INFLACIÓ TIPUS IMPOSITIUS inflacio de costos teories tipus i causes de l'atur tipus impositiu i inflacio atur friccional causes de la inflació


Transcripció genètica - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Resultados de la búsqueda: Transcripció genètica\n1 p, 951.6 KB Relación de los cámbios del metiloma con la represión de la transcripción génica en células tumorales / Gómez Veas, Jesús ; Roque Córdova, Alicia, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Bioquímica i Biologia Molecular) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Biociències\n158 p, 1.5 MB Implicación de los factores nucleares hepáticos en el proceso carcinogénico mediado por el arsénico / Pastoret Calderó, Anna ; Marcos Dauder, Ricardo, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Genètica i de Microbiologia) ; Hernández Bonilla, Alba, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Genètica i de Microbiologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Genètica i de Microbiologia\nEl arsénico inorgánico (i-As) es un metaloide tóxico que se encuentra en el medio ambiente y que afecta a millones de personas en todo el mundo. Se considera un compuesto carcinogénico siendo el hígado un órgano diana. [...]\nInorganic arsenic (i-As) is a naturally occurring toxic metalloid affecting millions of people world-wide. It is known to be carcinogen, liver being an important target, and related to the prevalence of diabetes in arseniasis-endemic areas. [...]\n252 p, 5.7 MB Estudi del mecanisme d'autoregulació del gen Trl i caracterització funcional a nivell global del factor GAGA en cèl·lules S2 de Drosophila melanogaster / Piñeyro Valerio, David ; Bernués Martínez, Jordi, dir.\nEn aquest treball hem aprofundit en l'estudi del factor de transcripció GAGA de Drosophila melanogaster, codificat pel gen Trithorax-like (Trl). GAGA s'uneix al DNA per seqüències de tipus d(GA)n, presents a moltes regions reguladores. [...]\nIn this work we have gone into the study of the Drosophila melanogaster's GAGA factor in depth. This factor is codified by the Trithorax-like (Trl) gene and it binds to d(GA)n DNA sequences, which are present in many regulatory regions. [...]\n255 p, 5.0 MB Caracterización genómica y funcional de las reorganizaciones del complejo de genes hox en Drosophila = Genomic and functional characterization of hox gene complex rearrangements in Drosophila / Negre de Bofarull, Bárbara (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Genètica i de Microbiologia) ; Ruiz, Alfredo, (Ruiz Panadero), dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Genètica i de Microbiologia)\nLos genes homeóticos (Hox) codifican factores de transcripción involucrados en la especificación de la identidad segmental a lo largo del eje anteroposterior en el embrión de los metazoos. Estos genes se presentan habitualmente agrupados y organizados en el mismo orden en el que se expresan a lo largo del eje anteroposterior del cuerpo. [...]\nHomeotic (Hox) genes code for transcription factors involved in the specification of segmental identity in the anteroposterior axis of the early metazoan embryo. These genes are usually clustered and arranged in the same order as they are expressed along the anteroposterior body axis. [...]


Aula multisensorial - Asociación Provincial de Parálisis Cerebral Tarragona\nUna aula d'estimulació multisensorial és un espai habilitat perquè els alumnes amb algun tipus de discapacitat puguin interactuar amb el medi a través de l'estimulació dels seus sentits.\nAquest espai multisensorial s'empra per treballar diferents tipus de discapacitats a través de l'estimulació i la relaxació, i es distribueix en subespais o racons on es potencien els diferents tipus d'estimulació visual, tàctil, auditiva, corporal, vibratòria, gustativa, olfactiva, etc. Així mateix, aquest espai es dissenya per tal d'ajudar a créixer, desenvolupar capacitats i permetre l'obertura de les persones al món de les sensacions i emocions. La finalitat dels espais multisensorials és que les persones puguin estar exposades a estímuls controlats que els permetin percebre diferents sensacions que ajudin a adquirir l'aprenentatge.\nAquestes aules aconsegueixen el desenvolupament ple de les potencialitats humanes en l'àmbit escolar, social, intel·lectual, etc., que és la finalitat última de l'educació especial i de l'educació en general.\nSegons el que es treballi, l'aula constarà d'uns o altres espais i materials. Els espais d'una aula multisensorial són els que proporcionen els estímuls visuals, auditius, tàctils, olfactius i gustatius, a més de ser un lloc per a la comunicació. Altres subespais poden estar conforme les necessitats de les persones per a les quals estigui habilitada, de la mateixa manera que un mateix espai també es pot utilitzar per a tasques diferents. El treball es porta a terme mitjançant dos tipus de relacions: la de terapeuta-usuari i la d'usuari-ambient. La primera genera una relació més individual, de confiança mútua, i la segona és de reacció de l'educand en l'espai a través de les situacions de relaxació i d'estimulació.\nL'aula multisensorial és un espai flexible que es pot adaptar a les necessitats de cada persona, cada material té diverses funcionalitats i tots els espais de l'aula permeten realitzar múltiples activitats. Així mateix, per treballar les diferents activitats a l'aula cal tenir en compte les persones i, segons les seves característiques, aquestes activitats s'haurien de presentar a l'alumne, a priori, de forma gradual, i variar o canviar els estímuls per no caure en la monotonia en les sessions.\nCal tenir en compte, a més, que no totes les persones són idonies per treballar en aquestes sales, de fet, hi ha alteracions que es manifesten en aquest tipus d'espais, com per exemple la hiperactivitat.\n"Un lloc on es poden desenvolupar les estimulacions bàsiques del desenvolupament i, per tant, emergeixi el plaer sensomotriu: expressió evident de la unitat de la personalitat del nen, ja que crea unió entre les sensacions corporals i els estats tònic- emocionals i permet l'establiment de la globalitat", Bernard Aucouturier (1985).


El Barça es pronuncia sobre Lewandowski i Frenkie de Jong\nJordi Cruyff i Joan Laporta, durant un acte | Europa Press\nJordi Cruyff, actual director de l’Àrea Internacional del Futbol Club Barcelona i futur secretari tècnic de l’entitat blaugrana, ha donat pistes sobre el pròxim mercat de fitxatges del Barça. Concretament, s’ha pronunciat sobre dos noms: el davanter polonès Robert Lewandowski i el migcampista neerlandès Frenkie de Jong. El primer té opcions de convertir-se en nou jugador blaugrana a partir del pròxim mes de juliol, mentre que el segon podria fer el camí invers i deixar el club on va arribar l’estiu de l’any 2019.\nEl fitxatge de Robert Lewandowski, una opció real\nRespecte a Lewandowski, Cruyff, de la mateixa manera que ja va fer Joan Laporta fa pocs dies de forma informal, ha confirmat que el Barça està interessat en el davanter polonès. Ha dit el següent: “Dependrà de què ens deixin fer al mercat, abans hem de tenir clar de quin fair play disposem. Hem de trobar un equilibri a la plantilla en tots els sentits. Al Barça sovint oblidem que, per tal que un crac funcioni, els altres li han de permetre. Hem d’aconseguir que l’entrenador tingui un maldecap cada cap de setmana perquè deixa algun jugador fora de l’equip”. Ara bé, tampoc no s’ha volgut esplaiar gaire més, perquè ha recordat que Lewandowski “té contracte amb el Bayern de Munic” i “és millor no encarir els futbolistes”. Tot i això, ha acabat les seves declaracions amb un missatge d’optimisme: “Somiar és gratis”.\nJordi Cruyff no descarta la venda de Frenkie de Jong\nD’altra banda, també ha parlat de Frenkie de Jong, que s’ha convertit en un dels noms que darrerament està sonant moltíssim com a possible venda del Barça en el pròxim mercat de fitxatges. Segons diversos mitjans de comunicació, el club blaugrana hauria rebut moltes ofertes per ell per part de diversos equips grans d’Europa, cosa que li ha obert la porta de bat a bat. Jordi Cruyff ha estat poc taxatiu pel que fa a De Jong i no ha desmentit totes aquestes informacions: “Darrerament rep moltes crítiques, però és un jugador molt ben valorat, tant al club com al món del futbol. Ara no és el moment de parlar-ne. Ens estem jugant la classificació per a la Champions de la temporada vinent i hem de complir els objectius mínims que ens hem marcat”.\nBarça Frenkie de Jong Futbol Futbol Club Barcelona Jordi Cruyff Mercat de fitxatges Robert Lewandowski


2 - 23 des 2015\nTreballarem a través de principis físics bàsics com el pes, la respiració i el centre. Viatjarem a través d'exercicis d’improvisació per descobrir, despertar i sensibilitzar el nostre cos. Treballarem el moviment a través d'estructures i fraseig per posar en pràctica el principis descoberts.\nLes classes es basaran en estils i tècniques de dansa varies, fruit de l'experiència personal i professional com a ballarina i coreògrafa. Les classes seran senzilles, bàsiques, destinades a tothom que tingui interès a descobrir o a seguir aprenent com jo, d'aquest llenguatge tan especial i ple de valors (a vegades poc valorats avui en dia) que són la clau de moltes portes: l'escolta del propi cos, l'observació dels patrons i hàbits d'un mateix, la relació amb l'espai, la subtilesa i expressió de les coses no parlades...el moviment.\nNÚRIA GUIU és ballarina graduada en dansa clàssica per l’Institut del Teatre de Barcelona, professora certificada en Ioga Iyengar i estudiant del Grau d’Antropologia i Evolució Humana de la Uoc. Com a ballarina, forma part d’ IT Dansa i posteriorment treballa amb companyies com, Cullberg Ballet, Gisele Vienne, Carte Blanche Dance Company, Batsheva Dance Company (Kamuyot), Ingri Fiksdal, Jasmin Vardimon, La Veronal, Kobalt Works, Manuel Rodriguez. Desde 2012 s’interessa per la coreografía i crea peces como La Muda, estrenada a l'Opera de Oslo, Portal, estrenada a l’Oktoberdans Festival de Bergen. El seu últim solo Likes, ha estat escollit per la plataforma europea de Aerowaves 2018 i presentat a festivals com Fira de Tàrrega, Festival Batard, Taiwan Dance Festiaval, entre altres. Com a asistent artística ha treballat 4 anys amb el coreògraf Arco Renz en projectes desenvolupats a països asiàtics com Cambodja, Filipines, Vietnam, Corea. També ha sigut asistent de la novaa creació de Gisele Vienne; Crowd. Núria Guiu ha estat artista resident al Graner de Barcelona (2012), a La Caldera (2016) i artista associada a la Sala Hiroshima Barcelona i a Cra’p, Mollet del Vallès.\nMés sobre Núria Guiu a La Caldera


Els noms de les mascotes a l’Edat Mitjana | Quiro news\nNo se sempre es coneix l’afany que l’home ha tingut per tenir mascotes des de temps molt llunyans. El terme “mascota” podem dir que si que és contemporani a la nostra civilització, per en altres societats, com la medieval, la gent va mantenir diferents tipus de mascotes com gossos, gats, aus, micos i altres classes d’animals. Tot i que sovint podien tenir unes utilitats molt determinades com la caça o la captura de rates, hi ha molts textos que mostrar l’afecte i l’amor entre aquests animals i els seus amos.\nAnalitzant entre les fonts textuals de l’Edat Mitjana, es pot trobar que la gent va donar noms a les seves mascotes.\nDestaquem aqui la història de Guinefort, el gos sant – al segle XIII Etienne de Bourbon explica que els camperols prop de la ciutat francesa de Lió estaven resant oracions en la tomba d’un gos anomenat Guinefort i van comunicar que estava fent miracles, sobretot per infants. Va preguntar als camperols i es va assabentar d’una història que podeu llegir a la font original.\nMedieval Pet Names / by Medievalists.net (23/06/2013)\nImatge: Medieval illumination of a dog, 14th century, from a Codex in the Czech Republic\ntagged with animals, religió, simbolisme