Els metges de Traiber cobraven fins a un 25% de comissió - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 18 de Desembre de 2015. 09:26h.\nEl jutge afirma que "estaríem davant grandíssims perjudicis econòmics"\nImatge de l'hospital de Reus\nL'acte del jutjat d'instrucció número 3 de Reus, que investiga el cas Traiber, considera que l'empresa presumptament pagava comissions de fins al 20% als metges de diversos hospitals per implantar a pacients seves pròtesis defectuoses o caducades.\nL'acte del jutge estableix que, en comptes de comissions, se'ls hi deia "royalties". "S'estableix -afirma- pagament de royalties per traumes que s'implantin via privat segons barem". "Hi ha indicis -insisteix- per pensar que el Trabier entén per royalties, en realitat són, presumptament, negocis jurídics simulats que s'utilitzen per encobrir el pagament de comissions irregulars".\nL'import era del 22% sobre el valor facturat en cas d'una facturació d '"entre 4.000 i 4.999 euros", un 24% "entre 5.000 i 5.599 euros" i per un import superior als 5.600 euros fins a un 25%.\nCom a excepció, s'estableix el "Cas Dr. Buitribó: 1.800 euros en concepte de royalty per intervenció d'implant de maluc". O el "Cas Grup Treball liderat, per Dr. Dolz" que era a "repartir el 67% del valor al metge i el 33% restant per al grup".\nLa policia va trobar també en el registre de l'empresa "notes manuscrites en una libreta sobre una reunió mantinguda el 15 de desembre de 2009 amb el Dr. Mora (Hospital Verge de la Cinta, Tortosa) on es llegeix, entre altres coses:" De tot el que col·loquin se'ls hi pagarà un "royalty" del 20%".\nEl mateix jutge adverteix en l'acte que aquests pagaments per "col·laboracions" col·loquen "als metges que els han cobrat en una posició criminal i processal molt delicada. i és que en aquest moment processal hi ha sobrats indicis que els metges, cobren per les pròtesis que col·loquen un percentatge del preu que, a més, pot suposar un sobrepreu (amb la qual cosa estaríem davant grandíssims perjudicis economics "per a pacients, per a entitats asseguradores privades , per a clíniques privades i per al sistema de salut públic)"\n"És a dir, Traiber ven a hospitals públics o clíniques privades a través del sistema de salut pública o través dels diferents assegurances privades, i els metges es col·loquen entre els dos operadors per lucrar-se amb les seves intervencions mèdiques. Això és el que s'ha anomenat: col·laboracions ". La resolució judicial inclou una llista amb el presumpte cobrament de comissions.\nLlista amb el presumpte cobrament de comissions\n#7 Nelson Poblete, BARCELONA, 18/12/2015 - 18:37\nAquest és el model sanitari del Boi Ruiz i l'Artur Mas, protesis caducades i 3%\n#6 Pepet, Sabadell, 18/12/2015 - 13:45\nI segons CDC, senyor President Mas, la sanitat catalana està lliure de tota sospita i tot funciona com l'oli en un llum; jo crec que tots aquests temes de corrupció formen part de la falta de control del Govern i de "saber" fer dels nostres polítics i alts càrrecs. I encara hi ha qui els votarà.\n#5 Roger de Llúria, Manresa, 18/12/2015 - 13:28\nLa gravetat del cas Traiber, que comercialitzava protèsi caducades sobornant els metges que ho descubrien, és que l'empresari es reunía amb Artur Mas (2010) Boi Ruiz (2011) Xavier Mena (2012) Josep Prat (4-5 reunions fins el 2012), alcalde i regidors de CDC de Reus .Però Mas diu que no afecta CDC ?\n#5.1 airull ed regor, Tarragona, 18/12/2015 - 14:46\nhi eres a les reunions?\ntots els metges són de CDC ?\nCDC obligava als metges a cobrar suborns?\nCDC manava el 15 de desembre de 2009, data de la reunió on es parlava del 20% de royalty?\nJosep Prat Domènech i Carles Manté són de CDC?\nper què tant interès en tapar tot el que no és en CDC?\n#5.2 Juan Español, Barcelona, 18/12/2015 - 15:45\nRoger de Llúria dona dades concretes de reunions, al menys l'any, però no ens ilumina sobre quins pactes corruptes van acordar.\nSegur que darrera Bárcenas també hi deu ser en Mas perque va mantenir reunions amb Rajoy durant l'época\n#4 Carlos Gomez, Bcn, 18/12/2015 - 12:28\n#4.1 botifler1914, bcn-world, 18/12/2015 - 12:42\n#3 nadia, Barcelona, 18/12/2015 - 10:57\nEls metges durant molt temps han estat cobrant comissions en espècie de laboratoris (viatges, hotels, dinars,...) fins que en moment donat es va instaurar un codi deontològic que va limitar l'import dels "regals".\n#3.1 Justicia, Tarragona, 20/12/2015 - 16:14\nPermíteme que me ría: ja, ja,ja. (Gracias).


Resultats de la campanya de 2016 a l’assentament ibèric del Coll del Moro de Gandesa (Terra Alta) – Tribuna d'Arqueologia\nCronologia / Ferro-Ibèric-Colonitzacions / Notícies / Tarragona\nResultats de la campanya de 2016 a l’assentament ibèric del Coll del Moro de Gandesa (Terra Alta)\n07 novembre 2016 08 novembre 2016 Tribuna d'ArqueologiaDeixa un comentari\nDe l’11 al 28 d’octubre s’ha dut a terme la tercera campanya d’excavacions a l’assentament ibèric del Coll del Moro de Gandesa dins el projecte de recerca de la Universitat de Barcelona: El primer mil·lenni AC als territoris del curs inferior de l’Ebre: la formació, desenvolupament i dissolució de la cultura ibèrica 2014-2017.\nEls treballs han suposat una continuïtat de la campanya realitzada el 2015, en què es va delimitar un edifici amb planta absidal, amb forma de bastió, al qual s’adossen diverses estances, una de les quals va permetre documentar un conjunt d’estructures interpretades com un trull. Datat del s. III aC, aquest seria el més antic documentat fins ara a Catalunya. A més, tant aquesta com una de les habitacions annexes va lliurar abundants llavors de raïm. S’hi han recollit mostres per a la realització d’anàlisis de química orgànica, amb l’objectiu d’ampliar la informació sobre la funció d’aquestes estructures.\nVista general dels treballs d’excavació des de l’oest a l’assentament ibèric del Coll del Moro de Gandesa (Terra Alta), campanya de 2016. Fotografia: Carme Belarte\nVista del bastió des de l’oest, al final de l’excavació. Assentament ibèric del Coll del Moro de Gandesa (Terra Alta), campanya de 2016. Fotografia: Carme Belarte\nDetall de tenalles de ceràmica ibèrica esclafades in situ. Fotografia: Carme Belarte\nDetall d’un pes de teler i una biga carbonitzada en un nivell d’enderroc. Fotografia: Carme Belarte\nVista del bastió des de l’est; en primer pla, el trull. Assentament ibèric del Coll del Moro de Gandesa (Terra Alta), campanya de 2016. Fotografia: Carme Belarte\nL’excavació, enguany, d’una altra de les estances annexes al trull així com del bastió pròpiament dit ha confirmat i ampliat aquestes dades: d’una banda, es continuen documentat llavors de raïm (Vitis finifera) i, de l’altra, s’han recollit abundants pesos de teler i fusaioles, el que suggereix que aquesta zona estava dedicada a activitats artesanals, tant la producció de vi com de teixits. El bastió pròpiament dit contenia abundants tenalles i altres grans contenidors, el que suggereix que es tractaria d’un espai de magatzem alhora que un recinte defensiu.\nL’edifici objecte d’excavació sembla formar part d’un complex de construccions delimitats per un dels extrems amb murs absidals, formant un seguit d’almenys quatre bastions. Un d’aquests edificis ja havia permès, durant els treballs realitzats els anys 80 i 90 del segle passat, identificar un taller destinat a l’elaboració del lli.\nDurant la campanya d’enguany també ha estat possible documentar un espai de circulació i una possible porta entre dos dels bastions, si bé la presència de construccions d’una fase romanorepublicana que s’hi superposa en dificulta la interpretació.\nFinalment, s’ha confirmat la disposició de les construccions de l’assentament en diverses terrasses, i s’ha delimitat un barri d’habitacions en la terrassa inferior al conjunt de bastions.\nEls treballs, dirigits per Maria Carme Belarte (ICREA / ICAC) i Rafel Jornet (UB), han estat finançats pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Gandesa, i s’emmarquen dins un conveni de col·laboració entre la Universitat de Barcelona, l’ICAC i l’Ajuntament de Gandesa.\nNotícia: Carme Belarte\nActivitats programades per l’ICP a la 21a Setmana de la Ciència. Viu la Ciència!


À Punt estrena aquesta nit 'Equilibri', el documental sobre Okuda i les falles de València - Diari La Veu\nEscriba el número 748077\n14 març 2019 13:24h\nEn el documental es pot seguir com l'artista dissenya la falla de l'Ajuntament de València del 2018, la seua relació amb els artistes fallers que la construeixen i tot el procés fins a la 'cremà' del monument. / AJUNTAMENT DE VALÈNCIA\nBURJASSOT. À Punt estrena aquesta nit a partir de les 22.10h, en primícia i per televisió, el documental Equilibri, que explica el diàleg mutu que s'estableix entre un artista contemporani referent de l'avantguarda com és Okuda i una tradició artística centenària com el món de les Falles. Ambdós mons es van trobar en la falla de l'Ajuntament del 2018. El documental és una coproducció en la qual participa À Punt Mèdia.\nEquilibri "evidencia l'aposta d'À Punt Mèdia per a estar prop de les tradicions i de les festes populars valencianes en general i del món de les Falles i de la Magdalena de Castelló durant el mes de març", explica l'ens públic en un comunicat.\nLes acolorides obres d'Okuda estan al carrer i en moltes de les galeries de tot el món. En el documental es pot seguir com l'artista dissenya la falla de l'Ajuntament de València del 2018, la seua relació amb els artistes fallers que la construeixen i tot el procés fins a la cremà del monument.\nEn el documental, la història i la innovació s'enfronten una vegada més a la recerca de l'equilibri. El treball, amb una durada de 77 minuts i dirigit per Batiste Miguel, aprofundeix en el canvi de paradigma en les falles, al mateix temps que dona detalls de la figura i l'obra d'Okuda San Miguel.\nLa web d'À Punt tindrà un espai especial dedicat a tota la informació i la programació de Falles. Igualment, les xarxes socials tindran formats dedicats a la festa i la ràdio també seguirà de prop aquesta actualitat.\nEscriba el número 148400


Reeducaciones Trastornos del Aprendizaje - Centre PiP (Psicologia i Pedagogia)\nHome » Reeducacions\nLes reeducacions psicopedagògiques són un servei destinat a nens/es i adolescents amb problemes en el rendiment escolar com a conseqüència d’un trastorn de l’aprenentatge (dislèxia, discalculia, disortografia), un trastorn del neurodesenvolupament, TDAH i/o manca d’hàbits i motivació.\nAmb la finalitat d’intervenir sobre els efectes negatius de problemes d’atenció, concentració, planificació i organització en relació al seu aprenentatge i competència acadèmica, incloent objectius de:\nRecuperació dels aprenentatges: lectura, escriptura, càlcul, matemàtiques …\nPlanificació i organització: agenda, horaris d’estudi, carpeta, apunts …\nTècniques i mètodes d’estudi: prelectura, lectura, subratllat, resum, esquema i estudi.\nPreparació d’exàmens: (pre-durant-post)\nMillora de la motivació i l’autoestima davant les tasques escolars\nImplementació de les conductes adequades (estar assegut a la cadira, acabar les tasques, pensar abans de respondre …) i reduir/eliminar les conductes poc adequades (comentaris fora de lloc, aixecar-se constantment, no seguir les instruccions, xisclar …)\nEn moltes ocasions, quan no existeix un diagnòstic previ, és necessari realitzar una exploració complerta i acurada per poder detectar i concretar les dificultats. Des de Centre PiP (Servei de Psicologia i Pedagogia) oferim un servei d’exploració davant les dificultats de l’aprenentatge i/o trastornos del neurodesenvolupament com el TDAH.\nAl següent article, podeu conèixer més sobre la nostra manera de portar a terme les avaluacions dels diferents tipus de trastorns de l’aprenentatge i/o TDAH.\nModalitats de les reeducacions psicopedagògiques:\nOferim dues modalitats de servei, al domicili o al despatx. En funció de les dificultats del nen/a o adolescent pot ser més indicat una o altra. A continuació es detallen els avantatges de cadascuna de les diferents modalitats:\nReeducacions psicopedagògiques a domicili\nS’evita el desplaçament del menor i la família.\nEn realitzar l’abordatge dins de la dinàmica familiar ens permet veure certs aspectes que a consulta passarien desapercebuts.\nFacilita també la possibilitat d’establir certes pautes a casa.\nMajor supervisió per part del reeducador/a en el compliment i en la correcta aplicació de les pautes.\nPermeten aprofitar més fàcilment el material escolar\nPermet la incorporació i el manteniment de treball i d’estudi del nen/a en el lloc més adequat de la casa , lliure de distractors ( normalment en l’escriptori de l’habitació del nen/a).\nReeducacions psicopedagògiques a despatx\nEs disposa d’un ambient tranquil, minimitzant el nombre de distractors.\nEl nen diferencia clarament aquest com un espai de treball de l’espai d’oci i familiar.\nPermet incidir en hàbits importants com l’assistència i sobretot la puntualitat, especialment en el cas d’adolescents.\nMenor limitació en l’ús de material especialitzat.\nPer a més informació sobre les reeducacions psicopedagògiques, podeu consultar el següent article


Els estudiants de ciències de la salut de la URV comencen a rebre les primeres vacunes | NacióTarragona\nper Redacció , Terres de l'Ebre, 26 de gener de 2021 a les 17:02 |\nL’estudiant de Medicina de la URV Pau Oleguer, en el moment de rebre la vacuna contra el coronavirus. | Cedida\nJa ha començat la campanya de vacunació contra la COVID-19 dels estudiants de ciències de la calut de la URV. Este dilluns es van vacunar a l’Hospital Sant Joan de Reus una trentena d’estudiants de graus i màsters que realitzen pràctiques clíniques, seguint les indicacions de l’estratègia de vacunació del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut.\nEls estudiants se sumen al #joemvacuno\nSocietat, URV, hospital de Tortosa, Verge de la Cinta, universitat, coronavirus


Buy cadillac 1957 1958 cadillac eldo ext for sale cadillac low rider sale cadillac escalade ext for sale cadillac deville for sale cadillac escalade 1957 1958 cadillac eldo ext sale cadillac escalade ext cadillac escalade suv cadillac suv cadillac suv cadillac escalade ext review cadillac escalade ext sale cadillac cts review v cadillac cts sale 1957 1958 cadillac eldo used cadillac car listing sale classic cadillac for sale 1957 1958 cadillac eldo auto cadillac deville used cadillac ext for sale cadillac el dorado brougham el dorado for sale vintage cadillac for sale cadillac el dorado cadillac brougham cadillac radio cadillac fleetwood new cadillac dealership cadillac dfw cadillac dealership dfw cadillac escalade ext for 1957 1958 cadillac eldo sale cadillac ext uk.\n1957 1958 Cadillac Eldo 2006 Cadillac Deville Dts\n1957 1958 Cadillac Eldo 1955 cadillac for sale Fort Worth Cadillac Dealership\n1957 1958 Cadillac Eldo Cadillac Ext Sale\n1957 1958 Cadillac Eldo 1959 Cadillac Hearse For Sale\n1957 1958 Cadillac Eldo 1955 cadillac fleetwood sale Cadillac Cts Floor Mat\n1957 11957 19957 19557 19577 1957 1958 11958 19958 19558 19588 1958 cadillac ccadillac caadillac caddillac cadiillac cadilllac cadilllac cadillaac cadillacc cadillac eldo eeldo elldo elddo eldoo eldo Used cadillac ext for sale 1957 957 157 197 195 1957 1958 958 158 198 195 1958 cadillac adillac cdillac caillac cadllac cadilac cadilac cadillc cadilla cadillac eldo ldo edo elo eld eldo\n1957 1958 Cadillac Eldo 1960 Cadillac Convertible For Sale\n1957 1958 Cadillac Eldo Used cadillac for sale Accessory Cadillac Ext\n1957 1958 Cadillac Eldo 1960 Cadillac Part\n1957 1958 Cadillac Eldo 1973 Cadillac Hearse\n1957 1958 Cadillac Eldo 1965 cadillac convertible Cadillac Engine Part\n1957 1 957 19 57 195 7 1957 1957 1958 1 958 19 58 195 8 1958 1958 cadillac c adillac ca dillac cad illac cadi llac cadil lac cadill ac cadilla c cadillac cadillac eldo e ldo el do eld o eldo eldo 2007 cadillac escalade ext picture 1957 9157 1597 1975 1957 1957 1958 9158 1598 1985 1958 1958 cadillac acdillac cdaillac caidllac cadlilac cadillac cadilalc cadillca cadillac cadillac eldo ledo edlo elod eldo eldo\n1957 1958 Cadillac Eldo 1947 Cadillac Convertible\n1957 1958 Cadillac Eldo New cadillac engine Cadillac Winter Garden Theater\n1957 1958 Cadillac Eldo Athens Cadillac Car Chevrolet Used\n1957 1958 Cadillac Eldo Ebay Cadillac For Sale\n1957 1958 Cadillac Eldo Cadillac engine code 1963 Cadillac Convertible\nSedan cadillac convertible 1957 1958 cadillac eldo xlr cadillac srx cadillac deville wheels cadillac factory wheels cadillac dorado el cadillac convertible cadillac convertible cadillac convertible for 1957 1958 cadillac eldo sale cadillac hearses for sale cadillac cadillac crest cadillac syracuse cadillac crest nashville crest cadillac plano tx cadillac engine . Cadillac control emission engine tube cadillac crate 1957 1958 cadillac eldo engine cadillac engine cadillac engine north star engine repair cadillac evening news. xadillac vadillac csdillac casillac cafillac cadullac cadollac cadiklac cadilkac cadillsc cadillax cadillav wldo rldo ekdo elso elfo eldi eldp More�\n1957 1958 Cadillac Eldo 59 Cadillac Convertible\n1957 1958 Cadillac Eldo 1960 cadillac convertible sale Black Coat Black Shoes Black Hat Cadillac\n1957 1958 Cadillac Eldo 1950 Cadillac Funeral Hearse Sale\n1957 1958 Cadillac Eldo 1967 Cadillac El Dorado For Sale\n1957 1958 Cadillac Eldo 2006 cadillac dts 1959 Cadillac Convertible For Sale\nAmbulance cadillac old ckadillac tadillac kadillac sadillac zadillac qadillac caidillac ceidillac cedillac codillac cudillac cidillac catillac cadellac cadiellac cadeellac cadallac cadeallac cadyllac cadillaic cadilleic cadillec cadilloc cadilluc cadillic cadillack cadillat cadillak cadillas cadillaz cadillaq ildo eeldo aeldo ealdo aldo elto eldugh elda More�\nCadillac 1967 for sale Cadillac car new review Cadillac crest plano tx 2006 cadillac cts review v More�\n2006 cadillac suv (3)\nCadillac 5 theater (28)


* Vidres * Oficines * Obra nova * Particulars * Comunitats de veïns *Lloguers de temporada\nVidres: Netegem vidres de botigues, oficines, locals, particulars... que contínuament necessiten un repàs. Li oferim qualitat i resultat en el servei.\nParticulars: Netegem cases de particulars, ja sigui per fer manteniment o neteges puntuals.\nObra nova o reformes: Un habitatge de nova construcció o cualsevol reforma, necessita una neteja a fons per poder-hi entrar a viure. Nosaltres amb els productes i el material més adecuat, ho deixarem en les millors condicions.\nComunitats de veïns: Netegem escales interiors i exteriors de tots tipus de comunitats, ascensors i portes exteriors.\nManteniment: Oficines, ja sigui mobiliari, bany i vidres. Garatges amb maquinària especial per una neteja a fons.\nTemporada: Lloga el seu apartament de temporada? Nosaltres ens ocupem de la neteja, bugaderia, entrega de claus als seus clients,... No perdi la oportunitat de mantenir el seu apartament en perfectes condicions!\nTècniques Vapor Sec: Neteja, desinfecta, elimina les males olors i el 99'9% de bacteris, ja sigui matalassos, sofàs, tapisseries, interiors de vehicles, zones d'alta higiene, ...\nL'empatia, és a dir, la capacitat de "posar-nos en les sabates d'altres", adquireix força importància. No hi ha una millor manera d'aconseguir la lleialtat i satisfacció dels nostres clients que entendre el que realment volen i necessiten, i dirigir els nostres esforços en ajudar-los a satisfer-los.


La Torre 08, tardor 1996 by Jove de Sitges - issuu\nSITGES Tardar 96\n2· La Torre CARTA DEL CAP DE L'EaUIP DE CANALLA\ni solidaritat Una colla castellera és un espai de convivencia de centenars de persones de pensaments diferents que, per damunt de tot, comparteixen la il.lusió i l' estima per aquest art popular que denominem cas tells. Són moltes hores les que passem plegats al llarg de la temporada (una se ix antena d'assajos, una trentena d'actuacions, a més de di verses activi tats complementaries). De fet, sovint diem que la Colla és la nostra segona fa mília. Aquest treball colze a colze, ma ama, pit a pit és el que ens ajuda a progressar amb l'esperit d'autosuperar-nos a nosal tres mateixos, tot gaudint de I'art de fer castells. Ningú és imprescindible, pero tothom és necessario Compartim reptes, il.lusions i ale gries. 1, en ocasions, també problemes. l quan aixo succeeix, quan es presenta un problema, la millor manera per solucio nar-lo i superar-lo és, més que mai, amb el treball col.lectiu. Amb la solidaritat, com a signe inequívoc d'amistat. Perque aquest espai de convivencia demostra la seva solides a quan s'ha d'abocar per superar un problema. Per lluitar contra el problema. Des d'una po sició de col.laboració entre tota la Colla -cadascú posant-hi el seu gra de sorra hi ha més possibilitats per delTotar les tempestes. 1, al mateix temps, per gua nyar fe. Fem castells perque ens agrada, per que ens ho passem molt bé, perque ens sentim a gust. A través deIs castells sen tim emocions de difícil descripció. l en una família es comparteixen aquests moments. Tots els moments. Som-hi.\nva arribada de nanas nous, crec que la cosa Fa un temps, ens vam reunir una gent que volíem tirar endavant la canalla de la Colla. ha anat prou bé. Ens vam marcar unes fites, algunes d' elles Per altra banda, hem d'agrair la immediates i altres a mig i a llarg termini. col.laboració desinteressada d' alguns pares i Entre aquests objectius hi havia, per damunt membres de la Colla (tot i que encara som insuficients) que treballem per l' equip de ca de tot, posar en marxa un equip que nalla. En aquest punt, cal remarcar que to s' encarregués de portar una de les parts més thom que estigui interessat a col.laborar (que complexes de la Colla, a través d'un treball seriós i decidit: la canalla, tant des del punt és important per als exits de la Colla) hauria de vista tecnic com administratiu i de rela de dirigir-se a nosaltres per tal de canalitzar cions. La feina era diversa: buscar nous na les feines, ja que sés des del mateix equip de nas a les escoles i centres d' esplai, tenir una canalla on millor coneixem els nens i les ne nes, així com els seus pares. Amb aquest con relació directa amb els pares i mantenir un dialeg amb ells i els seus fills. tacte permanent també estem en condicions Pero, sobretot, el que vam tenir molt clar de saber i poder detallar els caracters deIs ma és que perque aixo funcionés havíem de crear teixos nanas, la seva integració a la Colla, un estil de fer les coses, d'ensenyar els na els seus gustos o els seus problemes. El fet nas a pujar als castells, pero també a anar a d' actuar des d'una posició individualitzada a dormir a la muntanya, a comportar-se en un l' hora de tractar amb la canalla, l' únic que restaurant, a anar pel carrer, afer companys pot generar són confusions i malentesos dins dins la Colla, a assumir responsabilitats o, la Colla. simplement, a passar un dia a Port Aventura. Bé, doncs, crec que és el moment en que Tot comporta que el nano, a part de fer cas tots hem de donar el maxim de les nostres tells, assoleixi un projecte educatiu bastant possibilitats per assolir els compromisos ampli i emmarcat dins la realitat associativa marcats per la Colla en aquest final de tem que suposa una colla castellera, on es con porada i de cara a l' any vinent, en que hau viu, es fa una activitat cultural (o esportiva?) rem de treballar de valent. En aquest sentit, i es comparteixen il.lusions col.lectives. no podem oblidar aquella coneguda i topica Encara que aquests últims mesos hem tin frase del món casteller que diu que, verita gut algun problema, provocat per una massi blement, qui fa els castells és la canalla.\nLa Torre revista de la Colla Jove de Castellers de Sitges\nDILLUNS FESTA SETMANAL Edita: Colla Jave de Castellers de Sitges Consell de Redacció: Anton Ferret, L!uís M. Soto i Santi Terraza. Col'laboren en aquest número: Íñigo Cilleruelo, Jordi Dolera, Pere Ferrando, Gassó, Joaquim Monasterio, Núria Sarria, Juli Selma, Esther Trincado i Joan Valera. Publicitat: Joan Sabaté Impressió: Trito d'art. Sitges Adrec;;a: Palau del Rei Moro. Carrer d'en Bosch, 14 08870 Sitges Foto Portada: Pilar baixat per les Escales de la Punta (Santa Tecla 96). Foto: Esther Trincado\nG/. Sant Pau, 35\nDistribució gratu'ita (500 exemplars)\nLa Torre· 3\nFem el quatre de vuit!\n8.T\tLa love vol fer-se amb el quatre de vuit. La cita de la próxima Diada de la Colla, diumenge 10 de novembre, es perfila com la jornada en que aquesta mítica construcció es pot pintar de co lor vi. La love ha fet darre.rament dos intents decidits j més que ferms per as solir el quatre de vuit. A la tercera, com diu el refrany castella, arribara la defi nitiva. Prou mala SOft. Diumenge 25 d'agost en acabat de l'exitosa actuació de Festa Major, el cap de colla, va anunciar la decisió de la tecnica per atacar el quatre de vuit. Feia setmanes que es realitzaven algu nes proves i els resultats eren positius. Al darrer assaig ja s'havia coUocat l' aixecador al' estructura del quatre de set net. Passada la Festa Major el treball a l' assaig es va enfortir i la setmana abans de Santa Tecla més de 120 cas tellers s'havien concentrat al Palau del Rei Moro per preparar amb solidesa el quatre de vuit. Moltes proves de tTonc i bona preparació del peu certificaven que el castell era al nostre abast. El 22 de setembre, en el marc de l' actuació de Santa Tecla. va arribar\nI'hora de posar en practica la lli9ó apre\nsa. Hi va faltar un pel; de fet, dos se\ngons, ja que el castell, com es pot veure a la fotografia de l'esquerra va caure quan l' enxaneta ja tenia els dos peus coUocats sobre la faixa del dos. La Colla no es va rebregar i els as sajos van continuar amb for9a. Setma nes després, el cap de colla va anun ciar que el castell tornava a ser al nostre abast. L'actuació de Tots Sants a Vila franca havia de ser el marc per plantar el carro grús. La feina feta al Palau tor nava a demostrar les enormes possibi litats d'exit: moltíssimes proves de quints i po m, dur treball de pinya i peu fins a quints i diverses estructures amb segons aterra i fins a aixecador. A la f'/a(:a més castellera la sort se'ns va tornar a girar d'esquena. El casteli va pujar bé, pero una sotregada forta es va endur un pis per davant, quan l' aixecadora ja estava col. locada. Hi van tornar a faltar pocs segons. L'hora de la veritat arriba diumenge dia 10. És el millor 1I0c (el Cap de la Vila) i el millar moment (la nostra Dia da) per fer un castell que desitgem. No es pot tornar a fallar. A pla9a, cal tor nar a donar-ha tot i el castell s'ha de descarregar. Intent de quatre de vuit (229-96) poc abans de fer lIenya\nFOTO: ESTHER TRINCADO\nA un pas peZ carro gros L 'endema de /'aclUació de Sama redu, en que La Jove es va quedar u un pas del 'Iualre de vuil, la Junla Directiva de La CaLLu Jove de CasleLLers de Silges va eme Ire aquesl comunicO!, que reproduim 101 seguÍI.\nEl passat 22 de setembre. al Cap de la Vila. en.el mare de les fes tes de Santa Te cla. la Cuila love de Castellers de Sitges vam intentar. per primer cop en la nostra curta pero intensa historia. bastIr el Ljuatre de vuit. Ens vam quedar a dos segons de coronar-lo. El castell va caure quan l' enxaneta ja tenia els dos peus sobre la faixa del dos i es disposava a earregar la construcció. Els nervis, sens dubre. en, van jugar una mala passada. La .Iove de Sirges vul fer pública la seva convicció que el castell és al nostre abasto per diverses raons. En primer Iloc. perque l' intent que es va veure al Cap de la Vila va ser molt seriós. ferm i eUI1\_";n eent. Només dos segons ens van separar de carregar-Io. En segon Iloc. perque hem de mostrat amb solvencia la fema t'era ~"ls as-\nsajos. Durant les últimes setmanes,l'assaig de la lave ha vis\_ com es trebal1ava deci didament el quatre de vuit. amb constants proves (quarre de set net fins a aixecador en tres ocasions, peu del quatre fins a quints en mitja dotzena de vegades, etc.) que han palesat que el quatre de vuit es pot descar regar a pla\_a. Volem anunciar que continuarem treballant amb la mateixa -o, si cal, més il.lusió, e,for\_ i decisió que ens ha portat fins on som ara. Estem conven\_uts que el quatre de vuit pot ser sitgeta enguany. És per aquest motiu que fem una crida al poble de Sitges perque ens conti nu'i donant el supon que necessitem, a la pla\_a i als assajos (dilluns i divendres, a les 21.30 h. al Palau del Rei Moro). Volem ressaltar també la nostra enorme satisfacció per les mostres de su port i encoratjament que hem rebut en els darrers dies (els previs i els posteriors a I'actuació). Mai com diumenge passat el Cap de la Vila havia estar tan pie i amb tanta expectació. Gracies, de debo.\nAssaig de peu fins a quints\n4· La Torre\nFera foguera en versió jove\nPeregrinació a la Trinitat\nEls actes mfantils de Santa Te cla també van tenir una activa presencia de la love. Dues feres de producció propia van sortir a la Matinal infant¡] junt amb els atres balls popular, que protago nitzen la quitxalla de la vila. Durant més de dos mesos, di versos nens de la colla junt amb el seu cap tecnic, el Dani VilIa nueva, van preparar una terrorífi ca bestia de foc amb dos caps, que va destacar en la Matinal infantil, no únicament peí seu fantastic as pecte sinó també per la colla de monstres que la portaven. Aques ta bestia eSlava acompanyada per una altra de més petita molt sem blant al Drac de Vilafranca que va dedir un casteller de la love als més petits.\nEquip de futbol La love de Sitges torna a ser pre sent en la Lliga de futbol-sala Vila de Sitges. La Co1Ja ha muntat, per segon any consecutiu, un equip disposat a jugar, passar-s'ho bé i, sí és possible, guanyar. De mo mento I'inici no ha estat gaire po sitiu, ja que en les dues primeres jornades, la lave de Sitges s'ha endut due< derrotes. Aixo sí, del que pode m estar conventyuts és que tenim la mi1Jor afició de Sit ges: fins a trenta components de la Colla es concentren a les gra des per animar el nostre equipo\n32.148 Aquest é~ el número de l;.¡ Loteria de Nadal que ven la love. Segons una consulta feta a la Mariló Ca sals, bmixa del programa del Bue nafuente, aquest número té moltí simes possibiJitats de sortir,ja que, segons argumenta. les dues darre-\nDrae i monstres, a la Ribera\nres x ifres, són molt apropiades per a la lave de Sitges.\nVilafranca, de nou La Diada de la Co1Ja la celebra rem enguany amb dues calles del Penedes amigues: els Castellers de Vilafranca i els Nens del Vendre 11. Els primers, que venen per ter cer any consecutiu a Sitges, ens han dit que probablement intenta ran algun castell de nou, mentre que amb els segons sera enguany la setena vegada que coincidim a platya (Calafell, Sant Jau me deis Domenys, ünze de Setembre, Santa Tecla, Concurs, Sant Zaca ries i Diada de la Colla).\nDiada del Penedes La Diada de Colles del Penedes, que la Jove de Sitges va organit zar per primer cop fa dos anys no ha tingut contimútat enguany. La temporada passada es va fer a\nGelida i aquesta, segons conver ses informals, s'havia de fer al Vendrell, mentre que l'any que ve s'havia de traslladar a Vilanova. La Colla confia que en la tempo rada 1997 es recuperi aquesta in teressant trobada.\nSueters color vi La botiga Franc ven els sueters co lor vi de la Colla, que, enguany duen al' esquena el lema de la tem porada: Sempre lave. El preu per a castellers és de 2.400 ptes. (500 ptes. més per als no castellers).\nGuardons 96 El sopar de fi de temporada, diu menge dia 10, sera el marc en que es Iliuraran els Guardons 96, que la Colla concedeix a persones i entitats que donen suport a la Jove i al món casteller. El restau rant La Salseta i la famíJia Camps són els gurdonats.\nEls passat, 12 i 13 d'octubre várem anar amb la canalla a la Tri nitat, tal comJa vam fer l'any pas sal. Vam acampar al vollant de l'ermita i vam jugar a diversos jocs que havíem preparat, pero com sempre passa, la pijota triomfa i es va acabar Jugant al, jocs de sempre (no menys diver· tits). A mitja tarda. vam rebre les vi sites de diferents membres de la Colla. Nens i grans ens vam em patxonar amb el sopar i sense es perar més, donarem pas al que tots esperavem: el Joc de it. Aque~t va comentyar tranquil, pero quan li va tocar el torn a les terrorifi ques Ilegendes deIs esperits de I'ermita, el Carlos ens va fer sa ber que ell no venia a buscar els esperits del bosc, ni que fossin bons. La Júlia va afirmar "jo ja he sentit i vist mol tes histories i sé que ho fan alguns grans de la Co Ila, pero no ha supero". Finalment, tat va acabar molt bé. El protagonista enguany, de nou, va ser I,Eric, quan un gmp d' abelles el van picar per tat el coso Al Putya li van prendre la pilota, pero per sort, tot i que després del disgust, la vam trobar uns dies més tard de tornada a la vi la. Pero I'enuig... La Fanny va tenir un nou amiguito i el José Enrique, a part de no parar en tot el dia. cridava la Rociiiio (és possiblemente la persona més '1no menada de la Colla). Vam fer una brigada de neteja amb escombres improvisade, i des prés de dinar, els nens no volien ju gar a res més que no fos el Joc de Nit. Poc després d'acabar, vam im ciar el descenso rumb al Palau. EIs nens no ho sé, pero, els gransus puc assegurar que a casa, un cop passat el cap de setmana, vam donnir tota la nit.\nTapes i Plats del dia CERVECERIA SCHNAPPS-SERIA\nCENTRO COMERCIAL OASIS, local 1 . 'U' 894.76.06 • 08870 SITGES\nLa Torre· 5\nEstudis medics clouen les xerrades d'estiu REDACCIÓ\nLa darrera intervenció del ci cle de Xerrades castellers d'estiu, organitzades per la love els mesos de juliol i agost, va anar a carrec del metge i caste lIer de la lave de Tarragona lor di Sentís i el secretari d'aquesta mateixa colla, loan Ramon Oca ña. En el moment de tancar el darrer número de La Torre (apa regut per Festa Major) encara no s' havia celebrat aquesta xerrada, que, per al tres motius, la mante nim en el record. Els companys de la lave de Tarragona van exposar el colla ret de protecció de lesions que han ideat membres d'aquesta colla junt amb un professionals de l'hospital de Santa Tecla de Tarragona. Es tracta, segons ens van explicar, d'un dispositiu de caracter preventi u que encara es troba en fase d'estudi i aplicació experimental a dlrrec de compo nents de la colla.\nL'assemblea, el 16 de desembre REDACCIÓ\nDilluns 16 de desembre se ce lebrara l' assemblea general or dinaria de la Colla, en la qual es renovaran les juntes directives i tecnica. En aquest mateix acte, es presentaran els balan¡;:os de l' any. En els proxims dies, tots els membres de la Colla rebran una carta anunciant la presentació de candidatures i fixant la data, hora i 1I0c de la reunió.\nLes crosses de la Jove:\nqualitat i organització\nMA La major part de comentaris tes castellers (ni els més moder ns se n' escapen) quan parlen de les crosses diuen que fan una feina meritoria i soferta, pero en comptades ocasions aprofun deixen més en el tractament d' aquesta tasca. Qualsevol per sona que és a la pinya sap que, a més de meritoria i soferta, la feina que fan pot ser bona o do lenta. Com la d'un segon, un ter¡;: o la d'un enxaneta. Si la crossa no es posa bé, el baix no es posa bé. Si el baix no es posa bé, el segon tampoco 1 a patir. i for¡;:a. 1 a risc que el castell peti perque falla de sota. Tradicionalment s'utilitza l' exemple de les crosses per de mostrar que persones de totes les mides poden fer castells i que cadascú pot trobar el seu lloc a la pinya. Es fonamenten en la idea, for¡;:a universal, que les crosses són curtes de talla. Qualsevol baix sap que n'hi ha de totes mides i que la gracia és trobar-ne una que faci la mida justa per encaixar. Pero no n'hi ha prou amb aixo. Una crossa ha de treballar bé. 1 a Sitges les crosses treballen bé. Molt bé. Qualsevol part d'un castell pot estar més f1uixa o més forta, pot tenir moments més bons i moments més do lents. És habituyal sentir coses com ara "aquest any estem bé de segons" i qui diu segons diu agulles, diu cordons, diu ter¡;:os ... A Sitges, enguany, és innegable que de crosses estem\nEl cap de pinyes, envoltat de components delpeu\nben servits. 1 si estem ben servit de cros ses, no és gracies al' atzar. Hi ha hagut un treball intel.ligent i constant, per part d' algunes per sones que formen part d'aquest col.lectiu i que han descobert la importancia de la posició que ocupen. han escoltat baixos i agulles. Han parlat amb la gent amb més coneixements tecnics de la Colla. S'han fixat en deta lis: la manera d'entrar, la mane ra de posar-se, la manera de su portar la pressió. Han rumiat, han fet proves. El resultat ha estat que les crosses ja no són, com passava abans, perseones pescades a I'atzar que es posaven a fer-qui sap-que i sortien qui-sap-com.\nFOTO: ANGEL VILLENA\nLes crosses que tenim avui dia fan la feina a consciencia. Saben que fan. 1 aixo es nota. Les crosses de la love poden estar ben orgulloses. 1 els altres, sobretot els baixos, com a mí nim, han d'estar agra'its. Tan agra"its com quan demanen que una crossa baixi una mica i no ten, amb gran consol, com s' ani vella tot el rengle i comen cen a respirar. 1 el que ha passat amb les cros ses es comen¡;:a a generalitzar a tot el peu de la love. Les agulles també experimenten tecniques; els cordons comenten la jugada... Es tracta de fer servir el cap, molt més important a I'hora de fer castells que els bra¡;:os o les espatlles.\nTORRE DE LES\nHORES FUNDADA 1858\nTEL. 894 10 91\nPLA(::A CAP DE LA VILA, 5\ncAnton! epartella Mejor, 3\n08870 S I T G E S\n6· LA TORRE\nLa canalla a sobre deIs castells de vuit\nDurant la pri mera Epoca d' Or del món casteller, al voltant del segle passat, les construccions s'aixeca ven fins a tres vegades en una ma teixa actuació, com va passar per la diada de Santa Úrsula del 1883, quan el28 d'octubre la Colla Vella deIs Xiquets de Valls va aconseguir carregar i descarregar el colossal cinc de nou amb folre. Tot i que en un primer intent el van carregar, fent lIenya quan l' enxaneta baixa va. EN no ser considerat com a cas tell fet fins que no es descarregava, la Vella de Valls va tornar a inten tar-ho una segona vegada sense te ni r son, per acabar de descarregar lo al tercer intent, on l' enxaneta va coronar el tres va baixar fins al pis de quints, va pujar per la torre fins a J' acotxador, fent tot seguit l' aleta i llavors va baixar, per acabar de descarregar el castell. S'ha de pensar Ilavors, que I'equip de dosos, enxanetes i aco txadors/es, deurien tenir quelcom de particular, si bé diferent al d' ara. Possiblement, el fet que fossin nens acostumats a enfilar-se als arbres des de ben petits, a més de tenir una complexió física enfortida pels lre balls al camp i possiblement, ser els fills d'uns pares una mica més ca parruts que els d' ara, si em perme teu I'especulació; pot donar a en tendre a grans mides el per que es descarregaven aquelles súper es tructures, moltes d' elles encara no assolides aquest segle. Pero, avui en dia, els nens més assenyats, com a molt han jugat a futbo] i la majoria no han pujant mai a un arbre o, ho han fet escasses ve gades. EIs nens prefereixen quedar se a casa ajugar a la Game-boy, da vant la tele. 1aixo recau directament en I'ensenyament que han de tenir a J'hora d'afegir-se a una colla cas-\nLa canalla i el president, recollint ewl trofeu del concurs de Tarragona\ntellera. La fon;:a de que no gau deixen s'ha de pal.liar amb tecni ca, i la confianya deis pares amb conviccions per pan de I'equip de canalla, sortida rere sortida i assaig rere assaig. Els nens s'han d'entrenar, com en qualsevol altra activitat esporti va, amb la diferencia que aquesta esmentada activitat no es fa aterra sinó a unes alyades considerables, a Olés de tenir en compte que per entrenar en un equip de futbol no Olés cal un entrenador a peu de pis ta, mentre que per fer castells es ne cessiten bastants més persones. Així dones, aquest entrenament s'ha de caracteritzar per fer-se se guint el principi basic del fet caste lIer, que no és cap altre que el de fer torres humanes entre un grup de gent considerable, tot realitzant un esfor9 en conjunt per tal d'aITibar a unes fites compartides. Per aixo\nno e pot deixar de banda I'assaig de la canalla i saber, en aquest sen tit, si aquest nen no puja finet o si aquella nena no sap fer els passos. ElIs són part de I'equip, són tan cas tellers com els de baix i, de fet, sen se ells mai podríem coronar els cas teJls assajats tan durament. Els castells de vuit es fan a me sura que una colla domina els troncs i les pinyes de les di verses estruc tures; pero la canalla sempre és jove i, per tant, amb menys experiencia que la resta de components de la CoJla. Es ]'únic Iloc de la vida on, a mida que pugen en edat baixen d'aI9ada. Per aixo cal ensenyar-Ios com cal, donant-Ios confian9a quan són dalt, bé sigui amb moltes mans a la vora o amb el silenci a la soca, que és la millor manera de dir als nens que pugin, que nosaltres aguantem. Igualment, els pares ens han d' observar dins un ambient dis\ntés i a la vegada concentrat, on els seus fills -la nostre canalla- s'enfili amb seguretat i confianya en nosal tres i en ells mateixos. No falleu ara: de res serveix te nir el tronc fins a quints coLlocats perfectament, quan el que l'han de coronar no han pogut fer totes les proves necessaries perque no han disposat de gent que els vigilés. Igualment, tampoc no ens serveix de res fer campanyes escolars de promoció deis castells si després arriben nens a la Colla que no po dem atendre perque hem de ser amb els que tenen més possibilitats, mentre els nous, potser més agils que els veterans, no poden ser pro vats per falta de gent que els expli qui i els ensenyi els passos a fer en el moment que han de pujar damunt el castell. Els assajos de la canalla comen cen a les vuit; veniu.\nSEMPRE AMB LES COLLES CASTELLERES\nOficines i adrninistració: Carretera C-246, a 250 rnts del P.K. 41,26 Te!. 893 75 11\n088] O Sant Pere de Ribes\nLa Torre· 7\n1884: el primer contracte conegut d'una actuació castellera De retruc, apareixen noves dades de precedents castellers a Sitges PERE FERRANDO ROMEU\nArran de l'estudi del període conegut com a renaixen¡;;a castelle ra (del 1926 al 1936) vam poder constatar que entre les diferents novetats que al món casteller es van produir i que són ben presents ac tualment hi havia l'aparició deIs primers documents que regulen les actuacions -els contractes- ja que, donavem per fet que, amb anterio ritat, els compromisos que deurien adquirir les colles i els representants deis diferents pobles es deurien fer de paraula. No haviem trobat mai cap contracte anterior a la re naixen¡;;a. Ara, pero, estem en disposició de donar a coneixer una troballa del tot inedita en aquest sentit; una aportació que hem d'agrair al vila franquí Jaume Trius PinzeUets, el qual, amb la seva estima per tot allo que fa referencia a la capital de l' Alt Penedes, ha fet possible l' aparició, d'entre el seu important arxiu, d'aquest i d'altres documents. Les notícies giren a l'entom de l'actuació deis Xiquets de Valls a la Festa Major de Vilafranca del Penedes del 1884. Anem, primer de tot, a observar el detall trobat en un rebut del 25 d'agost: "viaje con Pujols de Sitges a VaUs y cena 10,50 ptas." i del dia 26: "abona do a uno de los Xiquets de Valls por su viaje á esta para el ajuste" JO ptas.". Fixem-nos, també, en una altra anotació semblant: "Agosto 25. La tartana para ir con una Co misión á Sitges 22,50 ptas." Que hi te a veure Sitges en tot aixo? Escorcollant l' Arxiu His toric d' aquesta població varem tro bar com els Xiquets de Valls foren presents a la Festa Major que ho-\nImatgt; del contracte\nnora Sant Bartomeu, el 24 d'agost d'aquell1884 amb la car-responent despesa anotada als II ibres de comptes. Queda prou ciar, doncs, que els administradors de la Festa Major de Vi lafranca aprofitaren l'estada a Sit ges dels Xiquets per lligar la seva presencia a les festes locals. Per si pot quedar algun dubte, encara hem trobat una altra anotació a l'estat de comptes final de la festa vilafran quina on s'expressa la despesa: "A Don Juan Ribera por viajes con D. Luis Pujols a Valls y Sitges para contratar los Xiquets". Els Xiquets de Valls, doncs, ja eren Ilogats, pero la part més curio sa del fet és que d'aquesta actuació es va redactar un contracte amb tots els ets i uts, un fet del tot inusual aquells anys. L'extensió no és im portant, pero els detall s son tan cu riosos com imprescindibles per coneixer un xic més el taranna d' aquells castellers decimononics.\nAnem a llegir-Io. L'encap¡;;alament diu: "D. Her menegilda C/ascar, Alcalde Cons ti- tucional de esta villa de una par te y de otra D. José Aubareda vecino de VaUs han contratado lo siguiente". En el primer apartat hi consta: "El Sr. Aubareda se obliga a llevar á esta para la fiesta mayor la colla deis Xiquets de Valls trabajando la misma conforme á iguales fiestas de años anteriores mediante á que se le entregue así que haya termi nado la fiesta, la cantidad de mil cincuenta pe- setas si hacen la to rre ó castillo de nueve, rebajando de dicha suma cien pesetas si solo hiciesen el de ocho." El condicio nament deis castelJs realitzats amb els diners a cobrar ens pot fer re flexionar; hi podríem trobar, fins i tot, una similitut amb la filosofia del Concurs de Castells tarragoní... El segon apartat diu: "Se decla ra que la manutención del perso nal y caballerias )' toda clase de gastos correran á cargo del Sr. Aubareda, así como los de viaje y que quedarán á beneficio del ex presado Señor los donativos de toda especie que recaude." Serien, aquests ingressos addicionals, els Ilevats de taula i potser, fins i tot, l'enlairament d' algun castell a casa d'algun prohom de la vila. Al tercer i darrer punt s'indica: "Será asimismo obligación del Sr. Aubareda costear el precio de dos grallas y dos redobles para que acom- parían en sus ejercicios á la colla deis Xiquets." La colla de gra lJers, a carrec deis Xiquets, era for mada, doncs, per dues gral les idos timbals. El contracte és signat el 26 d'agost per l'alcalde de Vilafranca\ni "a ruego de Jase Aubareda que no sabe escribir" pel ja esmentat Luis Pujols. Un cop revistat el contingut d'aquest contracte ens quedaria per aclarir si, aquella Festa Majar del 1884, es van fer castells de nou. Novament ens remetem a l' estat de comptes final i en ell llegim una despesa "A José Aubareda, repre sentante deis Xiquets nous de Va lls, segun contrata 1050 ptas." És a dir, que d'acord amb el primer punt, sí es va assolir algun castell de nou. Hem volgut buscar la con firmació d' aquesta fita i l' hem tro bada a la publicació vilafranquina El Labriego del 14 de setembre, on informa que "No faltaron tampoco á dar brillo y animación por las calles las acostumbradas compar sas, descollando entre todas los re nombrados Xiquets de Valls, que ejecutaron la dificil torre de nueve pisos." Dos detaJls, finalment, a aquests contracte: el primer seria I'elevat cost que suposaven els castells: fou, aquell 1884, la segona major parti da de tota la Festa Major, tan sois superada per l' Orquestra. 1 la se gona seria el fet que, de retmc, hem pogut concretat que la colla present a Vilafranca i a Sitges fou la Nova dels Xiquets de Valls -els nous, com hem vist foren anomenats amb un membre deIs Querido -en losep Aubareda- com a represen tant de l'agrupació, possiblement un germa del reconegut cap de co lla loan Aubareda loan del Queri do. La Colla Nova era coneguda, aquell temps, com la colla deis Querido. Poc a poc anem Iligant caps j es brinem més coses dels nostres en tranyables avantpassats castellers...\nLA BICICLETA CENTRO COMERCIAL OASIS. LOCAL 34\nParellades, 84 Espanya, 26\nTe!. 894 94 56 SITGES\n8· La Torre\n17 d' agosto Tarragona\n15 d' agosto Martorell\nUna actuació ferma\nEl quatre amb l'agulla, descarregat REDACCIÓ\nLa primera actuació de la lave a Martorell va ser positiva, ja que va permetre descanegar, per primera vegada l'any 1996, el quatre de set amb l'agulla. Des del maig, aquesta construcció s' havia pravat tres vega des (intent desmuntat, intent i castell carregat). La love, que compartia pla¡;a amb els Xicots de Vilafranca, va obrir amb un tres de set descarregat sense cap problema. El quatre amb l'agulla es va tirar a la segona randa; va ser una construcció de bona factura i es va descanegar sense grans patiments. Finalment, a la tercera ronda, es va descanegar el quatre de set, que ja era un clara prova de cara aJ futur qua tre de vuit de color vi i que ja es co men¡;ava a perfilar. Un pilar de cinc, que va estrenar un ter¡; nou, va clou re l' actuació sitgetana. Per la seva banda, els Xicots van oferir als martorellencs una tone de sis, un tres de set i un quatre de set, tots descarregats i caracteritzats per l'escassedat d'integrants de la seva pinya, que es va refor¡;ar ampliament per camises de color vi.\nFOTO: JORDI OOLERA\n6 d' octubre. Tarragona (Concurs de Castells)\nLa Jove no remata la 'faena' JULI SELMA\nLa segona participació de la love al concurs de castells cele brat a la pla¡;a de braus de Tarra gana va mobilitzar 150 castellers i es va saldar amb un quinze lloc j amb una actuació en que no Olés va fallar l' estocada, en no poder descanegar el quatre de set amb l' agulla. El programa que la lave va presentar al Concurs venia con\ndicionat pel que fa a la canalla per la caiguda del quatre de vuit de Santa Tecla, i, per tant, es va deci dir portar a Tarragona construccio ns amb garanties de ser descarre gades. Un cinc de set un xic bellugadís obria l' actuació, per continuar amb un quatre de set amb l' agulla excessivament obert en I'estructura del quatre, que es va haver de defensar prou, fins que a la sortida de dosos es va ensorrar. Tot seguit, es va plantar un tres\nPASTISSERIA BOMBONERIA ~\nde set per asserenar els anims i, de nou, un altre cap el quatre de set amb I'agulla per completar la fei na. Aquest cap, I'estructura del quatre, tot i tomar a estar oberta, es va completar, deixant veure un pilar, que, sorprenentment, va cau re quan I'enxaneta ja havia fet la motxilla. En resum, el Concurs va desta car per tres factors: • La durada. Al Concurs li so bren una o dues rondes i les calles invitades (encara que aixó ens pot perjudicar en el futur si hi volem tomar). • Canalla tirant enrere. Els Olés petits de la Colla van aprendre tota\nEl Cós del Bou va ser te~timo ni d'una bona actuació de la lave de Sitges en companyia, aques ta vegada, de la lave de Xiquets de Tarragona i deIs Xiquets de la Vila d' AJcover. La lave va obrir pla¡;a amb un impecable tres de set descarre gal. No obstant aixo, el cinc de set descarregat a la segona ron da va ser el castell Olés remarca ble, tant per la dificultat objecti va que té aquesta estructura com per I'eficacia amb que va ser re salta pels sitgetans. A la tercera ronda es va descarregar un qua tre de set amb algunes novetats que van donar prou bon resultal. La nota negativa de la jorna da va ser la caiguda del pilar de cinc de comiat en que un deis castellers de la lave de Sitges va patir una lesió importanl. La lave de Xiquets de Tana gana va canegar el tres de vuit i va descanegar la torre i el cinc de sel.\nuna lli¡;ó de com tirar enrere en castells que no es mouen: laves de Valls i lave de Tan'agona van les Olés afectades per aquest virus. • Calles per sota de les seves possibilitats. Contrariament al que s' ha escrit en algun mitja, la pres sió de la pla¡;a va fer rendir per sota del seu nivell colles com Terrassa, Barcelona, Granollers, AJcover i la nostra. Per acabar, els destacats: els Xi quets de Reus i el seu tres de nou de postal; la recuperació deis ens del Vendrell amb una actuació de bandera; i, finalment, tot i que la Vella sempre sera la Vella, el cel és de color verd ...\nSABATE F1U1dada l'any 1895 de l'.t\_funtament, 10\nTe!. 894 02 13 SITGES\nMunicipal - Parada. 44-45\nQuatre de set amb I'agulla (Sitges, 24 d'agost de 1996)\nLa Torre路 9\n10· La Torre\nQuatre de set amb I'agulla (Sitges, 25-8-96)\nTres de set (Sitges, 24-8-96) FOTO: ÁNGEL V/LLENA\nTres de set (Sitges, 22-9-96)\nFOTO: ÁNGEL VILLENA\nCinc de set (Sitges, 22-9-96) FOTO: ESTHER TRINCADO\nLa Torre· 11\nQuatre de set amb I'agulla (Martorell, 15-8-96) FOTO: ESTHER TRINCADO\nCinc de set (Tarragona, 6-10-96) FOTO: DIARI DE TARRAGONA\nCinc de set (El Vendrell, 11-9-96) FOTO: ÁNGEL VILLENA\nQuatre de set amb I'agulla (6-10-96) FOTO: DIARI DE TERRAGONA\n12路 La Torre\nS-TE JOV ~~\nCinc de set (Sitges, 25-8-96)\nLa Torre ·13\n25 d' agosto Actuació de Festa Major\nDiada. El Vendrell\nUna excel.lent actuació\nCinc, quatre, tres...\nLa tarda de l'endema de Festa Ma Jor va ser propícia per a la lave. Es van descarregar sense problemes tots els castells intentats: quatre de set amb l' agulla, cinc de set i quatre de set. arnés la voluntat de treballar, a fans, el quatre de setamb I'objectiu de pre parar el quatre de vuit va fer que no s'igualés I'actuació que va cloure la temporada anterior (quatre amb I'agulla, cinc i tres). La lave va engegar amb un esplen did cinc de set, el més solid i rapid deIs deu que la colla havia completat aleshores. En el moment de descar regar-lo ja es presagiava que la diada podia ser l11Storica. Aquests presagis es van confi rmar a la segona ronda, en que es va descarregar amb molt pocs problemes el quatre amb l'agulla, segurament un deis castells més bre gats de la temporada. A la tercera ron da, i amb una voluntat clara de treball tecnic de futur, es va tirar el nove qua tre de set de la temporada, descarre gat com tots els altres. Finalment, e va tancar I'actuació amb un pIlar de cinc descarregat i les FOTO: ÁNGEL VILLENA paraules del cap de .;olla, que va ofi cialitzar la voluntat decidida d'anar pel quatre de vuit i va dedicar tots els castells deIs die de Festa Majar al Pepe Rodríguez. Festa Major (23 i 24 d/agost) L' actuació de Festa Majar també va ser profitosa per a les dues calles que van acompanyar la lave, ja que van descarregar tots els castells intentats. siso A continuació, i ja en el marc de Els borinots (Sants) van tirar tres cas REDACCIÓ la Processó Cívica, es van tirar di te lls molt bellugadissos i treballats: el La vigília i el dia de Sant Bar versos pilars. tres i el quatre de set i el quatre amb El dia de Sant Bartomeu, la lave l' agulla. Els Xiquets de Reus, tlamant tomeu van ser una esplendida pre colla de nou, van completar el cinc de paració per al' actuació del dia 25 va fer dos pilars simultanis durant set i el quatre de set amb l'agulla. A i, alhora, una mostra tangible del la Sortida d'Ofici. En acabat, hi va haver I'exhibició, en la qualla lave més, a la tercera ronda, van descarre potencial de la Colla. La primera sortida de Festa va abrir pla,<a descanegant un tres gar el tres de set amb l' agulla al mig, castell singular inventat pels Caste Majar va ser just abans de la pro de set. A continuació, es va tirar el llers de Vilafranca quinze dies abans. cessó cívica del dia 23. A les set quatre amb J'agulla que només es De fet, el que els avellaners van ofe de la tarda la Colla es va concen va poder carregar ja que, a part de rir a Sitges va ser el segon de la his trar al Cap de la Vila on es van problemes en una de les rengles que descarregar el tres i el quatre de s'havia despla,<at, el pilar del mig tbria i el primer en terres catalanes.\nCastells i resta\nJ'ItI". • J'ItI". SAN FRANCISCO SITGES el. San Francisco, 36\nL.l sortida de l'Onze de Setem bre al Vendrell va ser una ocasió més en que els sitgetans no van an'iscar i van intentar demostrar el dommi que tenen sobre algunes construccions de set. S'hi van des CatTegar el tres de set, el cinc de set i el quatre de set. De les tres construccions ofertes al públic vendrellenc, la primera, el tres de set, va ser de factura impe cable. El cinc, en can vi, va presen tar alguns problemes que anenca ven de la pinya a causa de les poques mans altes que van poder assistir a la sortida, Finalrrient, el quatre, en que s'havia d' assajar el peu per a un fu tur castell de vuit, va grinyolar fon;;a a gairebé tots els pisos. No obstant aixo, la veterania deIs castellers va fer que es pogués descanegar. De fet, a primers de setembre, la lave era, de tates, la colla que havia des carregat més quatres de set en la temporada de 1996.\nva ser mestable des del primer mo menl i els pilaners no van poder pa rm'la segona sotragada que va baixar de dalt. A la tercera ronda, el cap de colla va optar per un quau'e de set descarregat sense problemes. L'actuació es va tancar amb un pi lar de cinc descarregat. A la tarda, a la processó de Sant Bartomeu, es van tirar 17 pilars de quarre, dos deIs guab van ser simul tanís en el moment d'entrar el Sant. En aquesta nomina de pilars de gua tre, s'hi inclouen, també, un que va donar la volta seneera idos d' aixecats per sota. La Colla va ser molt aplaudida durant la processó.\nELECTROOOMESTICS - T.V.\nc. L'Hort Gran, 12 (Tf. 894 67 03) c. Major, 17 (Tf. 894 05 78) SITGES\n14· La Torre 22 de setembre. Santa Tecla\nEl quatre de vuit es queda a dos segons\nL'actuació de Santa Tecla, el dia 22 de setembre -és a dir, la vigília de la festa de la nostra patrona-, va ser el marc en que la love va fer el seu primer intent d'un cas tell de vuit. Tres anys després de la nostra estrena a playa, I'equip tecnic va considerar que hi havia prou motius per plantar el quatre de vuit. 1, de fet, no anava gens errat. EIs assajos que s'havien fet les setmanes abans al Palau del Rei Moro confírmaven que el carro gros es podia emmarcar a la col.lecció de fotografíes de la love que hi ha a les parets del nostre local. La love, integrada per més de 150 castellers, va saber ser a I'alyada de les circumstancies.\nMolta concentració i ganes de fer\ncastells. D' entrada, es va descarre gar un cinc de set de postal, que va obrir les portes a executar'les pre visions programades. A la segona ronda, va arribar I'hora de posaren solfa la feina feta als assajos. Amb els teryos col.locats, la playa va emmudir. La concentració i la feina de la pinya\nEl cinc de set, jo descorregot\nva ser extraordinaria. El castell va pujar bé, pero amb massa nervis, que acabarien essent un arma tra·idora. El carro gros va caure amb l' aixecador col.locat i l' enxaneta sobre el dos. És a dir, dos segons abans de coronar-se. Una llastima, tot i que la Colla va valorar molt positivament dos fets: en primer\nForo: ÁNGEL VILLENA\nLes colles que ens acompanya\nIloc, la concentració i el treball ferm; en segon, I'ampli suport re ven eren els Nens del Vendrell (tor\nbut des de molts sectors del poble. re de set, tres de set per sota i qua\nCom es va poder veure al Cap de tre de set), Castellers de Comella\nla Vila, Sitges, i no només la love, (cinc de set, tres de set, quatre de set i intent de tres de set per sota) i vol el quatre de vuit. La love va fer, després de els Xiquets de la Vila d' Alcover I'intent, un tres de set, un quatre (quatre de set amb l'agulla, quatre de set i torre de sis). de set i el pilar de cinc.\n20 d' octubre. Manresa\nEIs castells també són competitius REDACCIÓ\nL' actuació de Manresa no pas sara a la historia de la Colla en tre les de millor record. Al con trari. I aixo que es va descarregar tot el que es va intentar. El que passa és que els components de la love van escopir I'expressió més competitiva deis castells i van renegar perque alyavem un cinc de si s, mentre que dues co\nlles que actuaven amb nosaltres i d'un nivell inferior van fer davant nostre els seus primers cinc de set. El cap de colla va considerar que no hi havia prou gent per fer el cinc de set i que, per tant, no hi havia cap necessitat d'arriscar en una exhibició en la que ens jugavem ben poco Aprofitem, doncs, per to car la cresta als qui no venen a les darreres actuacions de la tempora da.\nLa love va obrir la se va actua ció amb el tres de set, per conti nuar amb un quatre de set en que es van fer diverses proves de qua tre de vuit. El qüestionat cinc de sis va ser el tercer castell, que va precedir a una altra construcció també prou qüestionada, el pi lar de quatre, que, en tot cas, es va salvar perque era el primer espedat de dones que fa la Colla en la seva tra jectoria.\nAmbelcap benamunt REDACCIÓ\nL'endema de I'actuació de Santa Tecla, la Colla va saber deixar el sentiment de rabia i frustració a casa i va sortir a la playa del' Ajuntament disposada a fer un bon paper en I'exhibició de la Sortida d'Ofici. I així va ser. Quatre de set, tres de set, torre de sis idos pilars de quatre (un de salutació i un de comiat) va ser un bon resultat.\nLa Torre ·15\nEl passat 26 d'octubre es va cele brar a Vilanova la primera jor nada castellera del Garraf, Alt Penedes i Baix Penedes, que va tractar diversos aspectes relacio nats amb el món casteller al Pe nedes. Entre les diferents comu\nnicacions que es van presentar en aquest forum, hi va haver una re ferida a la Colla Jove de Caste lIers de Sitges: "Castells i dina mització sociocultural. El cas de la Jove de Sitges", que va desper tar forc;a atenció entre els assis\ntents i que us presentem tot se· guit en aquestes pagines de La To rre. La ponencia la van elaborar i lIegir L\_uís Miquel Soto, coor dinador de la Comissió d' Activitats de la Colla, i Santi Terraza, president. Com podeu\ncomprovar, es tracta d'una co municació que relata I'experien cia de la Jove de Sitges en la re cerca de nous castellers i en les seves aspiracions de ser un punt de referencia c1au en el panora ma associatiu a Sitges.\nCastells i dinamització sociocultural.\nEl cas de la Jove de Sitges\nIntroducció/Justificació Sitges és una localitat que basa la seva economia en el turisme, especialment la re"tauració i I'hostaleria. Aixo im pli~a una forta dependencia laboral cap a aquests dos sectors, d'una ma nera molt intensa duran! els mesas d'estiu. Treballar en un hotel o un res taurant implica fer horaris nocturns (per tant, impo,sibililat d'assistir a as"ajos) i Je cap de setmana (per tant. impossibilitat d' assistir a actuacions). Des d'una óptica laboral, cal tenir pre sent, a més, que els habitants de Sit ges que depenen de la restauració i I'hostaleria nu s6n únicament els qui s'hi dediquen professionalmenl, sinó també els joves estudiants que ha fan durant els meso; J'estiu amb la inten ció Je rebre uns ingre>sos de tempo raJa.\nDamm Coca-Cola Schweppes Kas Grup Vichy Aigua de Ri La Ca era Trinara 'u KasFruit\nParal.lelament, en aquesta observació sobre la realitat social de Sitges hem de tenir en compte un altre punt. Sit ges él. una localitat amb una oferta participativa i cultural molt amplia i rica. Une, 400 persones participen ac tivament en la Festa Majar. Més de 2.000 ha fan en el Carnaval. El nom bre d'entitats i associacions per habi tant és deIs més elevats de Catalunya. A priori, doncs, no hi ha una manca d'oferta participativa ni lúdica. Tot aixo, ens condueix a una situació no excessivament comoda per a l'exit d' una colla castellera, que necessita de la partlcipació de centenars de ¡Jerso nes en un poble, que. a més deis fac turs a;senyalats fa uns instan!s. cal recordar que només té 17.000 habi tants. una xifra que, diguem-ne, no és, de cap de les maneres, exce,si va per\nGranini Letona-Cacaolat Astur' na Vins aventas Soler Vins Pedro Rovira Caves artí Serda Cinzano C 1 Soley Ace' unas Redondo\nCon erves i sucs Tres Soles\non res 5-7\nTel.+Fax (93) 894 23 40\n08870 5itges (Barcelona)\npoder disposar d' una variada bossa on\nÉs a dir. que a I'hora de plantejar-se la viabilitat de tenir una colla caste llera en un poble com Sitges apareixen una serie de factors negatius que no faciliten la consecució d'aquestes in tencions. És per aixo que els responsables que la Colla Jove de Castellers de Sitges ha tingut des de la seva fundació, l' any 1993, han assimilat des d'un bon co mene¡:ament que en l' estrategia dissen yada per a assolir I'objectiu que Sit ges tingués una colla capacitada per arribar a integrar-se en el grup que qualificaríem de "calles mitjanes" hi figuren una serie de plantejaments que han estat basats en la creació d'uns condicionants socioculturals favora\nEstrategia Ens expliquem. Tenim molt ciar que la gent que ve a la colla ho ha de fer perqué Ji agrada fer castells i, per tant, vol fer castells. D'entrada, pero, vam arribar a la conclusió que amb el re clam estriciament casteller, sense més. no hi havia prou per assolir els objec tius desitjats. (De fet, cal tenir present un altre ele ment que abans no hem esmentat: Sit ges ja va tenir colla castellera propia entre 1971 i el 1986, els Castellers de Sitges. Contrariament al que ens pensavem quan va neixer la Jove de Sitges, els antics components deIs Castellers de Silges que han optat per\n16· La Torre\ntornar afer castells amb la nova colla local han estat pocs. De fet, els podríem xifraren poc més d'una quinzena. I tam bé d'entrada ens vam adonar que con vencer antics castellers perque vingues sin a la Colla era, en la major part de casos, una empresa sense exit, per diver ses raons que no són el motiu d'aquesta exposició). Per tant, apareix aquí un altre factor que s'afegeix a la llista d'elements perjudi cials per aconseguir un panorama el més favorable i positiu per a I'hit d'una co lla castellera. Un cop analitzada la situació, i conscients que caIia generar reclams paral.lels, la Colla va organitzar el seu aparell admi nistratiu per tal de facilitar la convoca toria d' activitats i la recerca de castellers atrets per l' ambient que es respira a la Colla. Una colla castellera és, per les seves dimensions sociologiques, partici patives i d'identifícació local, un espai susceptible de proclamar simpaties i ad hesions. La sega na epoca d'or i el "boom" mediatiac del fet casteller avui en dia ajuden, sens dubte, en aquesta pro jecció. L' objectiu no era fer un esplai. perque a Sitges, ja n'hi ha d' esplais; tampoc era fer una discoteca, perque és obvi que al poble aquesta oferta esta més que cober ta; no es tractava tampoc de muntar ex cursions, perque per fer aquesta feina ja hi ha el Centre Excursionista de Sitges. És a dir, que l'objectiu no era o és altre que el de convertir la Colla en un punt\nde referencia clau del panorama associa tiu i sociocultural del poble, tot i els obs tacles que s'han de salvar per les diver ses raons abans exposades. La crida caIia fer-Ia a partir de la propia atracció que té una colla castellera com a espai que aple ga gent de di verses edats, condicions i sexes amb l'objectiu de fer castells i I'entorn de convivencia que es genera al seu vol tan!. En aquesta línia, la love de Sitges va observar amb detall els models que al tres colles havien utilitzat en la seva es trategia, especiaIment, dos casos: la lave de Tarragona i els Xiquets de Reus. Els primers, pels resultats altarnent positius que han tingut en les seves aspiracions a ser un element de referencia social clau en la seva ciuta!. EIs segons, pels molts paraLlelismes que podria tenir amb Sit ges (massificació participativa a la ciu tat, presencia castellera arrelada pero no popular), a més deis bons resultats que també e n'han deriva!. En la política dissenyada per la Colla i en base a les aspiracions a esdevenir un element de referencia clau en la vida so ciocultural local, ha prioritzat el fet que la love de Sitges sigui un espai d'atracció, especialment entre els joves de la vila. En aquesta línia, cal emmar car les dues campanyes que s'han posat en marxa en les dues darreres tempora des i que han donat un resultat positiu: "Fes-te love" i "Sempre love". • Fes·te Jove. Es va activar durant la temporada 1995. Com el seu nom indi\nca pretenia cridar gent perque entrés a la colla. En aquells moments, la love tot just acabava de descarregar els seus pri mers castells de set -en la segona part de la temporada del 94- i encara no s'havia consolidat com a colla de se!. Per tant, es necessitava una injecció de gent (el nombre de castellers apuntats era de poc més d'un centenar) que ens assegu rés una presencia necessaria per ser co lla de seto Es van editar cartells que es van repartir per molts comer90s del po ble, les escoles i l' institu!. ParaI.lelarnent, es va reaJitzar una macropancarta de set ze metres quadrats amb el lema "Fes-te love. Vine a la pinya de la Colla love de Castellers de Sitges", que encara aprofi tem i coJ.loquem al Cap de la Vila els dies previs a les actllacions que fem a Silges. El lema "Fes-te love" preteniajugar amb el doble sentit de les paraules i, tot i te nir unes connotacions especialment ju venils, anava adre9at a un püblic més ampli. De fet, aquest eslogan es va apro fitar també amb un doble reclam festiu: "Fes-te love / Festa love, amb el qual es convoquen les festes organitzades per la Colla. El resultat del "Fes-te love" va ser el d'una trentena de persones que, de for ma més o menys directa, van entrar a la Colla. La love va rebre durant la tempo rada passada altres nous components, pero que se'n van fer membres per al tres motius. • Sempre Jove. Aquesta campanya s'ha\nposat en marxa enguany. De fet, té una continui"tat amb la de l' any passat, pero a diferencia d'aquella no és un reclam per entrar a la colla, sinó que constitueix una afírmació propia de la colla com a reali tat social consolidada. El "Sempre love" té unes connOlacions d'influencia gaire bé "supporter" i prelén ressaItar la perti nen9a a un col.lectiu amb el qual es man tenen uns vincles d'identificació molt accentuats. L'eslogan s'ha materiaIitzatde forma molt destacada en samarretes i sueters tipus "sudaderes", arnés d'uns díptics que anunciaven les xerrades castelleres d'estiu. De fe!. ha calat amb for9a a Sit ges, ja que s'han venut 250 samarretes amb aquest eslogan en lIetres grans a l'esquena, que s'han vist sovint pel poble durant aquest estiu.\nAccions Paral.lelament a aquesta Iínia d' acció, la lave pretén engrescar diversos sectors locals a través de la convocatoria d'activitats, la major part de les quals te nen com a objectiu la recerca de nous cas tellers. En aquest sentit, l' organigrama administratiu de la colla esta estructurat per tal de fer funcionar aquesta dinami ca: hi ha una Comissió d' Activitats, for mada per quatre persones, que s' encarreguen de posar en marxa actes i iniciatives extra-colla; és a dir, adre9ades al conjunt de la població o, segons el cas, a un sector de la població específíc que no forma part de la Colla.\nGABAL CAKNICAS S.A. CARNS GALLEGUES CARNS SELECTES (ESPECIALlTAT EN BOU)\nArturo Carbonell s/n Tel. 894-22-88 Paradas nº 34-35-75-76 i 46 (menuts) SITGES\nTL 907 4244 14\nCarrer de Sant Pau, 23 SITGES TL 8949681\nLa Torre· 17\nAquesta comissi6 s'encarrega de parir els projectes: tenir idees, plantejar-Ies, debatre-Ies, estudiar el cost economic i posar-les en marxa. A I'hora d'activar les es fa a través d'un grup de gent propi que no és únicament la propia Comis si6, sin6 que varia en funci6 de I'acte que es proposa. Per citar alguns exemples i els resul tats que s'han donat amb aquest tipus d'accions podem es mentar les se giients: • Xocolatades i festes infantils. Orien tades principalment a la canalla de la Colla, pero obertes a al tres nens i ne nes. S'acostuma a fer un acte com aquest després d'anar a les escoles a buscar canalla com a element que els hi suposi un primer contacte amb la co Ila molt integrador i comode. Després de la festa, als crios que serveixen se'ls deixa una faixa perque comencin a pu jar. Cal dir també, que aquest tipus d' actes, per les experiencies que hem tingul. cal fer-Ios amb mesura, sobre IOt en relaci6 a la canalla que ve, ja que pot passar -com ens ha succe'it a no sal tres- que a la festa vingui una mu ni6 de "crios" la major part deis quals no serveixen. El perill pot ser que des prés sigui mol! difícil que entenguin que si no saben o no poden pujar no cal que tornin. Nosaltres ens hem trobat enguany amb aquest problema. Hem arribat a tenir gairebé una trentena de nens deIs quals només en pujaven a castells de set una desena. • Concel'ts i balls de gralles. Es tracta d'una act;vitat que sempre porta gent jove. A Sitges, d'una manera especial, gracies a I'arrelament de les gralles. N'acostumem a organitzar tres o qua, tre al Ilarg de I'any. majoritariament adre9ats a la gent de la colla, pero al gun d'ells oberts al conjunt del poble per tal de facilitar I'entrada de nous cas tellers.\nel programa de la festa, com és el cas de la baixada del pilar caminat per les Escales de la Punta, un acte que. de fet, ja té precedents castellers, ja que els Castellers de Sitges I'havien realitzat anteriormenl. A més, dins els actes in fantils de Santa Tecla -que protagonit zen aquesta festa- la colla també s'ha fet un 1I0c i també treu al carrer les se ves besties de foc infantils fabricades per la propia canalla de la colla.\nUn capítol a pan mereixen les Xerra des castelleres d'estiu, que enguan) han vist la segona convocatoria, que permeten debatre di \_'ersos a,pectes d'interes del m6n casteller, sigui amb taules rodones que conviden al contrast de parers o amb exposicions\nL'altra festa sitgetana que convida a la participaci6 i que la colla també té una presencia activa és el Carnaval, on la Jove surt amb una carrossa propia com una colla més de les que integren les dues rues carnavalesques. El Carnaval, per exemple, va permetre que la colla rebés l' any passat directament una dotzena de membres nous, que després de disfres sar-se amb la Jove es van fer castellers. També dins el Corpus i els catifes de f10rs que ompln els CaITerS de Sitges, els cas tellers de la Jove tenen una paI'licipaci6, tot i que en aquest cas inferior. En la da rrera edici6 de Corpus, un carrer de Sit ges, el carrer de Barcelona, va estar co bert per una califa de f10rs en la qual apareixia un castell de la Colla. A la lIiga local de futbol-sala, la colla també esta representada amb un equip propi, que va debutar I'any passat i que enguany torna a participar-hi. I com aquests, en podríem citar altres casos (I'Agrupament Escolta, l'esplai la Moixiganga, el Consell Local de Joven tut, etc.), on es fan actes de projecci6 lo cal que porten el segell de la Colla.\nReflexió, debat i promoció del fet casteller\nAquesta linia d'accions cal situar-la junt amb una politica de presencia so cial en les activitats i festes típiques de Sitges que admeten participaci6 popu lar. En primer lloc, i per damunt de IOt, la Festa Major, amb la participaci6 als actes folklorics, I'exhibició de la Sor ti da d'Ofici i l'actuació castellera del cap de setmana amb dues colles més.\nPero els principals esfor90S de dinamit zació socio-cultural de la Jove de Sitges, cal situar-los en les activitats castelleres paI·al.leles; és a dir, xerrades, exposicio ns, debats, publicacions, programes de radio o propiament actuacions. En aquest cas, a diferencia de la relació d'activitars anteriors que tenen com a objectiu la re cerca de nous castellers mitjan9ant l' oferta lúdica complementaria, es tracta d'accions destinades a generar un am bient propiament casteller. S6n actes que principalment estan orientats als caste llers de la colla, pero que també reben la visita o l'atenci6 de persones alienes a la Jove.\nHi ha l' altra festa popular, Santa Te cla, on la Jove també hi participa en els actes folklorics i que, a més, ha aconseguit crear-ne un altre d'estrictament casteller emmarcat dins\nCom a exemple, podríem citar les tres exposicions de fotografíes muntades enguany ("Imatges castelleres", del Museu de Yalls i la Fundació Caixa Penedes; "El fet casteller", del Servei\nTerritorial de Jo\_entut dc la Generali tat a Tarragona, i "Castells 95, una vi si6 vilafranquina". de Miquel Arroyo).\nd'experiencies de funcionament d'altres colles. En aquest cas, cal tor nar a esmentar la Jove de Tarragona i els Xiquets de Reus, que han vingu! al Palau del Rei Moro a mostrar eis seu s models de funcionamenl. Entre les publicacions, cal assenyalar l' interes -i, en conseqüencia, l' esfor~ que fa la colla per tenir una publicaci6 periodica propia, La Torre, que apareix tres cops I'any (per Sant Jordi, per Festa Major i per la Diada). Es tracta d'un vehicle de difusi6 de la colla que tam bé arriba a molts sectors de Sitges no estrictament castellers. Per tant acon segueix fer una funci6 social i de pro moci6 destacada. En una linia similar, s'ha de situar el programa radiofonic Posa'( lafuixu, a Radio Maricel, realitzat per gen! de la colla i que parla de castells en gene ral, amb una logica i especial atencio per a la Jove de Sitges, Posa '( Jaixa s'emet setmanalment, cada divendres al vespre.\nEn un ambit propL cal assenyalar el calendari casteller que la Jove de Sit ges ja va aconseguir implantar de for ma fixa des de la seva aparicio fa tres anys.De feL aquest calendari s'ha aca bat d'implantar aquest any i el que ha permés és normalitzar els castdls com a una activitat popular local que s'esdevé en dates concretes: per Sant Jordi, per Sant Joan al barri del Poble Sec, per Festa Major (amb l'exhibici6 tradicional de la Sortida d'Ofici i I'actuació amb colles convidade,), per Santa Tecla (amb els mateixos paI'ame\ntres 4ue per Festa Major) i per la Diada (el segon cap de setmana de novembre). Precisamenl. la segona Diada de la colla, convocada I'any CJ4, va consistir cn l'organitzaci6 de la Primera Trabada de Colles Castellers del Penedes, que es va saldar amb un balan9 molt positiu (tant pel que fa a organitzaci6 com a interes casteller de les colles. Cal recordar que algunes colles van aconseguir fer en aquella Diada la millor acruaci6 de la seva historia). Una Trobada, que malaurada ment enguany no ha tingut continunat. pero que confiem que la temporada vi nent es lorni a recuperar. Respecte al ca lendari casteller, i tal com ha succe'il en alu'es localitats castelleres. el signe de normalitat ha arribat enguany gracies a que les actuacions que no s6n propies de la colla (és a dir, totes a excepci6 de la Diada de la Colla) estan organitzades, des d'nn punt de vista economic -i com a sig ne de norrnalitat- per les institucions con vocants corresponents (Ajuntament. Co missi6 de Festa Major. Comissió de Festes del Poble Sec, etc.), mentre que a nivell de recursos humans i contacte amb les colles va a canee de la mateixa Jove.\nLa Jove a Ribes Per últim, només ens falta fer referencia a I'atenció especial que la Jove de Sitges té re,pecte als actes i a les festes propies de Ribes. un aspecte molt imp0I1ant per a la Colla si tenim en comte que més d'una cinquena pan deIs nostres mem bres són d'aquesta localitat. ja sigui per sitgetans que hi haIl marxat a viure o bé per la presencia mateixa de gent de Ri bes. En aquests moments, hi ha uns 35 castellers de la Jove que viuen a Ribes. Per 'ant, també calia activar una política de dinamitzaci6 sociocultural orientada cap a aquesta locali~al. De fet, les ac cions realitzades han estat més limitades, tol i que de cara a la temporada vinent se n'han previst ja diverses. Dins ['organigrama administratiu de la junta hi ha una anomenada Delegació ribeta na, que té com a missi6 organitzar actes i coordinar la presencia i parlicipació de la gen! de Ribes a la Colla,\nConclusions El model exposat no constitueix cap aportació eXlraordinaria. segons el nos tre pum de vista; sin6 4ue es tracta d'una estructura modesta per a una Colla modesta. El que caltenir present, pero, és que es tracta d'un sistema de funcionament plantejat d'acord amb la realitatlocal i I'entorn social de la Co lla. Per tant, només valid per a casos com el de la Jove de Sitges.\n'.IIIGAN DaVNT.! ,.. .UITAIIANT. ~\nPASSEIG DE VILANOVA, 53\nTel. 894 36 46\nC / ILLA DE c..:::U13A, SIT<:?-ES\n18· La Torre\nActuació. Lloc i dia.\nPla<;:a d' Espanya (30 de mar<;:)\n13e1 lid lld le 2i\nl3d Ji li\nYilanoveta. Congrés (26 d'abril)\nReus (19 ele maig)\nRaeó de la Calma. Congrés (29 de maig)\nHotel Gran Sitges. Congrés (9 ele juny)\nMarsella (15 de juny)\nMarsella (16 de juny)\nBedoin (16 ele juny)\nRibes (30 ele juny)\nCalafell (J 4 ele juliol)\nMartorell (15 eI'agost)\nTarragona (17 d'agost)\nFesta Major (25 d'agosl)\nEl Yendrell (JI de setembre)\nSanta Tecla (22 de setembre)\nFesta Major (23 d'agost)\nFesta Major (24 d'agosl)\nSanla Tecla (23 de setembre)\nManresa (20 d'oetubre)\nSitges (El Yinyet)\nSitges (Sant loan)\nSant laume deis Domenys (28 de julio!)\n317s 517 TI7 4/8\nSant loreli, Sitges\ne- Carregat. d- Desearregat. id- Inlent desmuntal. i- Intent. s- aixeeal per sota\nGESTIÓ CULTURAL SONORITZACIÓ AUDIOVISUALS GRA.FISlVI.E\n2d 3c 2i lic\nAGENDA CA 5 TEL L ERA • 9 de novembre. Barcelona (Barri del Clot). Xiquets de Tarragona i CasteIlers de Barcelona. • 10 de novembre. Sitges. CasteIlers de Vilafranca, Nens del VendreIl i Jove de Sitges. • 10 de novembre. Grano llers. Minyons de Terrassa, Xics de GranoIlers ¡una altra colla. • 10 de novembre. Camella. Castellers de Terrassa, CasteIlers de Barcelona Castellers de CorneIla. • 17 de novembre. Terrassa. Minyons de Terrassa, Cas tellers de Barcelona i una altra colla. ·24 de novembre. Vilanova. CasteIlers de Vilafranca, CasteIlers de Terrassa i Bordegassos de Vilanova. • 15 de desembre. L'Arbor;. CasteIlers de Vilafranca i dues colles més.\nEl cinc de nou amb folre JOAN RAMON OCAÑA\nUn altre mite ha caigut. EIs cas tellers i afeccionats hem d'estar con tents perque s'ha assolit plenament un altre castell que semblava impos sible. Escric aquestes reflexions I'endema del 27 d'octubre de 1996, una altra data que passara amb lle tres d' 01' a la historia deis castells, el dia que la Colla Vella deis Xi quets de Valls va descarregar el pri mer cinc de nou amb folre d'aquest segle. Un cop recuperat de I'impacte que em va produir la presencia d' aquesta fita, em poso davant 1'ordinador i comen¡;;o a re flectir sobre el papel' els meus pen saments i sentiments en veu alta sobre la significació que represen ta per a un casteller de la love de Tarragona l'assoliment pel món casteller d'aquest magne castel!. Des d'aquí la meya felicitació a la Colla Vella. La veritat és que el sentiment comú entre la majoria de castellers de la lave de Tarragona que érem a la pla¡;;a del Blat era una barreja d'admiració i enveja sana, admira ció perque van aconseguir un ob jectiu que nosaltres havíem perse guit amb amb totes les nostres forces, i enveja sana, simplement, perque ens imaginavem, amb certa malenconia, que I'alegria i la festa deis components de la colla degana del món csteller podria haver estat nostra. Pel qui sigui un afeccionat al futbol, es podria establir un cert paral.lelisme, salvant les distancies, amb la rabia continguda i la tristesa que devien experimentar els juga dors i seguidors del Deportivo de la Corunya en aquella Iliga que el Bar¡;;a va guanyar amb l'ajut del penal fallat en el darrer minut per Djukic; van tenir I'oportunitat de guanyar una Iliga i no la van apro\nRoba Interior. Llenceria dona Carrer Parellades, 39 Botiga 7\nGaleries Les Voltes\nLa Torre -19\nfitar. No em posaré a analitzar ara els motius pels quals els nostres intents de cinc de nou amb folre no van reeixir. Hi va haver di verses cau ses, tecniques i no tecniques, i tots els intents van ser diferents, pero si hi va haver, continuant amb el paral.lelisme futbolístic anterior, un detall que potser ens va mancar: l' instint assassí, evidentment en el bon sentit de la paraula, aquest ins tint que sovint s'utilitza de manera tan topica en el món deis esports, que diuen que han de tenir tots els campions. Doncs bé, ha quedat cIar que la Colla Vella de Valls, i potser algu na altra colla més, posseeix aquest instint. Si es troben davant una oportunitat historica com aquesta no la desaprofiten. Com Ronaldo, no fallen els gols. Anant cap a la pla¡;;a del Blat al matí, anava repas sant, un per un, tots els condicio nants favorables que tenien per aconseguir bastir la súpercatedral; és a dir, el fet d'haver descarregat amb relativa facilitat un bon nom bre de cincs de vuit durant la tem porada, el boníssim intent del Con curs -on amb poc assaig, en una hora intempestiva i després de tres castells descarregats, un carregat i un intent, es quedaren a un pas d'aigualir la festa a tot Vilafranca, malgrat la impecable actuació que van aconseguir els verds- i el de tall més important: la motivació, saber que es trobaven davant una oportunitat única per ser els primers a desmitificar aquesta superba construcció i en el convenciment que tenien tots els seus castellers de que allo era possible i ho tenien el seu abast. No estic descobrintAmerica amb aquesta afirmació. Per aconseguir un objectiu, primer has de creure que és possible. Aixo molta gent ho sap, pero el que no és gens facil és portar-ho a la practica, i menys en un grup huma de més de 500 per sones on, normalment hi hauna pro porció de tota classe de personali tats, optimistes i pessmistes, posse'idores de la veritat absoluta, aspirants a cap de colla, etc. En re sum, si es pot treure alguna conclu sió per a totes les colles, i a vosal tres, amics de Sitges, us anira molt bé per tal d'afrontar el carro gros, encara que estic conven¡;;ut que aixo ho teniu molt clar, és el fet que des de I'enxaneta fins als castellers del darrer cordó de la pi nya han de creure cegament que el castell amb el qual ens barallem esta descarre gat, i els responsables de la Colla\nhan de saber transemetre aquesta idea. Tampoc es tracta d'enga nyar els castellers, se' Is ha de convencer amb els assajos, que és realment on es veuen les pos sibilitats a un castell concre!. El problema es pot presentar quan els assajos van bé, pero els castellers no s' ho creuen, potser perque no estan acostumats a en frontar-se a grans reptes caste lIers. És potser el que ens va pas sal' a nosaltres amb el cinc de nou amb folre. Quan vam fer els pri mers castells de nou pisos, la mo ti vació de tots els castellers era molt gran, i ens enfrontavem a reptes importants ja assolil> per altres colles. Llavors, el raona ment que fa qualsevol casteller és que si els aJtres ho. han aconse guit nosaltres també podem. No hi ha dubtes, ni més nervis que els normals que pot tenir qualse vol casteller de qualsevol (;olla. Ara bé, la cosa canvia quan ets davant de quelcom descont'gut. com era per a nosaltres aquest castel!. Tot i tenir un cinc de vuit perfecte, de tenir cura gairebé minuciosa del folre i de treballar moltíssim al' assaig totes les parts d'aquesta constmcció -i amb hit i bons resultats- quan va arribar I'hora de la veritat alguns caste llers nostres, potser no es van aca bar de creure el fet que una colla com la love de Tarragona, que s'acabava d'incorporar al grup cadvanter de colles de nou, fos capa¡;; de plantar cara als grans monstres deis castells, vallencs, viJafranquins i terrassencs, i tir.· gués la gosadia d'atrevir-se amb un castell g airebé impossible com el cinc de nou amb folre. Molt segurament, aixo mateix ens va passar al Concurs de J994. on vam tenir la possibilitat de guanyar-Io, i simplement la sola idea de pensar-ho ens va fer por És la famosa pressió. Bé, jo tamo bé suposo que la mentalitat guan yadora no s'aprén en un dia. Per tant, totes aquestes experiencies les haurem d'anar emmagatze mant en la memoria per treure totes les conclusions positives possibles per al futuro Per sort () per desgracia, la gloria castel lera é efímera. L'endema d'haver aconseguit qualsevol hit s'ha de tornar a I'assaig a seguir treba lIan!. Tsempre hi haura noves fi tes, nous objectius, nous reptes a aconseguir.\nJoan Ramon Ocaña Mateu és secretari de la Colla Jove deIs Xiquets de Tarragona\ne/. Mayor, 22\nTel. 894 73 70\nPioneros en tapas y txikiteo Taberna Vasca\ne/. San Pablo, 3\nTel. 811 03 20\nLa Torre 08, tardor 1996


Apartments Dragojević Tivat Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKaluđerovina B.B., Bjelila, Tivat, Montenegro, 85320 - Veure al mapa\nBarri Bjelila Centre Ciutat Seljanovo\nAl visitar Tivat, vosté es sentirà com a casa a Apartments Dragojević, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartments Dragojević, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, insonorització per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent camp de golf (a 3 km), pesca, jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartments Dragojević.\nTots els tipus de viatgers (22) Parelles (3) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (5) Grups (4)


Compareixença al Congreso de los Diputados at genís roca . cat\n« Els Community Manager són un placebo\n1 Response to “Compareixença al Congreso de los Diputados”\n[…] cosa, i molt em temo que aquesta compareixença no va servir de res. Ja aleshores vaig escriure un post, i es pot llegir la transcripció íntegra del que allà es va dir en aquest PDF, però insistiré […]\nRetroping on ag. 6th, 2014 at 13:34


Diari de l'Absurd: La Generalitat canvia de calendari\nDiu l'última conya de L'Absurd:\n"I si tantes ganes hi ha en fugir d'un any, la pregunta és clau: ens atorga l'Estatut prou poders als catalans per convertir la data del 9 d'agost en Cap d'Any?"\nI això m'ha fet pensar en un ministre de Franco, Julio Rodríguez em sembla recordar que es deia, cartera d'Educació o com es digués llavors, que va voler canviar les dates de començament i acabament de curs i fer-les coincidir amb les de l'any natural, i no va durar ni un sospir com a ministre. Tonidalmau, potser podries localitzar aquest fulano.\nAh, la pífia de la Generalitat no m'estranya gens, perquè es costum encarregar aquestes coses a gent descurada i que viu en un altre món, però que té molta "làbia" i amics. Bé, he dit la Generalitat, però havia d'haver dit les Administracions.\nEn Julio Rodríguez va ser ministre d'Educació d'en Carrero Blanco i,\nefectivament, aquell govern no va durar res: de l'11 de juny del 1973\nal 3 de gener del 1974. Més que res perquè Carrero va volar cap al cel\nde Madrid el 20 de desembre del 1973 i l'Arias Navarro va optar per\nsubstituir a Julio Rodríguez per Cruz Martinez Esteruelas.\nL'anècdota de l'intent de canvi de dates d'inici i acabament del curs,\nno la recordava.\nEn tot cas, Rodríguez s'atrevia amb la poesia i va escriure això en\nmotiu de la mort de Carrero:\nTé conya això d'un franquista copiant al Neruda de "Veinte poemas de amor y una canción desesperada":


Capítols - Els dies clau - TV3\nL'any 83 s'aprova la Llei de normalització lingüística que regulava la difusió de la llengua i la cultura catalana a través dels mitjans de comunicaci\nó públics, ràdio i televisió. Uns mesos després comencen les emissions experimentals del primer canal de televisió íntegrament en català.\nUn grup de professionals comencen a dissenyar un nou mitjà de comunicació on tot estava per fer, fins i tot, els criteris lingüístics.\nEn aquella època, per primera vegada, els actors americans parlarien en català i veuríem partits del Barça retransmesos en la nostra llengua.\nProfessionals de la ràdio i la televisió, lingüistes i traductors ens explicaran quins eren els reptes i com van trobar les coordenades d'una llengua que respectés els criteris lingüístics i fos propera a l'espectador.\nAquell dia, una roda de premsa conjunta del president dels Estats Units, Bill Clinton, i del primer ministre britànic, Tony Blair, anunciava que s'hav\nia completat el mapa genètic humà. El projecte havia trigat 15 anys a dur-se a terme i és, probablement, la notícia que tindrà més repercussió en el nostre futur.\nDos científics catalans, Roderic Guigó i Josep Francesc Abril, van participar en aquell projecte i ens explicaran com ho van viure.\nPocs anys després, la seqüenciació del genoma ja comença a tenir aplicacions pràctiques: investigacions mèdiques, càncer, selecció d'embrions o la genètica forense fa temps que avancen gràcies a la feina d'aquells científics.\nMetges i pacients ens explicaran com s'han beneficiat d'aquell avenç històric\nMés de 700 persones sense papers decideixen iniciar una protesta històrica. L'església els dóna refugi per fer visible una problemàtica que afectava c\nentenars de milers de persones que vivien amb por de ser expulsats del país.\nParlarem del fenomen migratori que fa que, en pocs anys, Catalunya passi de 6 a 7 milions d'habitants.\nEn aquest capítol abordem el debat sobre l'energia nuclear i el model energètic a partir d'altres grans desastres ecològics.\nPerò també recordarem els fets que van passar a la central de Vandellòs l'any 1989, quan un incendi va estar a punt de provocar una tragèdia de grans dimensions. És un capítol poc conegut de la nostra història que el reviurem amb els treballadors i els bombers implicats, que van viure unes hores dramàtiques a la central del Baix Camp.\nMiquel Ramon, Albert Closas o Miren Etxezarrreta són alguns dels protagonistes d'aquest capítol. Periodistes i economistes ens ajuden a recordar com e\ns va dur a terme la unitat monetària d'Europa just en un moment històric en què se'n qüestiona la unitat.\nAquell dia Barcelona saludava el món orgullosa de la transformació que havia fet després de gairebé una dècada d'obres.\nRecordarem els dies olímpics amb protagonistes com Diana Garrigosa, dona de Pasqual Maragall, o l'arquitecte Oriol Bohigas, però també analitzarem la transformació urbanística de Barcelona i el model de ciutat que s'ha anat conformant al llarg de 30 anys.\nL'incendi que comença a Aguilar de Segarra és el més ràpid registrat a Europa. En tres dies crema sense control unes 20.000 hectàrees i representa un\nabans i un després en l'extinció al nostre país.\nVa ser la confirmació que estàvem tenint un altre tipus d'incendi provocat per una climatologia cada cop més extrema i la manca de gestió forestal.\nBombers i afectats reconstruiran aquells tres dies de juliol i, al mateix temps, els científics ens explicaran perquè els incendis seran un dels riscos futurs associats al canvi climàtic.\nA les 2.44 minuts d'aquell dia, una coalició internacional bombardejava Bagdad iniciant l'operació "tempesta del desert", una guerra televisada de la\nqual els Estats Units controlaven la imatge.\nAquest és un capítol que tracta sobre els conflictes armats que han marcat aquest període històric: la guerra dels Balcans, el genocidi de Ruanda o la guerra d'Angola.\nPeriodistes i fotògrafs, Eduard Sanjuan, Bru Rovira , Sandra Balsells, Gervasio Sánchez i Esteve Soler, reflexionen sobre les seves experiències com a cronistes de guerra.\n25 de juliol de 1985: s'anuncia que Rock Hudson té la sida\nEl capítol aprofita per fer una mirada a l'actualitat repassant altres grans casos de corrupció de la política catalana i espanyola: el cas Palau, el\ncas Urdangarin, els ERE d'Andalusia i el finançament dels partits polítics.\nEl capítol aprofita per fer una mirada a l'actualitat repassant altres grans casos de corrupció de la política catalana i espanyola: el cas Palau, el cas Urdangarin, els ERE d'Andalusia i el finançament dels partits polítics.\nEl mur era el símbol d'aquesta divisió i el programa reviurà les últimes hores d'aquell règim.\nEn aquest capítol, parlem del canvi de vida i del món a partir de la irrupció de les noves tecnologies\nEl terrorisme ha marcat aquests trenta anys i té algunes altres dates clau que també recordarem en l'episodi: l'atemptat de Vic (1991), la dissolució de Terra Lliure (1992), l'atemptat contra Ernest Lluch (2000), etc.


- Teatres Municipals (Xesc Forteza, Mar i Terra i Catalina Valls) i Teatre Principal: 7 € per a públic general i 5 € per als artistes acreditats, llevat de l'obra Mar de Fons (Teatre Principal) que té un preu de 15 € per al públic general i 7 € artistes acreditats.\n- Arxiu Regne i Espai del Tub: Entrada gratuïta, però cal fer reserva (aforament limitat).\n- Els espectacles 'PÀRIES' i 'UN HILITO' que es fan a l'Aula del Teatre Mar i Terra de Palma no tenen venda electrònica però sí venda anticipada a les taquilles del teatre i el mateix dia de la funció.\nVenda d'entrades per als teatres municipals XESC FORTEZA, CATALINA VALLS i MAR I TERRA:\nCOMPRA L'ENTRADA DEL CONCERT INAUGURAL DE MAIKA MAKOVSKI\nVenda d'entrades per al TEATRE PRINCIPAL (Sala Principal i Petita):\nGALEJAR: RESERVA LA TEVA ENTRADA GRATUÏTA AQUÍ!\nCAFUNÉ: RESERVA LA TEVA ENTRADA GRATUÏTA AQUÍ!\nMOONLIGHT: RESERVA LA TEVA ENTRADA GRATUÏTA AQUÍ!\nESPAI DEL TUB\nAMARG: RESERVA LA TEVA ENTRADA GRATUÏTA AQUÍ!\nLES CANÇONS PERDUDES: RESERVA LA TEVA ENTRADA GRATUÏTA AQUÍ!\nLA MALCONTENTA: RESERVA LA TEVA ENTRADA GRATUÏTA AQUÍ!\nMAGÍ GARCIAS: RESERVA LA TEVA ENTRADA GRATUÏTA AQUÍ!\nJOSÉ MANUEL SÁNCHEZ i DUET BLANCO CORTÈS: RESERVA LA TEVA ENTRADA GRATUÏTA AQUÍ!\nMAZKIDUO: RESERVA LA TEVA ENTRADA GRATUÏTA AQUÍ!


Más de doscientos efectivos velarán por la seguridad en el Castell de l’Olla | CALVARI\nEn la mañana de ayer tuvo lugar la Mesa de Seguridad que cada año organiza la concejalía de Tráfico y Seguridad Ciudadana en torno a la celebración del Castell de l’Olla. La reunión, que se ha celebrado en el hotel Cap Negret, ha contado con la presencia de la Subdelegada del Gobierno en la provincia de Alicante, Maria Araceli Poblador; representantes de todos los cuerpos de seguridad y entidades que participan del dispositivo de seguridad; técnicos de las diferentes áreas involucradas en la logística del evento; presidente de la Cofradía del Castell de l’Olla, José Pérez Gorgoll y los ediles de Seguridad Ciudadana, Vicent Ripoll y de Turismo, Anna Alvado.\nEntrada anteriorLa Concejalía de Urbanismo de Altea informa de las nuevas líneas de ayuda a la vivienda de la Generalitat ValencianaPróximo entradaL’Alfàs destina a formación más de 600.000 euros


Alquiler de naves Industriales y Logísticas en Cornellà de Llobregat, Barcelona | JLL\nAlquiler de naves industriales y logísticas en Cornellà de Llobregat, Barcelona\n¿Estás buscando una nave en alquiler en Cornellá de Llobregat, Barcelona?\nCornellà de Llobregat está caracterizado por su proximidad a la ciudad de Barcelona y dispone de una ventaja competitiva al ser una ciudad fronteriza de Hospitalet de Llobregat, Hospitalet de Llobregat, El Prat de Llobregat, San Joan Despí y Esplugués de Llobregat.\nEn efecto, Cornellá de Llobregat es una de las poblaciones de Barcelona mejor comunicadas. Dotada de una red de transportes urbanos cerca de las principales vías de entrada a la capital y de grandes infraestructuras como el aeropuerto y el puerto de Barcelona, ya ha sido elegido por muchas empresas para emplazar sus oficinas. Con buenas comunicaciones en metro (línea 5 de TMB y línea 8 de FGC), tren, autobús y tranvía, Cornellà de Llobregat está rodeado de varios centros comerciales.


19 Febrero, 2010 - 13:25 — monty\nUn taller d'eines bàsiques per poder realitzar un streaming senzill en el context d'EXIT. Aquest taller, no només es presenta com una breu aproximació tècnica a la pràctica d'emissió de vídeo en directe per Internet i a l'ús de plataformes digitals sinó que també pretén ser un espai per replantejar les metodologies de producció audiovisual en col·lectius socials (formats de representació, mètodes d'organització col·lectiva, possibilitats del directe per internet com a espai d'articulació política..).\n17 Febrero, 2010 - 14:18 — mmxals