A 60 - Cosmoglotta\nCosmoglotta A 60 (may 1929)\nAnnu VIII -- Mai 1929 -- Nr. 60 (5)\nAntagonist e ... profete\nDurant long témpore yo ha projectet introducter nor amicos in li idés de ti genial filosof, morit ante quelc annus, quel ha luctat con li problemas de lingue in grand ovres, apart del oficial academic doctrinas, e quel esset un heretico de titanic grandore. Ti projecte attraet me tant plu quam Mauthner, intim ínamico del idé de un artificial mundlingue e specialmen del sistemas Volapük-Esperanto, ha expresset un idé quel justmen monstra vers Occidental.\nMa ... comensat ti labore, yo comprende li ínpossibilitá dar a nor letores un complet reproduction, e yo deve restricter me a un prova esquissatri e citates sin bon coherentie. Adplu li manca de un fundamental filosofic studie mey excusar me si yo ha miscomprendet ci e ta ...\nPor un superficial studie del idés de Mauthner sufice li litt ovre «Die Sprache» (li lingue), Frankfurt a. M., edit. Rütten & Loening. Ma qui vole studiar le profundmen, deve prender li grand ovres «Kritik der Sprache» (critica del lingue), 3 tomes, Leipzig, edition Felix Meiner, e «Wörterbuch der Filosofie» (lexico del filosofie), sam edition. Ex li unesim litt ovre yo prende li sequent passages.\nYo premisse que Mauthner indentifica lingue e pensada; il asserte que it es ínpossibil pensar sin lingue; e del critica del lingue il perveni a un annihilant critica del homal pensada generalmen.\n«... li lingue, justmen pro li ínprecisitá del parol-contures, es un excellent instrument del poesie (arte de parol; ma scientie quam comprension del munde es sempre ínpossibil, proque ya li fin realitá ne es captibil per li rud pinces del lingue ... In li scientie li lingue revela su impotentie; in li poesie it demonstra li potentie de su bellitá ...» Do: li max acri negation del Idistic idés! Secun mi saventie Mauthner ha refusat Ido explicitmen in un articul in «Berliner Tageblatt».\nMa noi va vider que it esset solmen li singul sistemas queles Mauthner refusat e queles provocat su sarcasme per lor risibil e ínnatural experimentes, e que in veritá il esset plu proxim al just comprendet mundlingue, quam il self savet.\nMauthner nómina li popul-lingue li «sensorium commune» (cerebre) de un nation: «inter li socios de un nation, do in li psicologie social, li populari lingue lude un simil rol quam li cerebre in li psicologie individual». (p. 30).\nTalmen il arriva al conception de un simil «sensorium communissimum» por li tot homanité. Malgré quelc sceptic remarcas pri li utopic idé de un general fraternal homanité (li modern constitutiones neplu es introductet per teses pri li jures del hom) il ne posse negar li existentie de un unité del civilisation, precipue del nationes de Europa e America, e il concede que li unification de ti nationes «sub» un unic lingue vell esser un action de immens revolutionari grandore. (On deve considerar que ti libre es scrit in li unesim annus de nor secul).\nEvidentmen li autor tande ha conosset solmen li sistemas Volapük e Esperanto, queles il ha combattet ye omni occasion, in su libres e in mult articules in jurnales. Ex su argumentes, partmen expresset anc de altris, yo excerpte solmen quelc passages apartmen interessant por nos.\n«Un ideal lingue quel vell posser evitar anomalies (ne solmen li grammatic anomalies) es hodie sammen ínpossibil quam in li témpore del episcopo Wilkins, proque li mundecatalog, quel vell esser li fundament de un tal ideal-lingue, ne ha esset composit de nor natur-scienties, e ne posse esser composit nequande ...»\n«... por li control vell exister ni un nation ni un complet lexico ...»\n«... in li artificial mundlingue li excellent aptitá del national lingue quam instrument del parol-arte vell dever perir fatalmen ...»\nQuáncam Mauthner ha videt clarmen li grand progress de Volapük a Esperanto (pag. 38, 40), il refusa energicmen li ultim pro li ínnaturalitá de su construction, e in su polemica il usa quelcvez totalmen ínjust argumentes. It sembla que il ne ha conosset li idés de Lott e Liptay; tamen su meditationes ea in ti direction:\n«... inter li civilisat nationes ... malgré national odie e aviditá, malgré religiosi contrastes e etern dangere de guerre, ha nascet quasi un spiritual unitá, quel similea un universalitá de pensada o de lingue. Quam in China existe un commun scritura, leet e pronunciat diversmen del divers tribus ma comprendet absolut egalmen, ... anc ye li mundeconception del civilisat occidental nationes e ti de America existe un comunitá del psichic situation, quel, malgré li diversitá del dialectes o lingues, ha ductet a un internationalitá. Precipue li psichic situation del grand-citeanos de omni nationes es commun sur li dominias de saventie. ... Li ... saventie del homanité ha crescet e ha esset expandet ... per du fenomenes, queles ... strangimen omniloc es nominat per li sam parol «presse»: li printada de libres e li jurnalisme. Li crescentie del du formes del presse ... ha ductet a un novi fenomen, quel ha favet li internationalitá del mentalitá del nationes plu quam alcun artificial mundlingue vell har posset efectuar: li traductet litteratura, li ínfinit masse de traductiones, fluent de un nation al altri ... Li evenimentes in li tot munde, comunicat per li gazettes, producte identic sentimentes e idés in li tot civilisat homanité (il cita li afere Dreyfuss e ti del capitano de Köpenick); ... per li comun possession de inventiones e decovritiones, de conossenties e idés, abstractiones, deos e fetiches, ... per li comun possession de conceptiones, queles es comun quam li chinesi litterat ... ha nascet un commun mentalitá del civilisat homanité; yo posse comprender li expressiones (tipparoles, Schlagworte) de ti ci mundan psichic situation quam elementes de un ocult mundlingue» (pag. 45).\nLi max acri antagonist del ancian mundlingue-sistemas esset li clarvident profete del ver mundlingue del futur ...\nDr. Peipers, Köln\nBAYERISCHE LEHRERZEITUNG, Nürnberg (Germania), nr 8, sub titul «Internationale Sprache» contene un detalliat articul de sr Teodor L. Krebs, preceptor in München. Il descri li historie del problema del unesim projectes til Novial, dá specimenes del lingue-projectes e in fin ocupa se pri li problema del film parlant, quel sin lingue international universal va esser ne imaginabil. Li film-industrie va perdir su significantie mundan, li regiones de vende va diminuer, artistes de landes de micri lingues ne ad-plu posse esser vocat al grand centres del film-production. Li american film-industriales self declara, que angles ne es apt quam universal film-lingue, que mem li angleses va oposir contra presentationes in li idioma american e que li sol solution practic es un lingue international constructet, neutral. Unquande solmen revatores e utopistes ocupat se per tal problemas. On ridet e mocat les. Ma li via del L.I. ducte del utopist al grand-industriale. Li munde va escutar le, e su moné va parlar li fort lingue del persuasion. Ma inter li revator e li financiario sta li pionero -- li instructor. Il un die va esser vocat del munde instructer li junité del popules trovar paroles de comprension anc trans li límites del patria. Li autor dí que li idé self del L.I. es lu primari, li via selectend es secundari. Ma in un adnex al articul poy inviat al redaction del gazette sr Krebs explica que li projectes de L.I. in li ultim annus sempre devenit plu simil a un altri e li finale a ti evolution es Occidental quel pro su ínmediat comprensibilitá por persones con mediocri education strax posse esser usat quam L.I. To es li max grand avantage de Occidental, e li estimation pri quel Occidental joya precipue in circules de erudites, es explicabil per to. Li articul, finient per un alinea in Occidental, es scrit con verve e profund conossentie del cose e noi cordialmen gratula nor nov collaborator. In li present numeró sub rubrica «Corespondentie» noi inserte partes de un lettre de sr Krebs u il descrí qualmen il devenit adherent de Occidental.\nERKENNTNIS UND BEFREIUNG, organ del anarchosocialism, Wien-Klosterneuburg (Austria), 10 marte, recense Cosmoglotta e sublinea li ínmediat comprensibilitá de Occidental simil a Universal de Prof. Molenaar. Li redactor questiona: «Si noi abstrae de nationalistic restriction mental, esque it ne vell esser plu avantageos, uniar se pri li max difuset vivent lingue quam lingue auxiliari, vice constructer nov mund-lingues, queles ne satisfá li scope serchat». -- Si li solution proposit del recensente vell esser tam simplic, it certmen ja vell esser fat. Ti possibilitá existe ja tam long quam li problema del L.I. Esque li causes es rational o ne, to ne have importantie, si it acte se pri constatation de factes. In ultra ne solmen nationalistic considerationes, ma anc li desfacilitá del lingue angles ancor stimula preferer un lingue constructet por relationes international. Inter ti lingues constructet noi proposi Occidental, quel es ínmediatmen comprensibil anc por li anglese. Por un german scientist ne es permisset expresser su pensas in un angles con erras grammatical. Do vice esser condamnat a mutitá international, it es vermen plu just usar Occidental, quel ne have un grand lexico de propri fraseologie a aprender. Mem si in li comensa li angleses in international relationes ancor va usar angles, li usation de Occidental per li altres va esser profitabil anc por li angles: Li angles va comprender Occidental e li german es mult auxiliat per que il ne es coactet usar angles in maniere expressiv ma solmen receptiv. Durant ti concurrentie on ya va constatar, quel lingue va tener se: Occidental o angles. Certmen si noi vole ja nu efortiar introducter Occidental quam li unic mundlingue auxiliari, noi ne va successar. Ma pos que noi va haver li complet lexicos Occidental-national, it ja es témpore proposir Occidental quam lingue permisset in international revúes, corporationes, congresses etc. Tis qui ja usa angles e frances quam lingue international, comprende anc Occidental. Do li acceptation del supra-nominat propose postula de ili null perdition de témpore, quo vell esser necessi pri Esperanto.\nRIVISTA DEGLI STENOGRAFI, Firenze (Italia), nr 2, sub recensiones consacra un articul a Cosmoglotta e al Occidental-Union, «quel es un vast organisation universal con membres in omni partes de Europa», ma Occidental ultra to have mult avantages intrinsic contra Esperanto, quel per refusar omni reform, ha causat li aparition de centes de novi projectes.\nSub titul «Inter ni» (Inter nos) «Sennaciulo» (Anationalist), li organ del max grand Esperanto-Organisation «Sennacieca Asocio Tutmonda» (S. A. T.) (Anational Association Universal) nr 196 publica quelc alineas contra li hiperlogica de Ido, queles have apart valore tactic in li combatte por li L.I. Pro to noi conserva les ci integrimen in Occidental. Ne solmen Idistes ma anc Esperantistes con plesur usa quam cardinal argument agitatori contra Occidental, que it ne es constructet sur li postulationes del logica, ma secun li customes dominant in li lingues natural. Pro to li sequent passus prendet ex li plum del redactor E. Lanty self, sembla nos plu un apologie de Occidental quam de Esperanto.\nNoi omni save quant li idistic interprension impedit li esperantistic movement. Un manuade de desespritos fanaticos arogantmen parlant in li nómine de un pseudoscientie, sovente successat atinger, que homes ja convictet pri li necessitá de un medie de intercomprension universal e pri li vivicapabilitá de un artefat lingue, tamen ne aprendet ni Esperanto, ni Ido.\nNu li idistic movement liquida se. Quelc idistes totalmen abandonat li lucta, altres adheret a un nov project de lingue (i. e. Occidental. Red.), e céteris plu sagi, simplicmen intra li esperantic ranges. (On ne cita li nómine de un tal idist. Noi anc ne conosse mem ne un. Red.)\nMa on vell errar opinente, que li mal influentie de Ido ne plu efecte sur nor movement. In li intern vive de nor lingue on senti ancor li pedant logistica inportat de amatores de Ido. Yo self con repente confesse, que durant quelc témpore yo fortmen esset influet del idistic criticas. Por obedir un semblant logica, noi tro sovent es inclinat far plu pesos nor simplic e flexibil lingue.\nZamenhof tre clarmen ha scrit: «Resonat li cloches in li grand blanc «konstruo» (construction) e mult yun fliccas se monstrat in li jardin ...» (Fabules de Andersen, pg. 56). Ma hodie nor Ido-amatores scri «konstruaj'o» (cose constructet), sub li pretext, que to es plu logic. Possibilmen, ma «konstruitaj'o» (cose quel ha esset constructet) vell contener mem plu logica! ...\nMult simil exemples yo vell posser citar por monstrar, que li semblant logica del idistes e Ido-amatores have mal influentie sur li intern vive de Esperanto.\nUn vivent lingue deve obedir li leges del vive. E ti leges have necos comun con logical principies aplicabil solmen a notiones abstract. Li vive obedi li lege de minimal resistentie. Pro to li ordinari hom ínconscientmen sempre have li tendentie usar, por far se comprendet, solmen li minimum de lingual elementes.\nLi idistic misinterprension ha fat fiasco. Resta nos totalmen liberar nos del pedant idisme, quel insinuat se in nor ranges ...\nOn va atinger un clar conception de ti strangi entitá: film, si on considera li problema, dat per li aparition del mobil image ne tant de vispunctu estetic quant societari-sociologic. Nor question relatent li tema film-cinema do va esser: Quel efect spiritual-societal sur li hodial homanité es dat med li fact, que omni die milles del film-«dramas», -- un specie quel ne lassa definir se precismen secun null homan o artistic maniere -- es versat sur li contemporanes in li noct-nigri cameras del cinema-teatres? Si intot on crede ye un effect de alcun public effortie changeant li societé -- e on vell esser un mal nihilist, si on ne vell creder it -- tande noi va dever atribuer un gravissim influentie sur li europan psichic vive a un talmen insistent, semanalmen repetit impressionament. Li intrada del film in li serie del organisationes masse-suggestiv noi posse posir in li témpore depos li guerre; que antey it ne possedet quelcunc propagandistic qualitá, seque del fact, que it apen esset utilisat in li mundguerre quam medie de mutual instigation del popules.\nPor averar anc in li film li innascet al hom impuls de voler definir: Noi sta avan un temporalmen defluent producte, quel have comun con li drama li sequentie de situationes de action -- sin posseder li possibilitá del parol —, quel have comun con li dansepantomime li defluentie del movement, e tamen deve renunciar ye un congruent musica; nam li tal-nominat film-musica -- ples atenter -- es presc sempre un acompaniment conglutinat «post festum», e in fine li film self anc sin it quam totalité es rond e pret. Ma un film-producte derulant sin musica effecte quam un fantom, e it es un argument por li profund problematism del «film-drama», que mem li max miserabil piano-ludache posse auxiliar su effect. Si on concede, pri que null invention es pensabil sin un temporal sense quel evoca it, tande li teorema es applicabil in alt gradu al film, quel per li max rafinat optic medies subtene li tendentie actual atinger un augmentat masse-sentiment. Desde li annu 1914 noi vide un tendentie del movement del homanité efectiv sub divers mascas, laborant con secur instincte ad gruppar plu fortmen li hom quam societari-social unité -- al far sentibil al singul ente li ligationes del societé anc til in su privat vive. Ca ti societal tendentie presenta se quam nationalisme, quam radical socialism o forsan in li ideologic tintura del nov Viennes individual psicologie (Alfr. Adler), sempre on posse sentir li penada del témpore atinger un maximum de social adaptation e destillar alquicos quasi psichic-spiritual nominator general por genie e spicero.\nNi mem li presse omnidial posse effecter ye li psichic capabilitá de representation de su letores tam decisiv, tam til in li profundesses de ínreconosset desires, quam li cinema, quam li drama-filmes laborant med un definit e calculabil númere de societal situationes. Qui vole esser orientat pri li imagine del desires del micri gente, ti ne mey regardar in li mediborgesi dial gazettes, ma mey frequentar li cinema-teatres del suburbes: necú quam ta es tam preferet filmes del grand societé, queles monstra li industrie-capitanes con cesaric regarde marchant sur spess tapisses -- necú on senti li ascension de alcun prettietta in li atmosfere del clubfotel talmen essent poetic justicie e completion de desires.\nLi cinema, i. e. li filmdrama del presente es un instrument, quel labora pri li psichic fundamentes del futuri hom unitari. On ne posse adducter ci al comparation li teatre: Li parol, quel posse cader in li cerebres in tre divers manieres, crea diferentiation, postula continuation del spiritual construction, effecte sur un linguistic sense de form -- li mobil image effecte genericmen e ne perde nequande anc in li filmic lude un cert generalisant eficientie placatic. On mey solmen representar se, quel rapid possibilitás de spiritual reconstruction de un tot popul li russ soviet-governament tene in su manus per li film: Un totalmen ínmiscomprensibil e fort ideologie parla ex «Potemkin», li «Matre» o «Lette e Sofa», un ideologie quel tam rapid e ínpermediat posse parlar al popul solmen in li traduction per filmtipes. Li lector de libres resta un isolat singulon; li film-visitator presc sempre succumbe a un ínperceptibil suggestion de masses.\nOn mey pensar solmen al semanal revúes del film-societés. Esque li official e demí-oficial evenimentes de nor public vive ne es ja posit ínvoluntarimen in relation al film-operator, quel fixa li procedenties por li micri gente in li cinema. Ci noi posse considerar ex distint proximitá ti fantomic reciprocitá inter li vag desires del anonimic spectator e li arangement del vive del societé.\nNe existe probabilmen un plu bell image del embarasse, con quel nor témpor contrasta a cert economic-politic problemas, quam li conosset film-monstru «Metropolis» in quel ex politic sauces del presente es mixtet un salate, quel ne vell dever esser apt a un intact stomac, qual tamen sembla ne havet mal sequenties che li grand «curvi», li publica. Li des-rassic tendentie al massivitá quel caracterisa nor témpore, e quel ja ha anunciat se ye li comensa del secul in li epic ovre del in su maniere grand Zola, hodie ha decidet sin contradition li linea de production del film. Ne ínpunitmen on ha inculcat al homanité li profund respect ante li grand númere; it ha comprendet li signe tre bon e tene li partie del plu grand filmbataliones egal ca ili es commandat per Otto Gebühr -- Fridericus o per Dieudonné -- Napoleon. On deve har travivet li total fiasco de un del max magnific german filmes -- yo parla pri «Hintertreppe» (detra-scaliere) de Feßner (manuscrite: Karl Mayer) -- por sentir que li clar representation de moviment, ci dat tam bell e ritmic precis, li nobil joya ye li evolution de pantomimic movet córpores, (li film curret sin film-titules) quel ti film mediat, que to absolut ne sufice por un success che li publica, si in it ne es contenet li possibilitá de un masse-traviventie. Romantica de ascension, politic collectiv-movimentes e un humor movimental quel permisse al plu habil, plu malin victer li plu fort, e ancor li tot inventare del borges-sentimental roman amoros -- ultra to ne va exister mult plu filmsituationes, queles posse esser secur pri su publica. Nietzsche vell haver su joya de observator, si il vell har reconosset in li filmic detalie ti «ressentiment» del homes, qui fatalmen deve preferer li índirect atacca al direct. Ta in «Potemkin» li «pincenez» del submerset medico naval treme quelc secundes in li taclage, u it restat pender, ta -- quasi per hasard -- un yelm veni sub li pedes del marchantes (in li «Texteros») e es aplastat -- in ambi casus li micri hom in li cinema joya pri su capabilitá percepter li profund sense de ti detalie preparat por il. Anc in li comunmen acquisitet capabilitá, li detalliat psicologic observation, prepara se li elementes de un futuri «masse hom» educat per li sam optic modelle. Ti constatation ne vole dir ne-cos contra li artistic caractere del citat filmes, queles in su génere es excellent.\nIt es comprensibil, que nor témpor, quel quam veritabil témpore de stil-mutation anc sufre ye superestimation de lu mimic, es tro precipitat con li predicate «producte de filmarte». Si li parol «arte» ne deve esser sacrificat a un mutation del conception, ma conserva su sense, tande sub ti parol on posse comprender solmen li coercition al form, al organic modellation.\nMem li maximal-production del corporic-pantomimic dansa (p. ex. li balett de Diagilev o in Germania li experimentes de Mary Wigman) sempre fa solmen impression de artistic pre-form del grand drama; e tamen ti ci es acquisitet un alt perfection del córpore per medie de intensiv concentration e ínfatigabil corporal «training». Qualmen ta li film vell posser decisivmen aproximar se al ver essentie del drama, quel monstra se solmen in li parol? Qual inrudation ad-in lu plebeic-palpabil del deliciosi comedie borges de Sternheim «Li Pantalon» a un súper-accentuat film-fars! Ye to noi denove choca nos con li problema del tip, quem li film advere posse dessinar plu clar quam omni brochuras e folietones. Un futur cronist de nor dies va trovar in li filmarchives li essential social tipes de nor témpore ínmiscomprensibilmen juntet.\nNoi lee, que li press-magnate Hugenberg che li electiones ha inviat un tot parc de cinema-automobiles; li adversarios anc ne restat ocios sur li toale, e it ne esset necessi esser un profete por saver quel simplification del types on vell incontrar in li superpuntat dessin del politic adversario. Li foliette, li brochura -- to omnicos esset sempre ancor differentiat, to operat con conceptiones e ne sufficent fat marchar li imagination! Ve! si un guerre mundan vell exploder inter du film-popules!\nMa noi ne vole parlar mal e moralisante pri li film; it have anc su merites quam social fenomen. Egalmen in Magdeburg quam in Orléans it fa li cerebres líber por un nascent plu grand europan unité, e ti disciplinant e simplificant tipisation del brolliant populclasses, quel secun Nietzsche es un avantage del democratie -- ti tipisation trova in li film un psichic medie de admirabil precision.\nQui ha videt p. ex. li film «Berlin» de Walter Ruttmann, ti save que ci un tot cité ha presentat se, quasi opticmen ha penetrat in su propri conscientie. Ancor un socialisant avantage del film: it aproxima al conscientie del hom processes de evolution, renovationes del societal vive, queles null libre vell har atinget. In li memorabilies del frances ambassador in Petroburg, Paléologue, es racontat pri un episcop quel plende al imperatressa pri li impression productet per li cinema sur li mushiks: «Lor imagination inflamma se, ili perde li rason». On ne mey comprender ti citate quam moralisant; ma sam grav quam li exploration, ca ti ci o ti ta regissor da bon excisiones, o ca li film «Meistersinger» (mastre-cantatores) deshonora Wagner, sam grav sembla me un reflexion pri to, que sub li dominie de un film-súper-alimentation cresce un generation, quel ye optic stimules, ye situationes e tipes, queles le es proxim del cinema, in totalmen altri maniere reacte, anc in li omnidial vive es determinat per ili, quam jamá un generation ante it.\nIt vell esser Don-Quijoteríe, in alcun maniere assaltar contra li film; lass nos observar ante altricos su resultates in li societal-sociologic sfere, lass nos esser desfident ta, u on anuncia nos li supleation del lingual e dramatic art-producte per li film e lass nos ne reacter córam chascun habilmen ciset image-pantomime con ti solemni seriositá quel vell convener nos forsan ante Faust.\nLi pisc volant, «Dactilopterus volitans», un die visitat li piscs vivent in li profund-mar. Quam on save, ili es ti specie de piscs, li visori organes de queles plu e plu deveni rudimentari, pro que ti piscs plu e plu adapta se al obscuritá del profund-mar, e pro to ne plu besona organes visori.\nNor dactiloptero esset un poc babillaci e il volet racontar a su morni, ne tre agil cusines alquo pri li superior regiones, in queles il self es vivent; il volet rapportar les quelc-cos de su max recent experienties. Nam, talmen il pensat, ti ci car gentes ya tam rarmen audi alquo pri li coses existent súper ili.\n«Ma yo di vos: aer existe, yo self ja ha volat in it! On ne vide it, on ne audi it, on ne gusta it, ma it existe! Vu posse creder me to!»\n«Si on posse emerser ex li aqua, quam yo fa, tande on perveni in li splendidmen levi, limpid e tendri element, quel es nominat aer! E poy li scene deveni ancor plu fabulesc: on vide un immens ciel vultat, e in ti ciel brillia un gigantic glob con un tant intensiv splendore, que it es ínpossibil regardar a it! Ti ci glob on nomina li sole!»\n«Fantasteríe es alquicos, ma ancor ne poetica!» adjuntet un altri pisc quel esset un criticastro e havet un temperament biliosi.\nQuelc piscs comensat trovar li afere amusant. Nam li micri dactiloptero racontat quelc-cos nov, advere.\n«Aer, ciel, sole ... tre interessant! Il mey continuar fabular!» circa talmen ili pensat inflammante lor pipes.\n«Quande li nocte veni, tande eveni un magic mutation del scene!» continuat li pisc del regiones superior. «Li sole poc a poc desapari e submerse ultra li bord del mar, e nu apari un nov bul lucent quel emisse un nov, argentin splendore e versa it sur li undes del mar. To es li lune! E circum li lune, tam lontan quam posse vider li ocul, scintillea e brillia ínnumerabil punctus luminosi ... plu grand, plu micri punctus blanc e colorosi! To es li stelles!»\n«Lune, stelles ... grandios! Índisputabil. Ma quo eveni, tu car yuno, si noi ne crede li tot raconta? Qualmen tu posse pruvar it?» questionat un pisc, li discipline de quel esset li logica.\n«Vu deve ascender al superficie e tande vu deve anc elevar vos súper li nivelle del mar ... e poy vu va posser vider omnicos: aer, ciel, sole, lune e stelles!»\nUn gruppe de per-sapient piscs aprobat clinante lor capes.\n«In céteri», addit un yun pisc, quem li altris considerat quam un talent pro esser insolent, «in céteri, noi ja havet che nos pluri gastes ex li tal-nominat regiones superior, e noi es un poc versat anc in litteratura, ma tal mithes ancor nequi ha volet far nos creder, exceptet tu estimatissimo!»\n«Yo solmen posse repetir», dit li pisc volant, «yo ne poetisa, yo raporta pri factes! Si vu tende elevar vos ex vor profundesse up al plu clar sferes, tande vu va haver un presentiment de to quo yo comunicat! Vu va posser constatar que aer e ciel, sole, lune e stelles reflecte se in li aqua ... e talmen vu va esser capabil almen presentir to quo por me devenit certitá per propri vision!»\n«On ne posse prender ti ci mann quam serios!» chuchotat un medico aquatic, «Patologie!» Diagnose: «Paranoia mistica!»\n«Lass le svimmar for!» un altri opinet. «Ti ci naiv novicio vole monstrar un nov luce a nos, emerit chefes del scientie del profund mar! Luce solari! Haha!»\nE li reunion, quel evidentmen ja hat suficent amusat se, expresset su mersí al pisc volant pro li raport adver interessant pri aer, ciel, sole, lune e stelles, e ili preparat se por supear.\n«Nu, noi vole un poc regardar te!» dit in fine un yun espriton profundmarin. «Tu ya have pinnes quam noi, tu have ocules quam noi, have un figura quam noi, tu vive in aqua quam noi e spira per branchies quam noi! Ergo, tu es un pisc! O esque forsan tu ne es un tal? E nu, tu quam pisc genuin vole parlar a piscs genuin pri coses superpiscan?»\n«Yes, yo es un pisc,» replicat li dactiloptero, «yo es un pisc, ma yo es un pisc volant! Yo posse elevar me súper aqua e spectar li ciel con omni su stelles. Yo posse respirar li aer e volar tra it. Adver ne durant long témpore, e ne sempre ... ma sat long témpore e sat sovent por posser experir: it existe aer, it existe li miracules cielesc!»\nE, desirante «Bon vésper», il svimmat for.\nE li gentes del profund mar intermurmurat con plesur: «Mersí a Deo, que noi denov es inter nos in nor comfortabil profundess e posse viver gay e quiet! Ta in supra, li vive sembla esser vermen horribil! Un foll rasse! Ínsuportabil!»\nMa li dactiloptero stirat vers li superficie del mar por associar se a su fratres e sestras, queles ne posse suppresser li impuls elevar se súper li aqua, súper ti element, quel tene captet omni altri piscs, e il pensat: «It es desfacil converter li inhabitantes del profund mar al crede pri li magnificenties del ciel! Ma ti ci magnificenties existe anc si on ne crede les!»\nA Yasnaya Pol'ana venit mult forenes. Alquande ha venit un rich americano in li societé de su amics. Ili desirat almen vider li celebri mann e promisset ne trublar le ni per un parol. On ha permisset les ear préter li balcon, u li malad Tolstoy reposat. Li societé movet se lentmen e silentiosmen quam préter un statue de buddhistic deitá. Solmen un dama ne posset retener se e hante haltat por un moment, ha clamat: «Leo Tolstoy, Leo Tolstoy, omni vor nobli libres ha profundmen penetrat mi vive, ma max mult yo aprendet de vor libre ...» Ci li dama absolutmen ne posset rememorar, quel libre. Li malad poet clinat se súper li balustrade de balcon e con ridetta auxilia la: «Mort ánimes?» «Yes, yes», responde li dama. «Ma ti libre es de Gogol, ne de me», respondet Tolstoy.\nAl music-compositor Meyerbeer venit un cantatressa, anteyan dansera, por que il mey dar su judicament pri su cantatori productiones. Meyerbeer demandat la cantar e dansar alquicos. Quande ella ha finit su production, Meyerbeer tacet. «Esque yo posse petir pri vor critica?» «Si vu ordona, yes. Quam un dansera vu ne canta mal, ma quam un cantatressa vu dansa tre bon».\nTre estimat senior Pigal. Per sam posta yo invía vos li nr 8 de «Bayerische Lehrerzeitung», in quel trova se un articul de me pri li problema de L.I.footnote:[Vide alinea 2 sub «Cronica» in li present numeró. Red.] Ma ante que vu lee it, forsan va esser bon saver que it esset scrit in autune del annu passat quande yo stat sub impression del XX. Esperanto-Congress in Antwerpen. Occidental esset me conosset solmen superficial. Ma yo nequande esset vermen content per Esperanto; támen yo trovat it max scop-conform interessar mi colegos pri li idé de un L.I. in general e pri Esperanto in special (Esperanto tande ancor semblat me li realisation del idé). Interim, ante li crist-festa 1928, yo captet saventie pri Occidental, comensat aquisiter it per letura, strax intelectet su grand superioritá e abonnat Cosmoglotta. Pos har leet li annu-collectiones anterior, yo durant quelc semanes devenit de un Esperantist eternmen íncontent un adherent convictet de Occidental. Desde que yo conosse Cosmoglotta, yo finalmen save judicar justmen li tot movement de L.I. Li via natural de Occidental apare me li rect. Comprensibilmen yo devet relaborar li articul, conform al superior intellectiones. Yo do fat to e scrit totalmen in li sense de Occidental. Regretabilmen poc dies poy it ja aparit in li form original e havet solmen un extract del nov quam adnex. -- Bon prosper al Occidental-movement.\nPles permisser me expresser mi opinion pri Occidental. Yo ha esset Idist desde annu 1914, ma yo deve confesser que malgré mi eforties aprender perfectmen ti «logikoza linguo», yo támen nequande ha atinget li scope de mi desires. To es mi experienties pri li famosi facilitá de Ido. Pos que Occidental ha apertet mi ocules, yo nu vide clarmen que li pensa pri constructer un logic lingue sempre va esser un van pena -- quasi un reconstruction del turre de Babel -- ja de comensa necessimen predestinat a ruina total. Qui ha dat al chefes del Idistes e Esperantistes li jure a mutar li international paroles? It sembla me que ne Ido ni Esperanto vell haver li jure nominar se «Lingues International»; in omni casu ne pos li aparition de Occidental -- li lingue del international paroles. Noi, qui parla Occidental, deve nequande dir «nor lingue», nam noi ne possede to in sam maniere quam li Idistes e Esperantistes possede su special sistemas. Ma, in contrari, noi sempre have li jure dir «li mundlingue Occidental». Occidental deve evoluer se al maximum de possibil internationalitá e tal expressiones quam «nor sistema», «nor lingue» etc va haver un suggestiv effecte al evolution natural de Occidental. Egoisme es li via al fanatisme. Savente de experientie que un parol frequent repetit va haver influentie suggestiv a nor pensas e sentimentes, noi sempre deve gardar nos a far de Occidental un personal afere, nam un lingue international es, e deve esser, un ínpersonal affere, ne corespondent al special guste de quelc homes, ma es un cose vital por omni homes. Quande li beson de un medie de intercommunication lingual va far sentir se plu general quam til nu -- tande va victoriar Occidental. Proquó just Occidental? Li response es li sequent: 1. Proque li construction de Occidental ne fortia li homes parlar contra su customes. 2. Proque Occidental es li max facil comprensibil lingue del munde. 3. Proque Occidental possede li max natural e simplificat grammatica. 4. Proque Occidental es li unic del lingues artificial quel possede musicalic avantages natural. 5. Proque Occidental es international. 6. Proque Occidental satisfá li postulationes de un lingue international. -- On dit que angles forsan va devenir «mundlingue» pro su vast difusion ma yo ne crede que noi besona timer to. It támen posse esser possibil que Esperanto o angles durant un curt témpore va satisfar li unesim besones del homes ma solmen Occidental posse contentar les. Quo concerne nos, noi deve sempre per patient labor por li sublim idé lentimen progresser vers li scope, li perfection de Occidental secun li directives de nor colaboratores conservativ e ne abrupter li marcha ante quam Occidental ha prendet plazza secun su jure de existentie natural inter li nationes. Yo regarda Occidental quam li final solution del problema lingual auxiliari e yo ne va negliger directer li attention del norvegianes a ti bell e bonsonant lingue del futur.\nCon plesur noi printat li precedent lettre con su meditand consilies. Sr Hjelm per bon motives proscrí li nomination «nor lingue». Secun nor conception li rectissim apposition por Occidental es: lingue international, pro que Occidental per su structura es li lingue international «kat exochen» por li tot munde quel prende parte in li civilisation occidental. Noi hodie ne save esque Occidental va devenir «mundlingue» ante angles. Noi espera e labora por to. Si ti scope es aquisitet, li nómine «lingue auxiliari» es tre modest. Do ancor ne es previsibil esque it va devenir li primari lingue o secundari. Ma con equitá noi posse dir in omni casu: Occidental, li lingue international.\nINTERNATIONAL OCCIDENTAL-CONFERENTIE. In su ultim reunion, li comité del S. A. P. O. decidet arangear li conferentie in Bern ancor ne ho-annu por haver suficent témpore por li propaganda e preparationes. Li termine del conferentie va esser communicat plu tard.\nRectification. In li rapport nr 59, pag. 73 linea 21 ha insinuat se un erra: Ing. R. Hartmann es possessor del tecnic-scientic officie por traductiones quel labora por li tot industrie austrian.


Joan Ramon, Autor en Rehabita’t!\nEloi Badia, regidor d’Aigua i Energia de l’Ajuntament de Barcelona a la jornada, L’energia fotovoltaica en l’edificació residencial urbana, al Col·legi d’Aparelladors de Barcelona\nLeer más…Barcelona Energia. Balanç net zero FV\nAutor Joan RamonPublicat el 2018-06-06 2018-06-06 Categories Renovables, Tècnic de capçaleraEtiquetes balanç net, Barcelona Energia, solar fvDeixa un comentari a Barcelona Energia. Balanç net zero FV\nTos els edificis plurifamiliars i les cases unifamiliars entre mitgeres, de més de 45 anys d’antiguitat han de passar la inspecció tècnica d’edificis d’habitatges ITE. Aquesta inspecció és un sistema obligatori de control periòdic que té per objecte verificar l’estat de conservació de l’immoble i les possibles deficiències constructives o funcionals. També son molt importants les propostes tècniques per a la millora de la sostenibilitat, l’ecoeficiència, la funcionalitat i les condicions d’accessibilitat de l’edifici.\nAquest procediment de revisió d’edificis consisteix en una inspecció visual de l‘edifici realitzada per un tècnic competent, el tècnic de capçalera, en base a la qual es redacta l’informe ITE, amb el que es sol·licita a l’administració competent el certificat d’aptitud CA. L’objectiu principal de la ITE, és el de fomentar la cultura del manteniment dels edificis d’habitatges i facilitar el coneixement de l’estat en què es troben els edificis, per tal que les propietats o comunitats de propietaris, puguin programar les actuacions i acordar l’aportació dels fons necessaris que cal adoptar, per a la rehabilitació, la conservació i l’adequació dels habitatges als requeriments tècnics. Els edificis d’habitatges unifamiliars que disposin de cèdula d’habitabilitat vigent en el moment d’assolir els terminis fixats en aquest calendari no tenen l’obligació de presentar l’informe de la inspecció tècnica de l’edifici fins a la data en què caduqui aquesta cèdula d’habitabilitat.\nLeer más…Inspecció Tècnica d’Edificis ITE\nAutor Joan RamonPublicat el 2018-01-14 2018-01-17 Categories Tècnic de capçaleraEtiquetes inspecció tècnica d'edificis, ITEDeixa un comentari a Inspecció Tècnica d’Edificis ITE\nEl sector de la edificació forma part de la trilogia d’àmbits de consum ciutadà, que junt amb el transport privat i l’alimentació suposen el 70% de l’impacte global. Els habitatges cada vegada tenen major intensitat energètica per unitat construïda, amb més equipaments i unitats familiars més petitas, i una tendència a l’alça per la proliferació d’habitatges unifamiliars, amb un model de ciutat dispersa, amb problemes d’implantació de trasport públic i major ocupació del sòl. L’impacte que produeix al medi ambient es molt important sent el responsable del 40% de les emissions de CO2, del 33% consum energètic global, del 25% del consum de materies primeres i del 30% de generació de residus sòlids i del 20% del consum d’aigua i ocupació del sòl.\nRe: Despesa de cada recurs natural en el sector de l’edificació considerant tot el cicle de vida.\nRs: Durant la fase d’us i manteniment considerada dintre del cicle de vida, es creen un fluxos materials en l’edificació, anàlogament al sistema circulatori, respiratori o digestiu en els mamífers, generant els diferents residus o emissions de CO2, en base sempre als 4 vectors ambientals.\nLeer más…Edificació i eficiència energètica\nAutor Joan RamonPublicat el 2017-12-17 2017-12-23 Categories Eficiència EnergèticaDeixa un comentari a Edificació i eficiència energètica\nLa nova generació Solar-Tèrmica\nLeer más…La nova generació Solar-Tèrmica\nAutor Joan RamonPublicat el 2017-05-08 2017-05-08 Categories RenovablesEtiquetes ACS, calefaccióDeixa un comentari a La nova generació Solar-Tèrmica


Dardos en Tarragona: Lliga Divisió d'Honor 2012-13: 2a. jornada\nLliga Divisió d'Honor 2012-13:\nLa segona jornada de la Lliga Divisió d'Honor 2012-2013 arriba un nou dissabte a diferents localitats del territori català.\nEls clubs participants ja han iniciat la temporada i amb el primer partit ja s'ha anat agafant el to per afrontar amb millors garanties els propers partits.\nPalafrugell CD - La Xarxa\nEls partits de la segona jornada que es juga el dissabte 23 de març de 2013 són els següents:\nCD El Vendrell - CD La Xarxa\nGeorgePayne AS - Esplugues CD


1652- Noia sola amb feines esporàdiques fa demanda de 200€ - Càritas Interparroquial de Mataró\n1652- Noia sola amb feines esporàdiques fa demanda de 200€\nPublicat per Càritas Mataró en nov. 11, 2021 dins Finestral | 0 comments\nNoia sola amb feines esporàdiques fa demanda de 200€ per pagar l’habitació d’aquest mes. Bankia 2038-6697-75-6000060073 La Caixa 2100-0287-31-0200121130.\nCaptcha * Time limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. dues × 5 =


Wikiloc - Montserrat - Roca Foradada - Les Agulles - Els Frares Encantats - Sant Pau Vell- Castell de la Guàrdia рута - El Bruc, Catalunya (España)- GPS track\nMontserrat - Roca Foradada - Les Agulles - Els Frares Encantats - Sant Pau Vell- Castell de la Guàrdia\n11.257 357 6744\nБрој тачака 1385\nMontserrat: Can Maçana-Sant Pau Vell-Castell de la Guàrdia-Refugi Vicenç Barbé-Sant Jeroni-Montgròs-La Foradada i la Cadireta (pješačenje po planinama)\nColl de Can Maçana+Coll de Port+Ref Vicenç Barbé+Ermita Sant Pau Vell+Coll de Can Maçana (pješačenje po planinama)\nCOLL DE CAN MAÇANA - LA FORADADA - PORTELL ESTRET - CANAL AMPLA - REFUGI V. BARBÉ - LA PORTELLA - LA DIABLERA (pješačenje po planinama)\nMONTSERRAT: MARATÓ MONTSERRATINA (trčanje)\nGarric Сва права задржана\nПогледана 83 пут(a), скинута са сервера 3 пут(a)\nCaminada circular per el Parc Natural de la Muntanya de Montserrat per anar a visitar la Roca Foradada.\nAparquem a la carretera de Montserrat i comencem la caminada passant pel punt d'informació turística de Can Maçana. Per el camí de les Boïgues arribem a l'Era dels Pallers i les roques d'Els Pallers.\nPassant per la part baixa de Les Agulles arribem al Refugi Vicenç Barbé, refugi de la zona de Les Agulles.\nSegim pujant fins passar el Pas del Príncep des d'on el camí es fa més planer i passem per la Font de l'Esllavissada arribant al coll del Port i la Font del Coll del Port. Estem a baix de la zona dels Frares Encantats. Baixem per un camí amb forta pendent fins el Camí de La Foradada des d'on ja podem veure la silueta de la Cadireta i el forat de La Roca.\nPer pujar a la Roca Foradada hi ha un corriol amb zones de grimpada però assequibles per tothom qui estigui acostumat a caminades per muntanya. A la Roca Foradada feia un vent fort i sustingut.\nVam voler visitar també les ruïnes de l'Ermita de Sant Pau Vell, un lloc idíl.lic amb grups de gent fent meditació i el Castell de La Guàrdia o de Bonifaci datat al segle IX i on només queda un tros de paret, però val la pena pujar fins dalt del turó.\nPer baixar fins a l'aparcament de la carretera vam passar per un corriol poc marcat però amb algunes fites fetes amb piletes de pedres.\nEm queda pendent per una altra vegada fer la travessa dels Frares Encantats!!\nCal Joan Maria\nCamí de les Boïgues\nCami de les Boïgues\nTorrent de les Boïgues\nAgulla superior del Pas del Príncep\nCarretera de Montserrat\nЗдраво, је пронашао ову интересантну руту Montserrat - Roca Foradada - Les Agulles - Els Frares Encantats - Sant Pau Vell- Castell de la Guàrdia https://sr.wikiloc.com/rute-pjesacenje-po-planinama/montserrat-roca-foradada-les-agulles-els-frares-encantats-sant-pau-vell-castell-de-la-guardia-35705070 С поштовањем, Викилок - Руте Свијета


Tarraco Festes: Enguany Santa Tecla incorpora el Ball dels 7 Pecats Capitals Petit\nEnguany Santa Tecla incorpora el Ball dels 7 Pecats Capitals Petit\nUn cop aprovat el projecte per part de la Comissió Assessora del Seguici i la regidoria de Festes de l’Ajuntament, tots els artistes s’han posat a treballar per tenir-ho tot a punt el pròxim mes de setembre. La proposta, tal com exigeix el protocol del seguici, és fer una còpia del ball gran. L’encarregada d’elaborar les màscares característiques del ball és l’Àngels Cantos, que ja les està ajustant a la mida dels petits. Ella també coordina els fuets que porten els pecats, que confeccionen José Ramón Álvarez i els responsables de Calçats Ollé, mentre que Nando Taló s’encarrega dels pals i Manel Enfedaque, de les pells que porten a sobre de la roba.\nLa part de la roba segurament és la més complicada, atesa la variació d’alçades que els nens i nenes tenen en aquestes edats, i s’està dissenyant de manera que es pugui anar adaptant. Un grup de dones de l’Esbart Dansaire estan fent una gran feina per donar-li forma i una part ja està a Brodats Romeu per tal d’incorporar-hi els dibuixos corresponents.\nDe les vares s’encarrega el joier Jordi Borràs, que és el dissenyador de les originals que porta el ball gran. El ball petit estarà integrat per nens i nenes d’entre 6 i 12 anys, tot i que es seleccionen segons la mida, tenint en compte el vestuari que han de portar. A hores d’ara ja només queden dues places de Virtut per assignar, així que si algú hi està interessat cal que s’adreci al més aviat possible al correu del ball b7pc@tinet.cat o al local de l’Esbart Dansaire de Tarragona, a la plaça Prim.\nEls complements associats a aquesta representació són diversos i fan que el pressupost sigui considerable, per aquest motiu ja s’han assegurat la col·laboració de Repsol, en la seva línia de participació amb les festes, així com de la Diputació de Tarragona, de l’Ajuntament i d’altres empreses i establiments comercials que apadrinen algun dels catorze personatges. Actualment els resten 3.000 euros per completar el pressupost i per aquest motiu han iniciat una campanya de micromecenatge, mitjançant Verkami, amb la intenció de recollir-los. Ben aviat s’obrirà el termini, que serà anunciat per la pàgina de Facebook del ball.\nAmb motiu dels 15 anys de la recuperació del ball també es preparen altres activitats. Per una banda, el passat dia 1 de juliol van pintar un piló al carrer del Comte, dins la festa Pilons Parade. També han preparat un taller de màscares pel 14 de setembre amb la intenció que tothom, grans i petits, pugui pintar-ne una fent servir els models del ball o, simplement, la seva imaginació. Finalment, cal dir que el ball serà el protagonista de la postal de les festes, que es repartirà en el moment de la crida el primer dia de les festes d’enguany\nPublicat per Tarraco Festes en divendres, de juliol 07, 2017


El cinquantè aniversari de la mort de Leonci Quera, a la vitrina del mes de l’Arxiu Comarcal de la Garrotxa – elgarrotxi.cat\nLa Vitrina del Mes que organitza l’Arxiu Comarcal de la Garrotxa està dedicada durant el desembre a l’artista olotí Leonci Quera, amb motiu del cinquantè aniversari de la seva mort, en un accident de cotxe a Pina de Ebro.\nFill de Cristòfor Quera, escultor i modelista als tallers de sants olotins, Leonci Quera Tisner (Olot, 1927-Pina de Ebro, Saragossa, 1964) va ser escultor, pintor i gravador. A partir d’una sòlida formació acadèmica, la seva obra va evolucionar del naturalisme figuratiu cap a formes expressionistes estilitzades i cap a experiències constructives abstractes.\nAlumne distingit de l’Escola de Belles Arts d’Olot (1939), l’any 1944 va obtenir una beca de l’Ajuntament d’Olot i de la Diputació de Girona per ampliar estudis a l’Escola Superior de Belles Arts de Sant Jordi, de Barcelona (1946-1951), on va obtenir el títol de professor de dibuix. Posteriorment, va ampliar els seus estudis a Itàlia i a França.\nAl llarg de la seva trajectòria professional, Quera va aconseguir diverses distincions; entre d’altres, va guanyar els premis de dibuix i escultura dels concursos de la Diputació de Girona. Va participar en exposicions a París, Barcelona i altres ciutats espanyoles, i l’any 1964 va presentar una exposició individual a l’Ateneo de Madrid, un dels espais institucionals de l’època oberts a una certa modernitat artística.\nLeonci Quera va realitzar pintures murals per a les esglésies de Vilassar de Mar i Montornès del Vallès. Però, pels historiadors de l’art Narcís Selles i Albert Batlle, l’aportació principal de l’artista correspon a les obres fetes mitjançant planxes metàl·liques, en què l’ocupació de l’espai parteix d’una articulació de formes bidimensionals segons una concepció d’escultura construïda. En aquestes obres, assenyalen aquests autors, “la racionalitat compositiva s’alia amb una finalitat transcendent, la recerca d’una espiritualitat i un equilibri que Quera identificava amb el procés mateix de depuració formal”.\nL’exposició mostra una selecció dels llibres, els catàlegs i les revistes que s’han fet ressò de la vida i obra de Leonci Quera, així com documents i fotografies del fons de l’artista conservats a l’Arxiu Comarcal de la Garrotxa.


PRESENTACIÓ CAP DE LLISTA\nEl passat 19 d’Octubre de 2018 vàrem presentar el nostre candidat a la alcaldia a les properes eleccions municipals del nostre municipi; Adrià Tauler i Bona.\nAdrià, empresari i excap comarcal de la JNC, obrirà la candidatura de SOM i aspira a ser l’alternativa al actual Govern de CIU i el PSC.\nVa ser un acte presentat per Laura Conde Díez i Sònia Sànchez Ruart a la Masia Bas, on hi van assistir un centenar de persones.\nEs va parlar dels valors del Partit, plural i alternatiu, i es van donar algunes pinzellades de l’enfocament que es té, que comença per aportar la necessària renovació d’un Ajuntament acomodat i estancat des de fa molts anys.\nL’Adrià va remarcar que la credibilitat i, per tant, la confiança és un dels pilars fonamentals de SOM, un Partit que ha nascut per tal de poder oferir als ciutadans de Castell- Platja D’Aro i S’Agaró una alternativa real i millorar totes les mancances que té el nostre municipi.


Schaffhausen Youth Hostel Schaffhausen Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Schaffhausen Youth Hostel\nVeure tots els 19 allotjaments a Schaffhausen.\nRandenstrasse 65, Altres, Schaffhausen, Suïssa, 8200 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nBé 6,7 (622 comentaris)\nBarri Altres Neuhausen am Rheinfall Schaffhausen Centre Altres\nMés informació sobre Schaffhausen Youth Hostel\nConvenientment situat a Schaffhausen, Youth Hostel Schaffhausen és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nYouth Hostel Schaffhausen també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Schaffhausen. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com instal.lacions de barbacoa, restaurant, premsa, visites turístiques, biblioteca.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses parc infantil, ping pong, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Youth Hostel Schaffhausen és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Schaffhausen.\nComentaris de Booking.com (149)Comentaris d'Agoda (2)\nNot suitable for traveler having a big luggage ”\nNot suitable for solo traveler, and having a big luggage as the yatch is having a lot of mini stone. Can not pull the luggage, and dont have lift. Its terrible.\nSerene and clean hotel with a charm of its own”\nCleanliness, Style, Great view\nIt took us a while to get to the hostel , but there were clear direct signages along the way. They have the most charming garden complete with bbq pits, wooden deck chairs and swings. We had a long journey and it was most relaxing to chill on the deck chairs looking into the bright blue sky .The entire hostel is surrounded by greenery which makes it very serene and calming. Our rooms had a really neat little alcove which drove us into squeals of delight , very 1950s Victorian windows which we loved! nice place for a relaxing stay away from the hustle and bustle.


El Temps: Mesones de Isuela (Zaragoza) - Predicció per hores - Gràfica - Agència Estatal de Meteorologia - AEMET. Govern d'Espanya\nInici › El temps › Predicció › Municipis › Mesones de Isuela › Horas\nPredicció per municipis. Mesones de Isuela (Zaragoza)\nLatitud: 41° 33' 5'' N - Longitud: 1° 32' 18'' O - Posició: Vegeu localització\nDescarregar XML de la predicció per hores de Mesones de Isuela\nLa Almunia de Doña Godina ( Municipi: Almunia de Doña Godina, La) a 15,27 km - Altitud 370 m\nCalatayud ( Municipi: Calatayud) a 26,07 km - Altitud 582 m


NOSALTRES ENS MOVEM! NO ET QUEDIS QUIET! 29 de novembre al Pavelló d’Esports de Cardedeu – INS Arquitecte Manuel Raspall\nNOSALTRES ENS MOVEM! NO ET QUEDIS QUIET! 29 de novembre al Pavelló d’Esports de Cardedeu\nHome General NOSALTRES ENS MOVEM! NO ET QUEDIS QUIET! 29 de novembre al Pavelló d’Esports de Cardedeu\nL’Associació Amics d’En Biel, amb qui col·labora l’institut, organitza aquest diumenge la jornada anual d’esport inclusiu dins del dia mundial de la discapacitat. Tots i totes esteu convidats a acompanyar a tothom en una jornada ben especial. Us hi esperem!\nActivitats de Nadal a “La Fusteria”\nUs adjuntem les propostes que l'Ajuntament de Cardedeu ha preparat pels joves del municipi per…\nGEP. “Generació plurilingüe (GEP)”.\nGEP. “Generació plurilingüe (GEP)”. Aprendre llengües estrangeres a través de les matèries. Els objectius específics…


Wikiloc | Camps de la Cadena - Dòlmens de la Serra Mitjana - Font de Cal Carrony trail - Santa Susanna de Peralta, Catalunya (España)- GPS track\nFjallaferð (Bestu Fjallaferð ferlar í Spain → Catalonia → Santa Susanna de Peralta )\nCamps de la Cadena - Dòlmens de la Serra Mitjana - Font de Cal Carrony\n8.263 556 4336\nUploaded 27. ágúst 2013\n8 dolmens i molt més al voltant de Santa Coloma de Fitor, al cor de les Gavarres (Fjallaferð)\nRUTA DELS DÒLMENS (Fjallaferð)\nRUTA DELS DOLMENS DE FITOR-CAMP DE LACADENA-SERRA DE CALÇ-LLUBINAR 22-JUN-13 (Fjallaferð)\nDolmens de Fitor (Fjallaferð)\njmarticampmajo Öll réttindi áskilin\nSkoðað 1589sinnum, niðurhalað 12 sinni\nnálægt Santa Susanna de Peralta, Catalunya (España)\nDes dels camps de la Cadena agafo la pista que baixa fins a Fonteta. Al cap d'un quilòmetre, agafo un corriol a mà dreta que m'enfila cap a la Serra Mitjana. Passo per la Roca Filanera i un mirador amb una estructura metàl·lica. Arribo al dolmen de la Serra Mitjana i baixo a la pista principal per trobar-me amb el dolmen de la Roca de l'Aglà. Em dirigeixo cap al Mas Petit i giro a mà esquerra per trobar el coll de Vicenç (que realment ve de bi cents (dos-cents)). Passo pel mas Carrony i m'arribo al Mas Torroella. De tornada, baixo fins a la font de cal Carrony, perduda fins fa poc temps. Passo per ca l'Estanyet i quan arribo a la barraca d'en Torroella giro a la dreta fins arribar al Mas Plaja, el forn de rajols i el camp de la Cadena.\nBarraca d'en Torroella\nBassa del mas Estanyet\nCamps de la Cadena\nCamí cap a Can Cals i la serra d'en Cals\nColl de Vicenç (de Bi Cents (200))\nFont de Cal Carrony\nForn de rajols del Mas Plaja\nMas Petit d'en Plaja\nMirador Serra Mitjana\nMolí del mas Estanyet\nPista cap a Fonteta\nPou del mas Plaja\nHi, Fannst þetta áhugaverð slóð Camps de la Cadena - Dòlmens de la Serra Mitjana - Font de Cal Carrony https://is.wikiloc.com/fjallaferd-slodir/camps-de-la-cadena-dolmens-de-la-serra-mitjana-font-de-cal-carrony-5124720 Varðandi, WIkiloc | Heimsins slóðir\nI did this trail with jmarticampmajo\nAsk jmarticampmajo to add you as a trail buddy on this trail\nFollow jmarticampmajo and discover new trails!


Evacuen nou persones de dues cases de Tordera per l’esfondrament d’un mur | Diari Maresme\nEvacuen nou persones de dues cases de Tordera per l’esfondrament d’un mur\nL’esfondrament d’un mur de contenció que separava dues cases unifamiliars, a Tordera, va obligar aquest dissabte als Bombers de la Generalitat a evacuar nou persones dels habitatges afectats.\nFins a la zona de l’esfondrament, al carrer Arc de Sant Martí de Tordera, s’hi van traslladar cinc dotacions dels Bombers i una ambulància, que va haver d’atendre al mateix lloc dels fets un home que va resultar ferit lleu.\nEl tram de mur esfondrat, d’uns 30 metres lineals, ha afectat una de les cases – la que es troba en un nivell inferior – i, en aquests moments, els tècnics municipals estan valorant si l’estructura n’ha resultat malmesa.


Les Fires i Festes de la Santa Creu es clouran diumenge 5 amb un piromusical al Parc de les Aigües dedicat a les Llegendes del Rock\nEnguany, l’espectacle estarà orientat cap al centre de la ciutat, i el públic es podrà situar entre l’Avinguda de la Costa Brava i el carrer Rec Arnau\nLes Fires i Festes de la Santa Creu clouran, aquest diumenge a les 22 h, amb un espectacle piromusical dedicat a les "Llegendes del rock", combinant el tradicional castell de focs amb cançons conegudes d'aquest estil musical.\nTothom qui vulgui gaudir d'aquest final de festa major haurà d'acostar-se fins al Parc de les Aigües. Per tal de promoure el desplaçament a peu, la Tramuntakada serà l'encarregada de portar a ritme de batucada a tot el públic que ho desitgi, des de la Rambla fins al punt de visualització del piromusical.\nEnguany, s'ha canviat el sentit de visualització de l'espectacle, que estarà orientat per tal que es pugui veure des de la zona adjacent al carrer Rec Arnau i escola Parc de les Aigües. D'aquesta manera, el públic que arribi del centre de la ciutat trobarà el Piromusical orientat cap a ells, tant el castell de focs com la música, i es podran situar a l’àrea entre l'avinguda de la Costa Brava i el mateix carrer Rec Arnau.\nDes de Guàrdia Urbana es recomana al públic assistent que es desplaci a peu, que ho faci amb antelació suficient (1 hora abans), i que si van acompanyats de menors d'edat, procurin que es trobin supervisats. Convé insistir als menors que si es perden, busquin sempre a un membre de la policia o dels equips d'emergència. A ser possible, es recomana que els més petits portin polseres identificatives.\nS'ha establert una zona de seguretat a partir de la qual serà possible seguir l'espectacle piromusical. Aquesta zona restarà acotada amb tanques i amb vigilància de la Guàrdia Urbana i de voluntaris de Protecció Civil. Com en tots els espectacles pirotècnics que organitza l'Ajuntament.\nDes de les 8 h del matí del dia 5 de maig, i fins a les 23.30h , es prohibirà aparcar en els carrers de l'entorn del Parc de les Aigües: carrer Verdera, Puig d'Esquer, de Capmany, d'Espolla, de Sant Climent i l'avinguda de la Costa Brava, i no s'hi podrà circular, incloent-hi el carrer Rec Arnau, des de les 21.45 h i fins a fi del dispositiu de seguretat de l'espectacle piromusical.


El discurs viral d’un presentador d’Antena 3: “He patit el virus i m’han pres per ximple”\nManu Sánchez explica la seva experiència amb el covid-19 en plena sisena onada i critica la falta de decisions polítiques\nManu Sánchez, presentador de 'Las noticias de la mañana' // Antena 3\nActualitzada el 05-01-2022 12:27\n“He patit el virus i m’han pres per ximple. Estic superant el primer fet, però el segon, no.” Així comença la intervenció del presentador de l’informatiu matinal d’Antena 3, Manu Sánchez. Un discurs molt crític amb la inacció política davant la sisena onada, i que de seguida s’ha fet viral a les xarxes socials.\nIrònic, el periodista recorda: “Madrid té la millor sanitat d’Espanya, ens van dir”. I explica que quan li van diagnosticar el virus va estar “dos dies penjat al telèfon” intentant contactar amb el seu centre de salut perquè li tramitessin la baixa: “Em van assegurar que em trucaria un rastrejador i 16 dies després encara ho estic esperant”.\nMadrid té la millor sanitat d’Espanya, ens van dir. M’ho van dir quan intentava contactar amb el centre de salut per aconseguir la baixa. Vaig estar dos dies penjat al telèfon\nManu Sánchez periodista\nEm van assegurar que em trucaria un rastrejador i 16 dies després encara ho estic esperant\nSánchez també lamenta que es va haver de fer totes les proves diagnòstiques per la sanitat privada i critica que el govern no prengués cap mesura fins a les portes de Nadal: “A dos dies de la nit de Nadal es reunien només per fer que la mascareta tornés a ser obligatòria en exteriors. Ens prenien per ximples”.\nTots els antígens, totes les PCRs, per descomptat, per la privada. Un dineral. Em prenien per ximple\nSánchez critica la inacció política davant la sisena onada. // EFE - Alejandro García\nA dos dies de la nit de Nadal es reunien només per fer que la mascareta tornés a ser obligatòria en exteriors. Ens prenien per ximples\nAutocrítica i sinceritat\nEl presentador d’Antena 3 també subratlla “l’apagada” informativa per Cap d’Any en relació amb les dades de la pandèmia, “com si el virus també marxés de vacances”.\nSi a cada onada que arriba queden més retratats, deixin-t’ho. O expliquin-nos amb autocrítica i sinceritat la situació. No ens prenguin per ximples\nPer tot plegat, Manu Sánchez acaba el seu discurs carregant de valent contra els polítics: “Si no prenen decisions, si no solucionen els nostres problemes, o almenys ho intenten, si a cada onada que arriba queden més retratats, deixin-t’ho. O expliquin-nos amb autocrítica i sinceritat la situació. No ens prenguin per ximples”.\n03-01-2022 20:27 RAC1.CAT\n29-12-2021 12:46 VÍDEO\n05-01-2022 10:11 ‘EL MÓN A RAC1’\nLes recomanacions de Protecció Civil de cara a les cavalcades


XVIII Cant al ras\nPàgina d'inici\tAgenda\tXVIII Cant al ras\n17 de maig de 2014 - Massalfassar (Horta)\nMassalfassar celebra la vigència de la cançó valenciana\nCada tercer dissabte de maig, la Colla de Dimonis de Massalfassar i l’Associació Cultural el Tramús organitzen el Cant al ras, una trobada dedicada al cant rural de tradició valenciana que enguany arriba a la divuitena edició. La jornada arrencarà a les 21 h a la plaça de l’Església amb un sopar popular cuinat amb productes de la terra. A les 22.30 h, després del sopar, tindrà lloc el concert de Cant al ras, en què hi participaran artistes de renom. El sopar costa 14 € i es pot fer la reserva, fins al 15 de maig, trucant al telèfon 601 242 764.\nWeb de l'Ajuntament de Massalfassar\n46560 Massalfassar (Horta)\n96 140 04 01


El Big Data i El Periodisme de Dades: Dos grans desconeguts amb molt futur – COMUNICACIÓ INTERACTIVA\nLa tecnologia i la informació van de la mà?\nAbans de començar a introduir-nos en el món de les dades, de la seva circulació i necessitats d’emmagatzematge i la seva utilització en el món del periodisme, és important fer un breu recorregut per la història de la comunicació a partir del desenvolupament tecnològic i dels canvis i necessitats que aquesta ha creat en la societat.\nQuan no existien els aparells tecnològics també existia la necessitat de comunicar, però es feia d’una manera molt més lenta i complexa; aquesta necessitat va portar a la humanitat a generar nous canals de comunicació més ràpids, eficaços i segurs, que amb el temps han esdevingut gairebé imprescindibles per a la vida quotidiana. Aquests avenços estan directament relacionats amb les tecnologies que han anat apareixent al llarg dels anys i que han permès comunicar-se, i a més a més guardar la informació per moments posteriors.\nFIGURA 1: Moviment d’informació a la xarxa Font: Google Imatges\nA la dècada del 1930 van començar a aparèixer els problemes de l’emmagatzematge de dades, ja que la tecnologia estava evolucionant i les dades massives cada vegada eren una realitat més present. Així doncs va aparèixer una altra necessitat a causa d’aquest augment massiu de dades: la necessitat d’emmagatzemar i organitzar la informació a quantitats més grans de les que s’havien vist mai per un ús posterior de manera ràpida i senzilla com existia fins aleshores quan la informació no estava tan generalitzada.\nA tot aquest volum de dades se’l va etiquetar com a Big Data.\nEl periodisme utilitza aquestes dades en el seu benefici per distribuir al món nous conceptes i noves informacions que en alguns casos podrien estar amagats a les xarxes i la resta de persones mai podrien arribar a conèixer.\nAleshores podem dir que el Periodisme de Dades té els seus orígens de manera molt contemporània, ja que el seu auge ha estat entre l’any 2011 i el 2012. A Espanya aquesta tècnica ha arribat una mica més tard; l’any 2013 va començar a fer-se un lloc en la nostra societat i cultura.\nAbans de l’existència del periodisme de dades com a tal, podíem parlar del Periodisme d’Investigació que compleix una funció molt semblant; Així doncs, amb l’evolució de la tecnologia també evoluciona el periodisme, ja que se li facilita l’accés a totes les dades de la xarxa i pot dur a terme investigacions més definides, treballades i amb investigacions més creïbles i profundes.\nAixí doncs, què és el Big Data?\nEl Big Data o també anomenat Dades Massives és el concepte que s’utilitza per definir l’emmagatzematge d’una gran quantitat de dades; és a dir, s’utilitza per definir el conjunt de dades que no caben en l’emmagatzematge d’un software comú, i que per tant demanen una alternativa per a poder ser utilitzats, guardats, gestionats i processats de forma ràpida i efectiva.\nCompleix cinc característiques que el defineixen i posicionen segons els seus avantatges (5 V’s):\nVolum, què és el que li dóna el nom a la paraula i defineix l’acció principal del Big Data què és recollir i organitzar tota aquella informació que li arribi.\nVelocitat, ja que és essencial l’agilitat de cerca de la informació recollida.\nVarietat que consisteix a aconseguir crear una “massa” homogènia a partir de la gran quantitat d’informació variada que s’ha recollit.\nVeracitat, cal que tinguem eines per comprovar que tota la informació recollida que hem esm\nentat en les altres característiques sigui veraç, ja que és molt important saber que treballem amb informació de qualitat.\nValor de les dades, que pretenen ser útils per les persones donant valor a la societat.\nExisteixen diferents tipus de dades Big Data que podem classificar en els següents 3 grups en els quals hi ha diferents divisions dins de cada una de les classificacions (Figura 2):\nFIGURA 2: Esquema classificatori dels diferents tipus de dades BIG DATA. Font: Netmind.es\nUna vegada sabem que existeixen diferents tipus de Big Data també cal que tinguem en compte la generació de totes aquestes dades que estan a la xarxa. Aquestes no només són generades per l’ésser humà i consegüentment només amb un mitjà, sinó que dividim el tipus d’informació en 5 segments, que són els següents (Figura 3):\nFIGURA 3: Esquema classificatori dels diferents generadors de dades. Font: Netmind.es\nPer tal que no hi hagi un descontrol amb totes aquestes dades que es recullen pràcticament cada segon, cal saber que s’han de transformar (netejar i acotar informació), emmagatzemar i analitzar per a poder accedir a la informació més fàcil i ràpidament.\nPer tansformar les dades s’utilitzen les plataformes ETL\nPer emmagatzemar s’uilitza popularment l’emmagatzematge NoSQL\nL’anàlisi de dades utilitza diferents tècniques com són: L’associació, el Data Mining, l’agrupació i l’anàlisi del text.\nEn general, tots els tipus d’accions comercials sigui en grans o petites empreses poden aprofitar els beneficis del Big Data, sempre i quan el seu ús sigui el correcte i no s’utilitzi per a una posterior acció delictiva.\nI el periodisme de dades?\nEl periodisme de dades consisteix a trobar, seleccionar, analitzar i interpretar grans quantitats d’informació que es poden trobar a les bases de dades obertes d’internet per poder redactar un article, reportatge o notícia periodística amb el suport de mapes, gràfics o visualitzacions de manera que esdevingui comprensible pel lector.\nEls suports periodístics que utilitza el periodisme de dades són de 3 tipus:\nArticles amb dades: resultat d’una profunda cerca dels periodistes.\nInfografies i visualitzacions (Figura 4): és el producte que més agrada dins d’aquesta modalitat de periodisme, ja que facilita la comprensió de la gran quantitat d’informació que es dóna en una sola imatge plena de dibuixos, lletres i colors.\nFIGURA 4: Exemple d’infografia de les xarxes socials Font: Google imatges\nDades en obert: aquestes dades serveixen per a què altres usuaris en puguin fer ús.\nServeix als periodistes per generar valor afegit als seus articles, a la vegada que donen seguretat al consumidor de la informació, ja que aquest sap que la informació que està rebent està suportada per investigacions profundes en diferents plataformes i per tant ha estat comparada amb altres fonts per arribar a una sola conclusió.\nPer tal que un periodista pugui treballar correctament amb les dades que té a l’abast ha de seguir un procés de quatre fases (Figura 5):\nFigura 5: fases a seguir en el Periodisme de Dades Font: Google Imatges\nTrobar les dades\nRELACIÓ ENTRE EL BIG DATA I EL PERIODISME DE DADES\nEl Periodisme de Dades posa en pràctica la informació que li proporciona el Big Data i ho adapta a les seves necessitats, ja que en l’àmbit periodístic cal destacar que la informació per si sola no te el valor suficient com per a considerar-se quelcom narratiu, i és aquí on entra el periodista i converteix aquesta simple informació en un document entenedor, narratiu, i amb característiques qualitatives i quantitatives.\nRELACIÓ DEL BIG DATA I EL PERIODISME DE DADES AMB LA PUBLICITAT I LES RELACIONS PÚBLIQUES\nEl Big Data i la recopilació que en fan els periodistes servirà a la publicitat i les relacions públiques per transmetre missatges reals de forma simple i clara.\nAquesta anàlisi permetrà a les marques i les empreses analitzar les tendències actuals i per tant, aquestes podran adaptar-se millor al seu consumidor i aconseguir major complicitat amb ell, ja que avui en dia les necessitats i els desitjos són molt canviants. Aquestes tendències també poden descobrir-se a partir de la informació que ens ofereixen les comunitats d’usuaris com Facebook o Twitter. Gràcies a la informació d’internet i tota la recopilació també és important per les marques saber qui és una tendència i no només el que, és a dir, actualment els influencers a les xarxes socials són quelcom real, i la xarxa permet analitzar quins d’aquests tenen el poder del convenciment davant dels consumidors i per tant podran protagonitzar campanyes i/o assistir a esdeveniments creant valor afegit.\nFIGURA 6: Icones del periodisme de dades i el Big Data. Font: Google imatges\nLes imatges són una informació molt important a la xarxa, i tenir-les a l’abast és un benefici molt gran per la publicitat i les relacions públiques, ja que amb una sola imatge poden crear una campanya promocional, comunicativa o informativa de gran magnitud i amb gran ressò a la societat, esdevenint així una publicitat més econòmica que la que es coneix de tota la vida. A partir d’aquestes imatges els creatius poden desenvolupar nous projectes de manera diferenciada, imaginativa i completament diferent de la resta.\nA més a més les dades a internet també permeten el comerç online (e-commerce), que ajuda a les empreses a reduir costos i ampliar el seu target. També dona la possibilitat a l’usuari de tenir un tracte més personalitzat en la prestació de serveis recompensant-lo sempre amb la confidencialitat de les dades que introdueix.\nFinalment cal remarcar que el fet de poder saber que pensen els usuaris dels productes que surten al mercat i totes les campanyes promocionals de manera immediata, de la mateixa manera que dels esdeveniments realitzats en forma de presentació de producte, és un punt a favor per la comunicació en l’àmbit de la publicitat i les relacions públiques, ja que ajuda a adaptar els serveis i productes i a realitzar feines amb més coherència i personalitzades.\nVideo 1: Big Data Font: Youtube\nVideo 2: Periodisme de Dades Font: Youtube\nBIG DATA. EL PERIODISME DE DADES from Marta Pazo Garcia\nAnalitica Web (2015) <<Big Data, significado y su utilidad en la sociedad>>, [En línia] Disponible a: <https://mibloguel.com/big-data-significado-y-su-utilidad-en-la-sociedad/>\nDagos, Marcelo (2014) <<Què és Big Data?>>, [En línia] Disponible a: <\nMañé, Sonia (2016) <<El Big Data i el Periodisme de Dades; aprendiendo a comunicar con números>>, [En línia] Disponible a: < http://comunidad.iebschool.com/iebs/software-de-gestion/big-data-y-el-periodismo-de-datos/>\nMariño, Angeles (2011-2012) <<La relación del periodisme de datos con Big Data y Open Data>>, [En línia] Disponible a: < https://es.scribd.com/document/111830154/La-relacion-del-Periodismo-de-Datos-con-Big-Data-y-Open-Data>\nRayo, Angel (2016) <<Tipos de datos en Big Data>>, [En línia] Disponible a: <http://www.netmind.es/knowledge-center/tipos-de-datos-en-big-data/>\nWikipèdia (2016) <<BIG DATA>> [En línia] Disponible a: <https://es.wikipedia.org/wiki/Big_data >\nWikipèdia (2016) <<BIG DATA>> [En línia] Disponible a: <https://en.wikipedia.org/wiki/Big_data >\nWikipèdia (2016) <<DADES MASSIVES>> [En línia] Disponible a: <\nWikipèdia (2015) <<PERIODISME DE DADES>> [En línia] Disponible a: <\nadvertising big data comunicació dades massives informació internet noves tecnologies periodisme de dades publicitat UVic xarxa


Professors | Dibuix II\nInici >> Professors >> Isabel Crespo Cabillo\nDepartament de Representació Arquitectònica. Professora Agregada\nDIBUIX II (GEArq)\nREPRESENTACIÓ ARQUITECTÒNICA II (GEArq) Responsable\nArquitecta titulada per l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura del Vallès el maig de 1989 i Doctora en Arquitectura per la Universitat Politècnica de Catalunya el Març de 2005 amb la tesi “Control gràfico de superficies y formas de transición”, qualificada de Excel·lent Cum Laude.\nVa començar la seva carrera docent el setembre de 1989 com a professora de geometria descriptiva, primer com associada a temps parcial i des de 1991 com a professora a temps complet a l’ETSAV. Actualment és membre del CAIRAT (www.etsav.upc.edu/cairat). Va Codirigir el projecte de recerca i docent RDT (les Raons del Dibuix Tècnic) amb la col·laboració de l’empresa HP.\nHa estat Sotsdirectora Cap d’Estudis de l’ETSAV entre juny de 2005 i juny de 2011, en l’etapa de l’adaptació de les titulacions a EEES. Fruit d’aquesta etapa i va publicar l’article “El orden necesario: algunas cuestiones relacionadas con el plan de estudios de la ETSAV”. A la revista PPA de la Universitat de Sevilla. Des de 2011 forma part del Grup de Recerca Arquitectura, Energia i Medi Ambient (www.upc.edu/aie) i participa en la gestió, planificació docent i la docència del Màster Universitari d’Arquitectura, Energia i Medi Ambient de la UPC, que s’imparteix a l’ETSA de Barcelona i que té Menció Internacional (IMP), aportant els continguts referits a la geometria, la llum i l’arquitectura.\nVa impulsar i organitzar la primera edició de les jornades ALGOMAD sobre aplicacions digitals per al disseny paramètric aplicat a l’arquitectura. Ha dirirgit Tesis Doctorals sobre geometria constructiva, geometria de la llum, Gaudí i docència de l’Arquitectura.\nDurant un temps va fer compatible la docència amb l’activitat com a arquitecte associada a l’estudi d’Elisabet Fàbregas i Ferrer, amb qui ha dissenyat i construït projectes de Cases unifamiliars al Maresme i reformes d’habitatges a Barcelona; i va col·laborar amb l’estudi de Pablo López Antich, amb qui va desenvolupat projectes com ara la reforma de l’Edifici de Institució Cultural del CIC a Barcelona, estands a la fira de Montjuic i diversos projectes d’habitatges plurifamiliars.


Roberto Voerzio Barolo Rocche Dell'Annunziata Torriglione 2012, vi negre elaborat per Roberto Voerzio de la zona Piemonte/Barolo (Itàlia) | Vila Viniteca fundada 1932\nRoberto Voerzio elabora alguns dels Barolos més extraordinaris. Un viticultor meticulós i exigent, conegut per la cerca de la concentració a través dels baixos rendiments de la vinya i la maduresa del fruit. Barolo Rocche dell'Annunziata Torriglione 2012 n’és un exemple. Elaborat per primera vegada l'any 2000, és una magnífica expressió de la nebbiolo plantada amb exposició sud. Un gran vi negre molt elegant, precís i de final gairebé etern.\nRoberto Voerzio Barolo Fossati Case Nere Riserva 10 Anni 2006


Der Freischutz - El Caçador Furtiu - TRESC\nDer Freischutz - El Caçador Furtiu\nDer Freischütz (El caçador furtiu; Berlín, 1821) de Carl Maria von Weber, és un tradicional singspiel on els números musicals s'alternen amb els diàlegs. Considerat un dels primers models de l'òpera alemanya oposada a la italiana i de les primeres òperes romàntiques. Tingué immediatament un èxit extraordinari que la portà per Europa i per tot el món i influí profundament en la música del seu país. Basada en una llegenda popular, amb elements fàustics, se situa en una zona boscosa, en una natura salvatge i misteriosa, i narra els intents del dimoni Samiel i del malvat Kaspar de comprar l'ànima del pobre guardabosc Max que ha de guanyar un concurs de tir per obtenir la mà de la seva estimada Agathe. Els elements sobrenaturals, la lluita entre el bé i el mal, s'expressen en una música de gran inspiració i bellesa tímbrica. El tema del dimoni es considera precedent del leitmotiv.\nPunts de Venda: Servicaixa\n2 entrades per carnet. Descompte aplicable a les localitats de la ZONA 2


BOTIGA>CALÇAT ESPORTIU>Sabatilles Trail Running>WILD CAT 3.0 Ws - La Sportiva\nNova versió de les Wild Cat de La Sportiva, sabatilla de trail running molt lleugera i cómode ideal per a curses de resistència sobre terreny irregular. Compta amb el Impact Break System per a una major absorció dels impactes.\nSabatilles de trail-running molt còmodes, dissenyades per a corredors que busquen un ajust perfecte al peu sense perdre precisió i sensibilitat en terrenys complicats.\nLa seva especial lleugeresa i comoditat fa que siguin una opció ideal per a carreres llargues.\nCompta amb el Impact Brake System, el patentat sistema innovador de La Sportiva que proporciona a la sola major absorció dels impactes. Sistema innovador que s'aplica perquè la sola absorbeixi major percentatge d'impactes. Millora la tracció i la retenció en les baixades, ha estat creat i desenvolupat per a reduir la fatiga i el cansament en travessar terrenys difícils.\nLa sola incorpora la goma més resistent de la gamma Frixion®, la Frixion® AT, que és perfecta per recórrer camins i senders.\nLa forma dels tacs fa que la sola sempre estè en contacte amb el sòl, la qual cosa fa que siguin una opció ideal per a carreres sobre superfícies irregulars.\nPes: 350 mig parell\nSola: Frixion® AT


[1F] Dragon Ball Las Películas 27/28 [1080p][CAT-CAST] - Pàgina 44 - Animelliure\nds. 28 jul. 2018, 01:52\nEstube leyendo en un foro que en Japon se volverian a pasar las 3 peliculas de Broly en los cines però con algunos retoques en imagenes.\ndt. 31 jul. 2018, 19:35\nMolt bona la remasterització de les pel·lícules. Han caigut alguns enllaços però n'hi ha moltes!\ndc. 28 nov. 2018, 23:54\nA día de hoy de las películas que llegan hasta la 17, los enlaces que estan caídos son los siguiente:\nEn otro hilo de este mismo foro localicé la 8,10 y 11 con los servidores vigentes (en 1080p también pero realizadas por otro usuario y con peso similar). Pero en cambio la 14 y 17 las he localizado en otra web pero con capacidad inferior (también 1080p pero con bitrate inferior).\n¿Alguien sigue teniendo las versiones de este mismo hilo realizado por OVA GAIDEN? Ya que me parecen de lo mejor.\nP.D. Encontré el enlace a torrent por otro lado, ya que el que vincula el hilo dejó de funcionar:\nMembre des de: dt. 22 gen. 2019, 19:29\ndv. 25 gen. 2019, 21:34\nHi ha alguns links caiguts, alsú sap si es repujaran?\nAl títol posa 27/28, quina és la que falta?\nMembre des de: dg. 03 feb. 2019, 21:24\ndg. 03 feb. 2019, 21:26\nHola! Molts links han caigut. Podries tornar-los a pujar, si us plau? O pujar un torrent. Moltes gràcies per la teva feina, és fantàstic poder veure aquestes pel·lis tan mítiques d'en Goku a 1080p!\ndg. 03 feb. 2019, 21:27\nHola, podrías colgar el hilo al que te refieres? He estado buscando y todos los enlaces están caídos a fecha de hoy\nryute7 ha escrit:\nMembre des de: ds. 14 set. 2019, 10:28\nds. 14 set. 2019, 10:54\nAlguna possibilitat de repujada? està tot caigut :'( Gràcies


Bou & Associats | Constitució catalana\n13/06/2019 02/02/2015 per Bou Associats\nAvui ja coneixem el contingut del projecte d’una constitució catalana, la redacció definitiva de la qual, però, serà fruit del Parlament constituent, que elegirem, i serà la gran oportunitat de començar a bastir el país que volem. El seu contingut serà determinant per la convivència i per definir el tipus de país que desitgem. Serà l’eina per la qual els catalans, en una futura república, podrem dir quins valors considerem essencials en el nostre dia a dia i quines institucions ens han de regir en el nostre debat polític i administratiu. El repte, per tant, és majúscul i fascinant.\nLa independència de Catalunya sols té sentit per aconseguir un país on es visqui millor i, per fer-ho, en el moment en què es pugui fer el procés constituent hem de recollir allò que els catalans considerem essencial per a la nostra convivència. Suposo que aquests anhels no difereixen gaire del que volen els nostres veïns europeus, però nosaltres ara tindrem la sort i l’oportunitat única de poder-los recollir en un text jurídic.\nUn text constitucional ha de recollir els principis de què una societat es vol dotar, valors calents i valors freds. Aquesta distinció no és meva, sinó del jurista i filòsof italià Norberto Bobbio. Quan parlem de valors calents són, per exemple, principis com el dret a la vida, la no-aplicació de la tortura, la llibertat i la seguretat de les persones, la inviolabilitat de domicili, la llibertat d’expressió, etc. drets, molts d’ells, nascuts d’una tradició liberal i inherents a les persones, però la societat va anar ampliant aquests valors incloent-ne d’altres que avui són essencials, com el dret a l’educació, a la sanitat, a l’associació, manifestació, etc., drets d’un caràcter més social. Ara hi ha col·lectius de ciutadans que volen anar incloent altres valors dins el llistat, que consideren que han de passar de ser meres declaracions de voluntat a ser drets clars i substantius, pensem en drets com l’habitatge, el treball, assegurar l’estat del benestar, etc. No sé quins d’aquests nous valors s’han d’incloure en un text constitucional, però és evident que aquest és el gran debat que se’ns pot obrir com a societat, i el gran repte que tindran els constituents del Parlament de Catalunya. Però aquesta oportunitat pot ser un foc d’encenalls si no es recullen principis com els d’imperi de la democràcia, legalitat, divisió de poders, definició de les institucions legislatives, executives i judicials, i normes de solució dels conflictes entre institucions, recull de la iniciativa popular legislativa i altres que han de fer l’arquitectura del sistema que són els valors freds, que no ens apassionen tant però que asseguren l’exercici dels altres.\nSuposo que aquells que hagin de plantejar-se aquestes qüestions tindran molts camins i models a seguir, afortunadament la història i el dret en donen molts exemples, però –i és la meva opinió– s’ha d’intentar evitar una constitució codi, una constitució que vulgui regular tots els aspectes de manera exhaustiva, quasi reglamentària. En posem d’exemple el fallit intent d’una constitució europea, amb aquest tipus de norma encotillaríem el valor principal que és la democràcia. La constitució ha de permetre que la societat es vagi dotant d’inquietuds i que les solucioni d’acord amb els seus valors, que evolucionen. Ha de ser un text àgil i, malgrat que ha de tenir una voluntat de perdurar, ha de ser esmenable mitjançant processos extraordinaris, reforçats, però no impossibles. També crec que per evitar la caducitat d’un text constitucional, el seu desenvolupament s’ha de deixar en mans del legislador mitjançant un paquet de lleis polítiques que demanin consens important per la seva aprovació i modificació, però possibles, i en aquest sentit hem de recordar l’afortunada pluralitat política catalana.\nQuan estudiava es va presentar la Constitució espanyola del 1978 com un text ampli que permetia una aplicació diversa segons les diferents sensibilitats polítiques. La realitat ha estat que, 30 anys després, la seva interpretació no és tan àmplia i, emparant-se amb la seva literalitat i hermenèutica, s’ha permès defraudar les aspiracions democràtiques de part de la població, en aquest cas, dels catalans.\nSigui com sigui, sembla que hem iniciat el camí per aquesta gran oportunitat de dotar-nos d’una constitució que serveixi per coses ben simples: que els catalans visquem millor, i fer-ho amb llibertat i seguretat.\nJOAN BOU MIAS – ADVOCAT\nArticle publicat a EL PUNT AVUI (02/02/2015)\nDecàleg d’un català 2.0\nEl nou rapte d’Europa


Els carrers d'Artà recorden des d'avui a totes les víctimes de la repressió franquista\nEl poble del Llevant acull les primeres pedres de la memòria dins el Projecte Stolpersteine\nDes d’avui, els carrers d’Artà recorden a Llorenç Muntaner Riera –de malnom, Pintat; Joan Escanellas Moll –Tet i Rei-; Bartomeu Ginard Genovard –Butler- i Vicenç Miquel Piris –Pirris-, tots ells víctimes de la repressió franquista. L’acte de col·locació d’aquestes pedres de la Memòria platejades –Remembrance Stones– ha comptat amb la presència de familiars, autoritats –el secretari autonòmic Jesús Jurado; el batle d’Artà, Manolo Galán; i el director general de Memòria, Marc Herrera-, l’investigador Jaume Morey i també de Maria Antònia Oliver, presidenta de l’associació Memòria de Mallorca.\nAquestes pedres platejades són un homenatge a les víctimes del franquisme. Les llambordes contenen una placa d’acer inoxidable amb la informació de la víctima —nom, lloc de naixement, quan va ser detinguda, on va ser empresonada, i la data i el lloc on va ser assassinada— i s’instal·len a diferents indrets, que corresponen a l’adreça on varen viure o el lloc on varen treballar.\nLa regidora de l’Ajuntament Aina Comas, una de les responsables de que la iniciativa arribàs al municipi (dugué Demnig al teatre d’Artà l’any 2018 per parlar del seu projecte), i que no ha pogut ser present avui a l’acte, ha expressat la seva satisfacció: “Estam molt orgullosos de poder formar part d’aquest projecte, però també som conscients que queda molt per fer. Volem seguir treballant per honorar a totes les víctimes del franquisme a Artà, que n’hi ha, i en altres accions d’aquest àmbit, com el desmuntatge de la Creu dels Caiguts, tal com estableix la La Llei 2/2018, de 13 d’abril, de memòria i reconeixement democràtics de les Illes Balears i s’indica al cens balear de símbols franquistes”.\nVíctimes del franquisme honorades a Artà\nLlorenç Muntaner Riera, Pintat. Empresonat al castell de Bellver el 15 d’agost de 1936, hauria estat tret el 6 de març de 1937 i assassinat als 30 anys, possiblement, a Porreres. Era fill de Miquel Muntaner, assassinat el 23 d’agost de 1936, i germà de Maria, empresonada a Manacor entre el 17 d’agost i el 7 de novembre de 1936. Llorenç Pintat havia estat fundador, el 1931 de l’Aliança Obrera Artanenca i un dels onze empresonats pels fets d’octubre de 1934. Posteriorment va ser president de la Joventut Socialista. Hom ha contat –i un membre de la família ho té per cert– que l’endemà del seu assassinat quan al matí sa mare va obrir la porta de la casa va trobar sobre el portal la roba del seu fill tacada de sang.\nJoan Escanellas Moll, Tet i Rei. Un dels dirigents històrics de l’obrerisme artanenc, va presidir la primera Junta de la Federació Obrera, constituïda el gener de 1909. Conrador de professió, des de la constitució del Centre Republicà Federal d’Artà, després Acció Republicana i finalment Esquerra Republicana Balear, va ser membre de les successives juntes directives. El 1936 va ser membre de la Junta Gestora del Front Popular amb el carrer de primer Tinent de Batle. El 20 d’agost de 1936, amb 70 anys d’edat, va ser assassinat a un dels horts de Sos Sanxos per un escamot falangista artanenc que ja una setmana abans l’havia perseguit a trets sense que l’aconseguissin abatre.\nBartomeu Ginard Genovard, Butler. Va formar part dels que, avisats que l’endemà els detindrien, la nit de Sant Jaume de 1936 es dispersaren per les muntanyes. Ell s’hauria fet mal a un peu i traslladat a Artà. Quan acabà la convalescència, anà el 10 de setembre, amb 22 anys, amb son pare a la finca de na Marranxa on l’esperava emboscat un grup de feixistes que li dispararen per l’esquena. La ferida no el va matar i després d’un llarg itinerari que no s’ha pogut aclarir bé va morir –segons la versió oficial, qüestionada si no desmentida– a Manacor. Altres veus han assegurat que fou acabat de matar a les immediacions del coll d’Atà i enterrat per allà, possiblement en un forn de calç o en un xaragall prop de la carretera. El 2020 s’excavà un dels forns de calç on hom preveia localitar-ne les despulles, però el resultat va ser negatiu.\nVicenç Miquel Piris, Pirris. Membre històric de l’obrerisme i l’esquerra política d’Artà és considerat l’enllaç entre les primeres generacions i el sque protagonitzaren els fets d’octubre de 1934 i els del Front Popular de les eleccions de 1936. Ocupà càrrecs en la Federació Obrera i el 1920 va ser detingut, amb Joan Escanellas Moll, a rel d’una visita d’un dirigent de la UGT. El febrer de 1922 va signar una carta publicada a El Obrero Balear en què acusava Pere Morell i Olesa de caciquisme i de prendre represàlies contra ell i i altres dos obrers per haver votat la candidatura contrària a la maurista. Emigrà a l’Argentina i en tornar el trobam com a membre de l’Aliança Obrera i com a vicepresident de l’Agrupació Socialista. El 1934 va ser un dels onze empresonats pels fets del 6 d’octubre. Va formar part de la Junta Gestora del març de 1936. Detingut el 23 de setembre, passà per diverses presons. El 6 d’octubre de 1937 va ser tret de Can Mir i conduït, possiblement a Porreres on, als 58 anys d’edat, hauria estat assassinat amb Llorenç Muntaner Riera.\nNotícies relacionadesArtàBartomeu Ginard GenovardJoan Escanellas MolLlorenç Muntaner Rierapedres de la memòriaProjecte StolpersteineVicenç Miquel Pirisvíctimes de la repressió franquista\nLes obres de reparació del moll de Portocolom es faran sota supervisió arqueològica


Decorazioni en plain-air | passeggiandoingiardino\nQuesta voce è stata pubblicata in Arte del Ricevere, Composizioni natural-style, Corsi & Workshop e contrassegnata con decorazioni en plain air, rete dei polli. Contrassegna il permalink.\n← #fioridivenerdì- – – – – – – – ricordo giordano\n#fioridivenerdì- – – – – – – – – – la Provence una profusione di viola e giallo →


Engiaux Renovables - Qui som i què fem? - Geotèrmia i Solar Fotovoltaica\nENGIAUX Enginyeria Auxiliar és una empresa de serveis d’enginyeria i instal·lacions per a empreses i particulars que ha fet de l’energia la seva raó de ser.\nUn món millor\nENGIAUX porta a terme la seva activitat principal en el desenvolupament de projectes d’energies renovables, eficiència energètica i mediambientals per respondre a les necessitats creixents que hi ha en aquests àmbits.\nEn el camp de l’energia renovable, l’empresa desenvolupa el projecte, des de l’estudi de viabilitat fins a la culminació i posada en funcionament de la instal·lació. Participa en totes les fases del projecte i esdevé si cal, la responsable de l’explotació i el manteniment de la instal·lació.\nLa versatilitat i flexibilitat és una característica que permet a ENGIAUX adaptar-se a les diferents necessitats dels seus clients i oferir diferents serveis d’enginyeria i productes, tots relacionats amb l’energia.\nSi teniu algun dubte sobre com optimitzar els recursos per tal de fer una instal·lació més sostenible i conscient, voleu conèixer-nos una mica millor o col·laborar amb nosaltres, només cal que contacteu amb nosaltres.\nUs atendrem encantats!


IniciAgendaAgenda: Les properes competicions\n21 de Agost de 2020 0\nAquestes dues properes setmanes serviran per encarar, si tot va bé, la posada en marxa abans de les competicions importants\nAquestes properes dues setmanes semblen claus de cara a saber si es podrà competir en condicions durant setembre i octubre. Com ja es va comentar des dels organismes institucionals, l’evolució de la pandèmia marcarà la situació de les competicions atlètiques. De moment, sembla que les properes cites es podran disputar.\nA banda del calendari local, cal destacar també el que passi fora. Per començar, l’atleta banyolina Esther Guerrero competirà aquest proper diumenge en la segona jornada de la Diammond League, a Estocolm (Bauhaus Galan), en la prova del 1500mll (recordem que la seva PB és de 4:05.70). A les 16.55h (hora local) veurem l’atleta del New Balance amb atletes que baixen dels 4 minuts.\nFem un apunt en el mon del Trail. Aquest cap de setmana es disputa a Camprodon el Campionat de Catalunya (Trail Ulldeter). La cursa de 24k es disputarà de 8h a 9h del matí del diumenge. Podeu consultar la informació destacada al seu web.\nDe cara a la propera setmana, cal destacar un gran control preparat a Castelló, on hi participaran diversos atletes catalans. El VII Trofeo Diputación de Castellón – V Memorial Jose Antonio Cansino aplegarà a molts dels destacats en diverses categories. Destaquem la presència d’Arnau Monne, Alex Kingue, Bernat Erta, Elvin Canales, Ibrahim Ezzaydouni, Abdessamad Oukhelfen, Aleix Porras, Igo Bychkov, Jaël Bestué, Maria Vicente, Victòria Sauleda, Naiara Estanga o Laura Redondo. Aquí podreu trobar la llista d’inscrits. A les 17h comença l’espectacle.\nEl dijous 27, Manresa organitza l’11è memorial Julio Álvarez de llançaments. A partir de les 18h es disputaran les quatre proves (masculí i femení) de les disciplines corresponents (disc, pes, javelina i martell). La competició gaudirà de la presència d’atletes com José Javier Ortega, Aaron Solà, Berta Castells, Laura Redondo, David Martín o Eloi Rovira.\nEl proper cap de setmana, la FCA organitza diversos controls. El primer serà el proper dissabte a Mollet del Vallès. A l’estadi municipal La Pedra Salvadora, els atletes catalans tindran una bona opció per aconseguir les marques mínimes necessàries. Proves com el 200, el 800 o el 400t. Trobareu més informació aquí.\nEl mateix 29 es disputa a Eivissa el Meeting Toni Bonet. A partir de les 19h veurem les evolucions de diversos atletes catalans, encara per confirmar. En tot cas, serà una bona pedra de toc (igual que ho serà Castelló) per mesurar les condicions de molts d’ells just abans de les grans competicions.\nA més a més, el 29 mateix s’organitza un control a Reus. Proves com el 200mll, el 800 o el 400 i diverses curses per a atletes sub16. Teniu mes informació aquí.\nNo s’acaben les sorpreses durant aquell dissabte. A Santa Cristina d’Aro es disputa el Campionat de Catalunya de 5km en ruta, organitzat pel CA Santa Cristina i l’ajuntament del municipi. Només hi haurà una cursa (on correran nois i noies) i hi haurà un màxim de 40 atletes. Cal destacar la presència de Marta Galimany o Abdessamad Oukhelfen. Més informació aquí.\nEl dia 30 la FCA organitza un control, amb confirmació oficial de la seu aquest mateix divendres. Santa Coloma tornarà a acollir una competició, igual que ho va fer el passat dimecres. El cap de setmana següent, el 5 i 6 de setembre, se celebren dues proves més que resten pendents de la seu definitiva perquè els ajuntaments encara han de mesurar l’impacte de la pandèmia en aquells territoris, i fins dilluns no tindrem una resposta final.\nA priori, el divendres 4 s’ha de celebrar a l’estadi Serrahima la 2a milla del desconfinament, que ja s’havia ajornat setmanes abans. El format serà semblant al de la 1a milla. Començarà a les 19.30 i serà una bona presa de contacte per a atletes de mig fons. Aquí trobareu més informació.\nEl cap de setmana del 5 i del 6 comencen les competicions nacionals de pes. El dissabte es disputa la Copa Iberdrola femenina (Copa d’Espanya de Clubs) en categoria A, on l’Avinent Manresa és l’únic club català en prendre part. En aquest cas es disputa per la tarda, doncs pel matí veurem la Copa Iberdrola B. Durant el 6, veurem les evolucions dels atletes masculins. Pel matí la La Liga Sports Pro B i per la tarda la divisió d’honor. La jornada del matí començarà a les 10.30h i la de tarda a les 16.30h. Tot plegat es disputarà a Madrid. Cal recordar que en les dues competicions B (masculina i femenina) veurem a l’Agrupació de Catalunya, i en la 2a divisió tindrem la presència del Lleida UA. Podeu consultar tota la informació en aquest enllaç.\nUn cop comenci el mes de setembre haurem d’estar pendents de l’evolució de la pandèmia, doncs no queda clar que es pugui disputar tot. En tot cas, aquestes properes dues setmanes les tenim garantides de bon atletisme.