Redacció de la secció de referències del CV: les vostres preguntes respostes - CVs i currículumsLlegir Més\nPrincipal CVs i currículums Redacció de la secció de referències del CV: les vostres preguntes respostes\nTant si heu proposat escriure el primer currículum com si esteu actualitzant el vostre existent per a una oportunitat única en la vostra vida que us ha sortit, estic segur que esteu d’acord que escriure un CV no és senzill. aparcar. És més com una pista d'obstacles a la selva.\nDes d’escriure el resum de la teva carrera professional fins a enumerar la teva experiència més rellevant en la teva història laboral (per ordre cronològic invers, per descomptat), només és una secció difícil després de la següent i, finalment, sentiràs un alleujament quan arribes a la secció de referències. El problema és, és tan complicat com els seus predecessors.\nPerò no es preocupi. A continuació s’explica com escriure la secció de referències desagradables al teu CV.\n1. Heu d'incloure referències?\nEl fet de incloure o no referències en un currículum ha estat objecte de molt debat.\nUn camp argumenta que simplement malgasta un espai valuós que es pot aprofitar millor proporcionant proves de les vostres habilitats i assoliments, en lloc de la informació que els empresaris no solen requerir per endavant. També adverteixen que és una pràctica obsoleta.\nTot i això, tot es refereix a l’elecció personal i el que és adequat per a la vostra situació particular. Per exemple, si teniu poca o cap experiència professional de què presumir (i, per tant, poca contingut per aportar el vostre CV), incloure referències pot ser una manera fantàstica de fer-lo semblar menys buit.\n2. Els empresaris fins i tot hi contacten?\nSí, sí. És a dir si se us planteja seriosament el paper.\nAlguns empresaris trucaran a totes les referències que hàgiu indicat, mentre que d’altres només s’adreçaran als que creuen que són més rellevants per a la feina i l’empresa. Fins i tot potser se us demanarà que proporcioneu referències addicionals o millors, però no a molts gestors de contractació es molestarà en perdre el seu temps en alguna cosa que hauríeu d’haver perfeccionat en primer lloc, per la qual cosa és important que s’aconsegueixi bé.\n3. Qui hauria d’utilitzar com a referències?\nQuan es tracta de qui utilitzeu com a referències al vostre currículum, és important que sigueu estratègics i que estigueu orientats amb les persones que trieu com a àrbitres. No han de ser persones amb les quals treballes a la teva feina actual (sobretot si no saben que estàs buscant feina), però sí que han de ser persones que t’han conegut a nivell professional o personal i que poden testificar. a les teves habilitats, qualificacions i valor com a empleat.\nEn general, els empresaris anteriors i actuals, supervisors, col·laboradors, subordinats, contactes empresarials i fins i tot els clients tenen més pes, ja que poden proporcionar als possibles empresaris una visió imparcial de la seva ètica i rendiment laboral. Les referències professionals es poden seleccionar entre feines a temps parcial o a temps complet, pràctiques o experiències laborals de voluntariat i remunerades (com per exemple, un concert de mainadera).\nMentrestant, si sou nous a la plantilla i no teniu cap experiència professional valuosa (per exemple, deixeu una escola recent, per exemple), antics professors de l’escola, entrenadors i professors universitaris que poden demostrar el vostre caràcter i habilitats. excel·lents opcions.\nTot i que facis, però, no llistis a la família ni als amics, per molt que sigui la teva relació professional amb la teva mare o amb la teva BFF. També haureu d’evitar fer servir referències que puguin estar relacionades amb un empresari o que puguin ser controvertides, com els consellers, el clero o els treballadors socials.\nAssegureu-vos que demaneu referències per al seu permís abans de compartir la informació de contacte amb possibles empresaris. Mostra respecte i us ajuda a determinar quina probabilitat tenen de fer una referència positiva.\n4. Com podeu preparar àrbitres?\nSi penseu que simplement demanar als àrbitres que posin una paraula per a vosaltres és prou bo, penseu-ho de nou.\nPer a que realitzin una bona paraula i posin en valor les vostres millors habilitats i trets de caràcter més positius per als possibles empresaris, és una bona idea compartir còpies del vostre currículum i carta de presentació amb ells. Igualment important és explicar quina feina sol·licites i enviar-los la descripció del lloc de treball, així com esmentar les habilitats i assoliments clau que voldríeu destacar.\nA més, tot i que (amb sort) heu demanat el seu permís per utilitzar-los com a referències, és bona pràctica fer-los saber quan us heu sol·licitat per obtenir una feina, per la qual cosa no els deixi de banda una investigació d’un possible empresari. .\n5. Quantes referències heu d’afegir?\nÉs una bona idea preparar una llista magistral de 10 o més referències, organitzades en categories, a partir de les quals treure el més adequat per oferir un treball específic.\nNormalment, haureu de tenir almenys tres referències al vostre currículum que puguin optar per la vostra credibilitat i qualificació professional. Si sol·liciteu una posició més alta, però, podeu considerar la llista d’un mínim de cinc referències.\nEn aquesta nota, alguns empresaris poden demanar un nombre específic de referències com a part dels requisits de la descripció del lloc de treball. Assegureu-vos que compliu aquests requisits a la T, és a dir, no inclogueu menys (o més, per aquest motiu) que el número especificat.\nRecordeu: les referències han de ser variades (és a dir, no han de ser de la mateixa empresa) i han de ser adaptades per a cada treball.\n6. On els heu de posar?\nLes vostres referències s'han de situar al final del vostre currículum sota una rúbrica titulada "Referències". Si teniu poc espai, podeu substituir les dades dels àrbitres per "Referències disponibles a petició" (tot i que cal destacar que molts experts sostenen que això simplement malgasta béns immobles valuosos).\nDe forma alternativa, podeu eliminar aquesta secció del vostre currículum i, en canvi, crear un document separat en el qual es llistin totes les persones que han acceptat fer-ho. Si trieu aquesta opció, assegureu-vos d’incloure una capçalera a la part superior de la pàgina amb el vostre nom i informació de contacte i que utilitzeu un disseny similar al que s’utilitza al vostre CV (inclou incloure les mateixes tipografies i mides de tipus de lletra., per exemple).\nNo us oblideu de titular les pàgines "Referències", "Llista de referències" o "Referències per a John Smith" de manera que no hi ha dubte per a què serveixen els noms de la llista.\n7. Com heu de formatar les referències?\nA l’hora d’enumerar les vostres referències, heu d’incloure la informació següent per a cada àrbitre:\nNom complet (inclosos els títols i les lletres post-nominals que prefereixen fer servir)\nLa seva relació amb vosaltres (una frase breu com "Mr Smith va ser el meu supervisor a l'empresa ABC")\nAssegureu-vos que tota la informació enumerada sigui actual i que els noms siguin escrits correctament per evitar que un responsable de contractació s’avergonyeixi trucant un àrbitre i demanant a Jane quan, en realitat, el seu nom és John. En aquesta nota, utilitzeu LinkedIn per confirmar els títols de treball, l’ortografia i altres detalls o contacteu directament amb els àrbitres per obtenir qualsevol aclariment.\nTambé és important que sigueu coherents i proporcioneu la mateixa informació per a totes les referències. Per exemple, si no inclogueu l’adreça per a una referència, assegureu-vos que també la podeu saltar per les altres. (No us oblideu de preguntar als àrbitres que han acceptat acceptar-vos el pagament si hi ha alguna informació que no vulguin enumerar.)\nAquí teniu un bon exemple d’una secció de referències ben escrita:\nEn una nota lateral, si teniu referències de gran perfil o influència, assegureu-vos que es llistin primer.\n8. Quan haureu de proporcionar les vostres referències "> oferta de treball o quan us hagueu seleccionat per al lloc. Pocs empresaris sol·licitaran referències ben aviat en el procés, però això no vol dir que no sigui rar.\nEn aquesta nota, és una bona idea portar còpies de la llista de referències a l'entrevista si encara no les heu proporcionat al vostre currículum. Al cap i a la fi, tindreu una impressió molt millor entregant les referències al lloc si us demanen que no els digueu que les envieu per correu electrònic més endavant.\n9. Què passa si obteniu una mala referència?\nUn dels majors mites de l’ocupació és que els empresaris no tenen permís legalment proporcionar als empleats una mala referència. Mentre la referència sigui exacta, per molt que sigui perjudicial per a vosaltres, no hi podreu fer res realment. Però, si creieu i podeu demostrar que una referència és injusta o inexacta i heu "patit una pèrdua" (per exemple, es va retirar una oferta de treball), potser podreu impugnar-la i reclamar danys i perjudicis en un tribunal.\n10. Com podeu fer el seguiment dels àrbitres?\nAquesta és la part fàcil, i alguna cosa que cal fer, no importa què sigui.\nNo només els seus àrbitres han pres un temps valuós de les seves ocupades programacions, sinó que també la seva reputació a la línia per a vostè. Per tant, el mínim que podeu fer és enviar-los un correu electrònic ràpid o, si ho preferiu, una carta de moda d’agraïment per haver-los introduït una bona paraula, independentment de si esteu o no a la feina.\nTens alguna pregunta sobre com escriure la secció de referències del teu CV? Uneix-te a la conversa a continuació i fes-nos-ho saber.\nNo us oblideu de consultar la nostra completa guia sobre com redactar un CV per a cada etapa de la vostra carrera professional.


HORA 14 MAESTRAT: edició del 31-05-2021\nHORA 14 MAESTRAT: edició del 31-05-2021. Edita i presentad Julio Vidal.\nl´Economista i assessor fiscal Julià Guimerá ens pota una setmana més temes d´actualitat dins del món econòmic, financer, fiscal, laboral i social.\nEn aquesta ocasió Guimerà ens parla de la previsible inflació que patirem després de la pandèmia: puixada de preus. També ens informa al voltant de què és el "bitcoin" , la moneda virtual o criptomoneda que funciona des de fa dotze anys, però, que no hi ha aconseguit desbancar a les monedes de valor de referència com el dòlar o l´euro.\nArranca la plataforma de comerç electrònic ‘A un clic shop’ amb 18.000 productes i serveis i amb el suport de l´Ajuntament de Benicarló\nEntrevista a Clara Cid, regidora de comerç de Benicarló a Hoy por Hoy :\nInformatiu Hora 14 Maestrat del 25 de maig de 2021\nPublicat el 25 Mai 2021 | Imprimeix | Correu electrònic\nInformatiu Hora 14 Maestrat amb el resum de l´actualitat de la comarca i la veu dels protagonistes del dia.\nAvui comença la segona fase de les obres dels pluvials de de Maria Auxiliadora de Vinaròs\nEls treballs tenen un pressupost superior als 40.000 € i se centren al pas subterrani de l'antiga N-340 i mentre es desenvolupen es tallarà la circulació en direcció al centre del municipi aproximadament durant un mes.\nPer altra banda el regidor d´urbanisme, José Chaler ha informat de l´enderroc de l´antic supermercat Champion i de l´estat de diverses obres que hi ha en marxa o en procés de redacció\nMarian Fonellosa Torres rebrà el guardo Grinyó Ballester 2021\nPublicat el 24 Mai 2021 | Imprimeix | Correu electrònic\nEl Consell Vinarossenc de Cultura sobretot ha tingut en compte la seua dedicació a l'ensenyament durant més de 40 anys i el treball d'investigació de la història de Vinaròs.\nEls Ajuntaments de Benicarló i Peníscola avancen en el projecte de la nova rotonda per a la N340\nL'objectiu és millorar la seguretat del vial en la seua intersecció amb la Ratlla del Terme. La Generalitat va confirmar la seua disposició a incorporar l'execució de l'obra en el pressupost de 2022.\nL'alcalde de Vinaròs es reuneix amb la directora territorial de Presidència a Castelló\nLa directora territorial de Presidència a Castelló, Eva Redondo, s'ha reunit amb l'alcalde de Vinaròs, Guillem Alsina, en la seu del Consell a Castelló, per a abordar els principals projectes que la Generalitat Valenciana té en marxa en la localitat\nVinaròs Centre Viu és una nova associació que ha nascut en l'àmbit del comerç del centre històric de la ciutat\nPublicat el 17 Mai 2021 | Imprimeix | Correu electrònic\nVinaròs Centre Viu és una nova associació que ha nascut en l'àmbit del comerç del centre històric de la ciutat com el seu nom indica.\nLa iniciativa va sorgir fa pocs mesos, enmig de les restriccions obligades per la pandèmia de la Covid i davant la necessitat d'aconseguir ajudes directes per a fer possible la supervivència d'un sector econòmic vital en la història de Vinaròs.


SANT GERVASI DESAPAREGUT. Mestre, Jesús. Llibre en paper. 9788417432645 Llibreria de la Diputació\nEsteu a punt de comprar el llibre electrònic "SANT GERVASI DESAPAREGUT" Voleu revisar les dades de facturació?


Corpus Literari Ciutat de Barcelona - Documentació - Lany del mossèn\nLany del mossèn\nArticle publicat a El País el 24/01/02 a cura de Pau Vidal\nSota lombra dels fastos guadinians acaba de començar laltra gran efemèride de lany, el centenari de la mort de Verdaguer. En realitat, laniversari sescau el mes de juny, però leditorial Tusquets ja ha deixat anar, més que el tret de sortida, tota una canonada: la nova col·lecció de la casa, que dirigeix Toni Marí, ha presentat aquesta mateixa setmana En defensa pròpia, el recull darticles que mossèn Cinto va publicar a la premsa barcelonina entre 1895 i 1897 per defensar-se de les greus acusacions de robatori i bogeria que li van amargar els últims anys de vida. Editats i presentats pel professor Narcís Garolera, els escrits dEn defensa pròpia (que ninclou sis dinèdits) són sens mensa de dubte un dels apartats més interessants de tota lobra verdagueriana, una fita cabdal pel periodisme català, en paraules de Garolera\nA partir daquest llibre (i amb el recent precedent de lantologia Els bordons de larpa, a càrrec dIsidor Cònsul per a leditorial Proa) i amb la ciutat de Vic com a epicentre, els pròxims mesos saniran fent públiques altres aportacions per conèixer millor lobra dun poeta de llegat controvertit, ja sigui la continuació de lObra completa que va engegar leditorial Eumo de Vic ara fa sis anys com les noves edicions de Garolera (en prepara mitja dotzena). Entremig, el 10 de junt, data de la mort, sinaugurarà també a Vic la gran exposició que la Biblioteca de Catalunya prepara com a acte central de lanomenat Any Verdaguer, que es traslladarà a Barcelona passat lestiu.\nCompleten el programa, a més de múltiples recitals de poesia a Osona, Barcelona, Banyoles i Ripoll, el muntatge teatral SumVERmis Verdaguer o fals, la cantata Oda a Verdaguer de Salvador Brotons i lespectacle de música tradicional de Jaume Arnella, La Nova Euterpe i Els Tranquils sobe textos de Verdaguer, tots tres a Vic.\nExplicaré, fil per randa, les tentatives dagafar-me, les traicions de persones estimades, ma passió, en què, com en la del bon Jesús, no falten acusadors, sobetot dels qui tiren la pedra i amaguen la mà; falsos testimonis, sacerdots, escribes i faritzeus; Pilats que es renten les mans després de condemnar-me; amics que fan lo paper de Judas, i parents que fan lo paper de Caïm. Aixecaré algunes caretes hipòcrites, mostraré los mòbils vils i baixos, lenveja, lodi, linterès, la mala llengua i el mal cor duns i altres; i, en fi, les passions que juguen en ordit de la negra trama de mon desterro i persecució.. Així dexplícita és la intenció, i així de decidit el to, que impulsa el gran poeta de la Renaixença, el creador de la poesia catalana moderna, el venerat guanyador dels Jocs Florals, a protagonitzar un dels episodis més morbosos i desagradables de la història del periodisme català, a finals del segle XIX (i no és sis anys abans de moror-se), recollit ara per primera vegada íntegrament per Narcís Garolera al volum En defensa pròpia.\nEl conflicte va esclatar el 17 de juny de 1895 en forma de comunicat adreçat a Verdaguer a El Noticiero Universal, on anunciava una sèrie descrits per reclamar justícia davant la iniquitat de què era víctima. Els Pilats, Judes i Caïms a què al·ludeix el celebrat autor del Canigó no són sinó Claudi López i Bru, segon marquès de Comillas, Josep Morgades, bisbe de Vic, Narcís Verdaguer, polític de la Lliga Regionalista i cosí germà del poeta, i Jaume Collell, eclesiàstic i periodista i fins aleshores també amic íntim de Verdaguer. Les acusacions que van irritar lautor de lAtlàntida fins al punt de provocar un escàndol majúscul a la societat catalanes referien als deutes contrets pel sacerdot durant 17 anys que va fer dalmoiner del marquès (culminats amb la ruïnosa compra de Vallcarca) i a la participació en nombrosos exorcismes contra el parer de la cúpula eclesial. De fet, linici dallò que la cúria va considerar actituds sospitoses del capellà es troba de viatge a Terra Santa de 1886, a conseqüència del qual Verdaguer va extemar la seva dedicació sacerdotal, incrementant les hores de confessionari i sobretot augmentant els ajuts econòmics a persones necessitades. La corrua daprofitats que van començar a envoltar lalmoiner van acabar per preocupar sobremanera el marquès de Comillas, amoïnat per lestat dun palau del qual era absent la major part de lany. Tot plegat va donar peu a diversos intents de Morgades i Collell darraconar a Verdaguer de la vida pública, des de retirar-lo temporalment al santuari de la Gleva fins a enviar-li la policia a casa, inclosa la retirada del permís per dir missa (única font dingressos per un capellà) o la invitació a recloures en un sanatori mental per sacedots. Però mossèn Cinto no tan sols va desafiar els seus superiors sinó que va donar dimensió pública a lenfrontament enviant al diari La Publicidad dues sèries darticles (Un sacerdot calumniat i Un sacerdot perseguit) en què, segons Garolera, lescriptor desplega una sèrie impressionant de recursos literaris, el punt clau dels quals és lús duna llengua viva, natural, culta i popular a la vegada, desusada fins aleshores en un mitjà de comunicació català (no oblidem que La Publicidad es publicava en castellà). En total, doncs, el volum aplega els 11 i els 26 articles de cada sèrie, més uns altres sis que no van arribar a sortir perquè les parts en conflicte van fer les paus després que el bisbe Morgades li retornés a Verdaguer les llicències eclesiàstiques. En defensa pròpia també inclou la bre Retractació que va posar punt i final a lenfrontament. Mossèn Cinto va morir quatre anys i mig més tard.\nLa majoria destudiosos del drama verdaguerià, explica Garolera la pròleg del llibre, han menystingut, més enllà de linterès biogràfic o polèmic, la vàlua periodística dels articles de lescriptor, i tot seguit enumera les raons per les quals cal posar aquest libel de gran violència verbal al costat dobres de reconeguda qualitat literària com Excursions i viatges o Dietari dun pelegrí a Terra Santa: Les imatges i metàfores com a mostra de la seva perícia literària, el recurs reiterat a la interrogació per implicar el lector, la comparació hiperbòlica exagerant aspectes de la seva situació personal o la invocació divina. El resultat de la posta en joc de totes aquestes estratègies poden arribar a ser passatges com aquest, quan mossèn Cinto es presenta com a víctima dun conspiració. Quin zel per cercar tares, tobar defectes i desenerrar dites i fetes de sos germans tenen certes persones! Quina habilitat en ridiculisar al pròxim, endevinar sos pensaments i tòrcels a son voler, en donar cos a suposicions i cos i ànima als somnis de ses febroses fantasies per tirar-lo a terra! ¡Quin art té per fer lo mal certa gent posada per fer i practicar i ensenyar lo bé! ¡Quin odi tan verinós brolla de certes ànimes que, havent sigut consagrades a Jesucrist, deixen perdre la caritat que és la seva marca i la senyal de sa consagració!; o aquest altre, on al·ludeix a la cobdícia dels seus adversaris com a causa de la baralla: De bona gana faria holocauste de ma inútil persona en laltar de Jesucrist, que morí per tots nosaltes, mes no en laltre de vedell dor. Sacrificar-se per posar aprovació i lo segell a una obra dinfàmia seria una infàmia més grossa encara; seria coronar una altra iniquitat. Fóra sacrificar la justícia en ares de la injustícia: la veritat als peus de la mentida, la ignocència als peus de la calumnia vil.\nLa intensitat i la durada de la persecució a què va ser sotmès lantic almoiner del Comillas, és a dir, lacusació continuada de bogeria, que, segons Narcís Garolera, lafecta en el més pregon de la seva personalitat, com a sacerdot i com a escriptor, converteix les pàgines dEn defensa pròpia en una lectura sorprenent, comparada amb poemes com ara Canigó o les Flors del calvari, i alhora angoixant, on fins i tot hi tenen cabuda diagnòstics mèdics sobre lestat de la salut mental de linteressat. De fet, és la qüestió per a tots els implicats en lafer que anys més tard el cantant i psicòleg Delfí Abella es va pendre la molèstia de fer-li una anàlisis psicopatològica a Verdaguer a partir daquells escrits, per concloure que mossèn Cinto sofrí un trastorn paranoide reactiu [...], que no representa cap detriment per al seu prestigi immarcescible i que, en canvi, limita la seva responsabilitat.(Mossèn Cinto vist pel psiquiatra). De la lectura de les peces recopilades per Tusquets, Abella nextreu les següents característiques del litigant: sobrevaloració emotiva dels seus actes; extraordinària agressivitat en els atacs i les acusacions, en contrast amb la mansuetud i la timidesa habituals; actitud rebel i obstinació en una posició escandalosa, inconcebibles en un sacerdot molèdic i en un escriptor de fama internacional; aliança amb persones didees preogressistes, abans rebutjades i criticades per ell mateix; la incompresnsió de què fou víctima per part de tothom; i possibilitat que el conflicte es convertís en bandera de la llibertat, davant la injustícia i lopressió dels poderosos. En resum, conclou lanalista, la reacció desproporcionada de Verdaguer en relació amb els esdeveniments que la desencadenen fou degut a la predisposició al desenfocament i la desmesura en tot allò que afectés la seva personalitat, làbil des del punt de vista emotiu. Només així sexplica que algú que ha escrit versos tan lírics com els dels Idil·lis i cants místics es despengi amb planys tan terrenals com aquest: Lo marquès un dia es llevà de mal humor i se girà contra lo superior també; lun se girà contra lo superior també; lun mensenyà la porta, laltre la crossa; lun amb mon salari me prengué el pa del cos; laltre amb llicències me prengué el pa de lànima; lun me privà del benifici, laltre de lofici ¿Serà que el marquès participa de la jurisdicció episcopal? Ja sabia que qui té diners fa sos afers, però creia que això era aplicable solament a les coses del món, no a les coses sagrades de la Iglésia.\nA pesar del dramatisme i la virulència del to, Garolera, professor de Literatura a la Universitat Pompeu Fabra, subratlla que Verdaguer era per damunt de tot un escriptor i que les dues sèries en què aparegueren els articles a la premsa fan pensar en una estructura prèviament decidida per lautor. No crec pas que fos casual, aquesta narració continuada dels fets. Verdaguer degué preveure aquesta continuïtat abans denviar al diari la primera de les col·laboracions. A diferència dels de la primera sèrie, continua Garolera, que no duen cap títol aclaridor del contingut, els de la segona van tots encapçalats amb un títol, en algun cas seguit dun epígraf al·lusiu. A la primera sèrie els articles formen una mena de relat únic; a la segona constitueixen unitats més independents, són més ideològics i tenen un to més dur. No es pot negar que lAny Verdaguer comença fort.


Luis de Guindos afirma que el govern no pretén allargar l'edat de jubilació - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLuis de Guindos afirma que el govern no pretén allargar l'edat de jubilació\nTot i així, el ministre indica que ja es prepara el sistema per fer compatible la pensió amb una ocupació\nagències 19.02.2017 | 00:12\nEl ministre d´Economia, Indústria i Competitivitat, Luis de Guindos arxiu/Paco Campos/efe\nUn membre del govern espanyol que té un cert pes, el ministre d'Economia, Indústria i Competitivitat, Luis de Guindos, va assegurar ahir davant els micròfons de la Cope que l'executiu de Mariano Rajoy no farà cas de les recomanacions del governador del Banc d'Espanya, Luis María Linde, d'allargar l'edat de jubilació més enllà dels 67 anys per consolidar el sistema de pensions.\nDe Guindos va afirmar al programa Fin de semana que el govern no es planteja situar «més enllà» del que el PP va acordar amb l'executiu del PSOE el 2010, quan es va pactar ajornar-la de forma «gradual» fins als 67 anys.\nEl ministre va voler remarcar que el capdavanter del Banc d'Espanya no havia dit «exactament» que calia allargar l'edat de jubilació, sinó que havia puntualitzat que caldria establir una nova estructura que permetés que si algú vol seguir en el seu lloc de treball més enllà dels 67 anys, tingui cobertura legal per fer-ho. De Guindos va asseverar que el govern de Rajoy ja està dissenyant com fer possible el cobrament de la pensió amb una ocupació, ja que va reconèixer que l'esperança de vida, tal com va remarcar Linde, és cada vegada més llarga. El cert és que dins de l'executiu hi ha veus favorables al canvi.


Hisenda insta les pimes a aprofitar les oportunitats que ofereixen els fons europeus de recuperació per a consolidar-ne la transformació - Generalitat Valenciana\nHisenda insta les pimes a aprofitar les oportunitats que ofereixen els fons europeus de recuperació per a consolidar-ne la transformació\n- Manuel Illueca, Juan Pérez i Juan Ángel Poyatos participen en una taula redona sobre ajudes públiques i instruments contra la pandèmia, amb la qual s'ha tancat el Fòrum de l'Assessor de Forinvest 2021\nEl Fòrum de l'Assessor que ha tingut lloc en el marc de Forinvest 2021 s'ha tancat amb una taula redona 'Ajudes públiques i instruments contra la pandèmia per a pimes i autònoms', en la qual s'ha fet palesa la importància d'aquestes ajudes per a tots els sectors econòmics i de manera especial per a aquells més afectats per la crisi sanitària de la COVID-19.\nEn aquesta trobada, que ha moderat el president de l'Associació d'Assessors Fiscals de la Comunitat Valenciana (APAFCV), Luis Chinchilla, han participat el director general de l'Institut Valencià de Finances (IVF), Manuel Illueca; el director general de Model Econòmic, Finançament Autonòmic i Política Financera, Juan Pérez, i el director general de Coordinació de l'Acció del Govern i responsable dels fons europeus de recuperació a la Comunitat Valenciana, Juan Ángel Poyatos.\nLes persones participants en aquesta trobada han fet palesa l'oportunitat que suposen per a autònoms i empreses els recursos provinents dels fons de recuperació creats a escala europea i han instat a "no deixar passar el tren de les ajudes", tan necessàries en moments tan complicats com els actuals, especialment en sectors l'activitat dels quals s'està veient greument afectada. "Les pimes han d'aprofitar aquesta oportunitat per a consolidar la transformació, impulsar-ne la digitalització i garantir-ne l'adaptació a la nova realitat", han insistit.\nEn aquest sentit, el director general de l'Institut Valencià de Finances, Manuel Illueca, ha destacat els productes financers específics creats en els últims mesos per a aquests sectors més afectats, com ho són l'hostaleria, la restauració, el turisme o el taxi, "sectors que no només necessiten ara finançament per a dur a terme projectes d'inversió, sinó que, especialment, ho necessiten per a atendre les seues despeses més immediates, com ara despeses de personal, lloguers o matèries primeres i altres despeses de circulant que hem d'ajudar-los a atendre".\nPer a fer-ho, ha apuntat, "hem posat en marxa una línia de finançament bonificada específica per a aquests sectors, la línia Resistir, també coneguda com a HORECA, que podrà assolir els 150 milions d'euros i posa a la disposició dels ciutadans un màxim d'un milió d'euros en condicions molt favorables, amb un interés del 0,5 % i la incorporació d'una ajuda directa en forma de tram no reembossable, que pot ser d'un màxim del 30 % del capital principal", ha assenyalat Illueca.\n"A més ?ha continuat? també hem dissenyat la línia bonificada Renàixer, dotada amb 50 milions, a la qual es poden acollir autònoms i pimes de la resta de sectors i compta amb diversos trams de bonificació segons la finalitat a la qual es destine el finançament. En conjunt, destinarem 15,5 milions a ajudes directes oferides a través d'aquestes línies".\nPer la seua banda, el director general de Model Econòmic, Finançament Autonòmic i Política Financera ha insistit en l'esforç que ha fet la Generalitat per a donar suport al teixit productiu valencià en un context econòmic "tan complicat com l'actual".\n"Des del Consell es va saber actuar amb rapidesa ?ha explicat Pérez? i es va posar en marxa el Pla Resistir I, que ha permés donar suport a una gran quantitat d'empreses, autònoms i treballadors més vulnerables. Ara naix el Pla Resistir II, que permetrà mobilitzar 467 milions d'euros amb l'objectiu de donar suport a la solvència de les empreses i reduir-ne l'endeutament comercial i financer".\nEl director general de Coordinació de l'Acció del Govern ha destacat l'oportunitat que suposa per a les pimes el fons europeu de recuperació NextGenerationEU, dotat amb 750.000 milions d'euros i creat per a donar suport als països de la Unió Europea davant de la crisi generada per la pandèmia de la COVID-19.\n"Les pimes han de tornar a confiar-hi i tractar de buscar el suport d'aquest finançament. Al marge que es parle molt dels grans projectes i de les grans empreses, les oportunitats de les pimes seran moltes i no poden deixar escapar els avantatges derivats de la mobilització de fons per a la recuperació, que, a més, suposen nous recursos per a potenciar la transició ecològica i digital", ha sentenciat.


Canino - Les Bernardes\nDel 16 al 21 de novembre\nCanino (Yorgos Lanthimos, 2009) és la metàfora perfecta del que pot suposar la por a allò extern i desconegut, així com una crítica ferotge a la sobreprotecció paternal i al control incondicional.\nL’edifici és adquirit per la Diputació de Girona i es rehabilita per convertir-lo en centre cultural. L’any 1983 va ser quan es va inaugurar la Casa de Cultura Les Bernardes.\nFacebook Twitter Instagram Vimeo Pinterest\nC/ Major, 172 17190 · SALT\nTelf. 972 23 46 95\nSala Central Berta Casas\nLaboratori - Sala Sant Jordi\nCopyright © 2022 Les Bernardes\nDesenvolupat La Factoria\nNo venguis la meva informació personal .\nPrivadesa i Política de Cookies


Centre de Documentació d'Atenció a les Persones catalog › Results of search for 'an:397'\nFarré i Salvà, Sergi\nDiputació informa. La Diputació participa en un seminari sobre mediació de conflictes\nDiputació informa. El projecte europeu sobre mediació, ADR-Plus, finalitza amb una conferència internacional a Bolonya\nDiputació informa. V Jornada sobre Polítiques Locals de Mediació Ciutadana\nDiputació informa. Segones Jornades sobre Polítiques Locals de Mediació Ciutadana.


Ref. No.: 1221550-42


[Vídeo] Un periodista francès denuncia pressions de l'Estat espanyol per entrevistar Mas ! directe!cat\nInternacional Última actualització Dimarts, 25 d'abril de 2017 18:45 h\nLa diplomàcia espanyola va advertir al corresponsal del ‘Libération’ si sabia on es “posava” al fer un acte amb l'expresident\nACN Brussel·les .- La diplomàcia espanyola va intentar pressionar el moderador de l’acte de l’expresident de la Generalitat, Artur Mas, a Brussel·les. El corresponsal del diari francès ‘Libération’, Jean Quatremer, ha admès aquest dimarts que quan va acceptar fer l’acte amb Mas va rebre “notícies de Madrid”. “Em van trucar per dir-me perquè havia acceptat, si estava segur d’on m’estava ficant, evidentment que ho sé”, ha assegurat el corresponsal, remarcant que en cap cas és partidari de la independència. Durant la conferència, Mas ha defensat la reivindicació d’un referèndum a Catalunya i ha lamentat que “els únics” interlocutors que ofereix l’Estat als catalans són “els jutges”.\nEl periodista francès Jean Quatremer\nartur mas, diplomacia, internacionalitzacio, liberation, premsa internacional, pressi\nL’acte, organitzat a la seu de la delegació de la Generalitat a Brussel·les, ha estat una conversa entre Quatremer, un dels periodistes amb més experiència a la capital europea, i Mas. Durant la seva intervenció, Mas s’ha centrat en defensar els arguments “democràtics” a favor d’un referèndum, ha negat que l’independentisme sigui un moviment “egoista” basat en arguments purament econòmics i ha afirmat que la Unió Europea “no entén” que Espanya respongui al procés català amb tribunals.\nL’expresident de la Generalitat ha dit que si Catalunya aconsegueix fer un referèndum “amb una participació raonable” i “sense violència” ja “serà una victòria molt important”. “Per a nosaltres és més important el fet democràtic, el principi de l’autodeterminació, com a nació que som, que el fet concret de la independència”, ha remarcat, destacant, això sí, que “una part important” del país vol crear un estat propi.\nMas ha dit que un referèndum seria “un servei remarcable a la democràcia”, també la de la Unió Europea, i ha volgut enviar el missatge que Catalunya és “un país petit, cívic, pacífic, que no vol violència i que té aspiracions pel futur”. L’expresident de la Generalitat ha explicat que si el ‘sí’ guanya en el referèndum immediatament es demanaran “negociacions” amb l’Estat i la UE per parlar de la separació. Amb tot, ha advertit que si Catalunya declara la independència sense que s’assoleixi cap acord amb Espanya, l’Estat perdrà “el 20% del PIB però mantindrà el 100% del deute, i això esdevindrà un problema per a l’euro”.\nAtenció al vídeo! Periodista francès denuncia pressions de l'Estat espanyol per entrevistar Mas https://t.co/1Y290AB86M pic.twitter.com/Viw0qRYecA\n— directe!cat (@directe) 25 d’abril de 2017\n26 d'abril de 2017, 19.58 h\n26 d'abril de 2017, 18.56 h\n26 d'abril de 2017, 16.28 h\nÚltimament estic escoltant masses arguments en defensa del referendum o de la independència del país per part d'alguns politics Catalans que em comencen a posar nerviós per massa tous i com per intentar justificar quelcom dolent que volem fer els Catalans...\nA veure si s'entén... I com jo suposo que n'hi ha més... vull la INDEPENDÈNCIA del meu país perquè...\nNO SOC ESPANYOL\nI NO VULL SER ESPANYOL!!! SOC CATALÀ I VULL LA INDEPENDÈNCIA DEL MEU PAÍS OPRIMIT!!!\n26 d'abril de 2017, 11.31 h\n-si sabia on es ficava si feia un acte (o fent un acte) amb l'expresident. Ni "posava" ni "al fer un acte"\n-ha admès dimarts. No "aquest"\n-no és pas partidari de... No "en cap cas"\n26 d'abril de 2017, 10.00 h\nEspanya com sempre jugant brut, però tot mal acte comporta conseqüències i espanya ja les està patint i sincerament s'ho mereixen, no em fan cap pena, haver-sh'ho pensat millor abans de fer l'imbècil portant a judici a tothom que recolza un referèndum\n25 d'abril de 2017, 21.47 h\nEL REFERÈNDUM ÉS LEGAL I, A MÉS, OBLIGATORI PER L'ESTAT ESPANYOL\nELS MAFIOSOS GOVERN I TRIBUNALS DE L'ESTAT MENTEIXEN, MENTRE, EL TRIBUNAL INQUISITORIAL ESPANYOL INCOMPLEIX LA LLEI\n"Tots els pobles tenen dret a l'autodeterminació. En virtut d'aquest dret determinen lliurement el seu estatut... Llegir més\n25 d'abril de 2017, 20.35 h\nGovern español (con eñe). RIDÍCULS I ESPANTATS...!!\n25 d'abril de 2017, 19.48 h\nAltre cagada dels diplomàtics que l'Estat té a Brussel·les.\nNo foten més que el ridícul.\nQuan serà la propera pallassada?\n25 d'abril de 2017, 19.45 h\n#2 Quants acabaran a La Haia començant pel Borbó?\n25 d'abril de 2017, 19.44 h\nL'Estat espanyol cau fet miques.\nCorren esverats com a gallines fora de corral


L'aixeta: Arguments per al boicot a Israel\nPublicat per Vicent Terol a 23:17\nUna gran referència, sí senyor!\nBoicot a Israel, ja!\n13 de gener de 2009, a les 21:10\nAçò no té a veure amb la Naomi Quinolaconegapaell:\nVicent, ¿és precís tenir el contador eixe de tràfic que diu que caMot (i altres blocs) estan a la "comunidad valenciana"? Es que damunt posen una bandereta espanyola...\n13 de gener de 2009, a les 23:04\nEsperem que tinga algun efecte. De moment, l'ambaixador israelià a l'Estat espanyol exhibeix el seu cinisme criminal molt envalentint. "No veig plantejament crític cap a la part palestina", ha dit.\n13 de gener de 2009, a les 23:12\nDavid! Home..., no és precís, vaja. Sí que és un poc lamentable, jeje... (com s'expressa el so de riure en català?). Són sols experiments al bloc; mariconaetes d'eixes.\n13 de gener de 2009, a les 23:16\nXe, doncs no passa res! Tira-li, si és un experiment i no és amb gasosa (era Corcuera el que repetia aquesta expressió?) no farà mal.\nTens raó amb el del to de riure; jo sempre pose ji,ji però potser deuríem posar així com xe,xe,xe (encara que sona més a burla que a rialla).\nÉs broma tot: jo escric des d'un mac i cada cop que mire l'hora a l'ordinador veig una preciosa estanquera amb un símbol que és menut i no es veu, però no estic del tot segur que no siga un pardalot.\n14 de gener de 2009, a les 19:16


JxCat arrenca dissabte a Granollers una gira per tot el país - somGranollers\nJxCat arrenca dissabte a Granollers una gira per tot el país\nSerà a les 12 h a la Porxada amb les intervencions de la consellera Gemma Geis i la diputada Míriam Nogueras, entre d'altres\nDijous, 21 d'octubre de 2021 | 15:45h\nLa consellera d'Universitats i Recerca, Gemma Geis, serà dissabte a Granollers\nJunts per Catalunya donarà el tret de sortida, aquest dissabte a Granollers (la Porxada, 12 h), a una cinquantena d'actes que farà per tot el país fins al juliol de 2022. L'objectiu, segons la formació, és posar en marxa tot l'engranatge de la formació de cara a les eleccions municipals del 2023 i "ser la primera força municipalista per tirar endavant el projecte polític de la independència".\nEl lema de la campanya és Junts, per Catalunya, juntament amb el concepte preparats. A Granollers, en un acte presentat per Ada Parellada, hi participaran la consellera d'Universitats i Recerca, Gemma Geis; la diputada al Congrés Míriam Nogueras; el secretari d'organització de Junts, David Saldoni; l'alcalde de Sant Celoni, Raül Garcia; i el portaveu a Granollers, Àlex Sastre.


Acomiadem les colònies!!! (últim dia) – Esplai Sant Jordi\nEl diumenge ja vam tornar… Tots i totes teníem un cúmul de sensacions barrejades. Per una part, teníem ganes de tornar a Barcelona per retrobar-nos amb les nostres famílies, però, per altra part, estàvem tristos per haver de acomiadar-nos del que havia estat la nostra casa durant els últims 10 dies. I el que és pitjor, dels amics, monitors i intendents que, a poc a poc, s’havien anat convertint en família. Perquè la màgia de les colònies és aquesta: estimar i convertir en família a persones que al principi eren desconegudes, però amb les que al final vas acabar creant vincles que recordaràs durant molt de temps i… qui sap? Potser puguem retrobar-nos d’aquí a un temps.\nPerò de moment, us escrivim aquest últim post per donar-vos a tots les gràcies.\nAls infants, que, amb tota la vostra energia, il·lusió i alegria, vau fer possible unes colònies tan divertides. Gràcies per compartir amb nosaltres els vostres somriures i la vostra innocència.\nA les famílies, que des del primer moment vau confiar en nosaltres i que no heu deixat d’entrar a aquesta web per anar veient les aventures que vivien els vostres fills i filles dia a dia.\nAls intendents, per tenir la paciència de cuinar per 54 persones i fer-ho amb el millor dels seus somriures. I perquè no ho negarem, el menjar estava boníssim!\nI per últim, als monitors, que, un any més, han trobat la força i les ganes necessàries per tirar endavant un projecte que ens omple d’il·lusió i felicitat a tots els que formem part de l’esplai Sant Jordi.\nMoltes gràcies a totes!!! I esperem retrobar-nos l’any que ve!!!\nEsplai Sant Jordi.\nEl passat dissabte 11 de desembre, l’Esplai Sant Jordi vam quedar ben d’hora al matí per passar tot el dia d’excursió. Vam quedar a dos quarts d’onze a la sortida de la parada de metro Saber més…


Château Les Vallées Tournon-Saint-Pierre França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nChâteau Les ValléesChateau les Vallees, Tournon-Saint-Pierre, Tournon-Saint-Pierre, França, 37290 - Veure al mapaExcepcional9,3Basada en151comentarisChâteau Les ValléesVeure més fotos"Just a great little corner of France"JohnUnited KingdomVestíbulVeure més fotosVeure totes les 50 fotosExcel·lent ubicació 9,0Veure al mapa9,0UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsbarjardíaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat a Tournon St Martin, Château Les Vallées és el lloc perfecte per gaudir de Tournon-Saint-Martin i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Château Les Vallées, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Express check-in/check-out, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, biblioteca són només algunes de les comoditats que fan que Château Les Vallées sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, insonorització, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com piscina exterior, pesca, parc infantil, billar, ping pong. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Tournon-Saint-Martin, faci de Château Les Vallées la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Fitnes i recreaciósala de jocs Coses a fer, maneres de relaxar-sejardíping pong pescapiscina [exterior] Àpats, begudes i refrigeribarcuina compartidainstal.lacions de barbacoaServeis i comoditatsbibliotecazona de fumadors Per als nenshabitació familiarParc Accésentrada/sortida [exprés]s'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisiócalefaccióplat de dutxaarticles de tocadorempolles d'aigua de cortesiatelevisió de pantalla planaassecador de cabellescriptoriventiladorbanyerainsonorització barnussosmosquiter Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantA baby cot is available for a fee of EUR 12 per stay. Comentaris recents de clients\nAllotjaments a Tournon-Saint-Pierre


SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez - None Shall Pass - AWESOME FANATICS\nSALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nSALVADOR PEREZ – NONE SHALL PASS\nEach SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass fanatics design is custom-made and printed when the countdown ends. Popular designs may be available on our site after the campaign!\nDistrict Women's Premium T-Shirt SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nDistrict Men's Premium T-Shirt SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nGildan Unisex T-Shirt SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nGildan Women's T-Shirt SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nGildan Unisex Pullover Hoodie SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nNext Level Women's Premium Racerback Tank SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nGildan Long-Sleeve T-Shirt SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nGildan Fleece Crew SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nGildan Youth T-Shirt SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\nStickers SALVADOR PEREZ PLAYER CAMPAIGN: Salvador Perez – None Shall Pass\n« YES I DO PLAY VOLLEYBALL LIKE A GIRL TSHIRT\nCENTRAL MICHIGAN CHIPPEWAS: LIMITED EDITION! »


Els Verds de l'Eliana: La nostra assemblea local\nEls Verds de L'ELiana ens varem constituir com assemblea local arràn la fusió d'Esquerra Verda amb els Verds del País Valencià. La portaveu local és Pura Peris, que en 2013 ocuparà durant un temps un escó a l'Eurocàmera com a Parlamentària Europea. En els moments actuals és la Portaveu Internacional de la Confederación de Los Verdes, federació de Partits verds espanyols que és membre de l'European Green Party ( Partit Verd Europeu).\nA nivell de País Valencià és la Responsable de Relacions Institucionals, sent l'enllaç polític a la Comissió política de la coalició electoral Compromís de les passades eleccions autonòmiques, coalició que com sabeu va ser trencada per dos ex-diputades d'EU ( avui en IPV) i pels dos diputats del Bloc, incomplint els acords adoptats davant Notari.\nEn les darreres eleccions locals formaren la coalició electoral Esquerra Unida- Els Verds, i com a grup municipal, a través del Regidor de la coalició ( Jose Lorente, d'EU, cap de llista electoral) han presentat diferents mocions que han sigut recolzades bé per unanimitat bé per majoria, com entre d'altres:\n- Recolzament per a que el requisit lingüistic estiga recollit a la Llei de Funció Pública valenciana.\n- Moció demanant condemna a Israel pels atacs a Gaza.\n- Adhesió a la candidatura al Nobel per a la Fundació Vicent Ferrer.\nJunt a Javier Soria formen part de l'A21 local.\nL'Assemblea està totalment oberta a recollir quantes opinions es vulguen traslladar tant a la Corporació com a l'A21 local o a altres instàncies com preguntes o peticions davant les Corts Valencianes o Europa, com per exemple, les preguntes presentades a petició i en col.laboració de la Coodinadora del Parc Natural del Túria sobre les tales dels pins.\nI per suposat té les portes obertes per a tothom que vulga participar però no es trobe decidit a donar el pas de l'afiliació a un partit polític. Per a totes eixes persones existeix la figura del col.laborador.\nEsperem les vostres suggerencies, sense elles no serà possible avançar amb certesa!! El futur és vostre, vosaltres decidiu!!


Audiència, visites i articles atemporals – Miquel Serrabassa\nAquesta setmana he tornat a publicar gairebé un mes després del darrer apunt abans de vacances, del 26 de juliol -de fet, no porto pas des de llavors fent vacances, no us penséssiu!-. I aquest agost ha estat, precisament, un dels que aquest bloc ha registrat més visites. Poques, però cap dia s’ha quedat a zero…\nSempre em sorprenen alguns comportaments, com ara el de llegir el meu bloc a l’agost. Si no ho faig ni jo! hehehe… en tot cas, el cert és que, després de fer un cop d’ull a les estadístiques, la majoria de visites han arribat de Google, en apunts com els que contenen noms per gossos, un dels que solen tenir més èxit, juntament amb la ja antiga experiència de la capitalització de l’atur.\nSigui com sigui, però, el fet que enguany hagi estat publicant amb més constància fins al juliol ha fet que això reportés també més visites després al bloc, en molts apunts prou recents que han anat rebent lectures, i amb visites de gent que no havia pogut seguir-lo del tot -i que pel què m’han dit, s’han anat posant al dia.\nEl cert és que això, a una escala més gran, ens posa una altra dada de manifest: a l’agost, cauen les visites perquè es generen menys continguts, però ja no perquè la gent no visiti, sinó perquè no es sol estar tant temps “creant-los”. I els aparells que ho fan més fàcil, a mida que es popularitzin, segurament acabin diluint encara més aquesta baixada típica dels mesos d’estiu.\naudiència, posts, visites\nUna resposta a “Audiència, visites i articles atemporals”\nToy ha dit:\n23 d’agost de 2012 a les 13:17\nTípica de tots els estius….


Josep Maria de Casacuberta i Roger (Barcelona, 1897-1985). Editor i filòleg. Llicenciat en Dret i en Filosofia i Lletres, amplià els seus estudis a l’estranger. El 1921 se li confià la direcció de la recent creada Oficina de Toponímia i Onomàstica de l’Institut d’Estudis Catalans. El 1924 fundà l’editorial Barcino, com a eina de divulgació i normalització de la cultura catalana, i en resposta a l’actitud anticatalana de la dictadura de Primo de Rivera. I ho féu amb l’ajut de col·leccions tan emblemàtiques com Els nostres clàssics o la Col·lecció popular Barcino.\nObligat, després de la Guerra Civil espanyola, a suspendre temporalment la publicació de llibres, s’abocà a l’estudi de la Renaixença i, sobretot, de la figura de Jacint Verdaguer del qual n’esdevingué un expert de prestigi i a qui dedicà la col·lecció Biblioteca Verdagueriana.\nA partir de 1947, i de forma progressiva, reprengué l’edició de les principals col·leccions, n’endegà de noves i en deixà de publicar d’altres. Durant els anys cinquanta i principi dels seixanta, l’activitat de Barcino experimentà una certa embranzida, amb nous títols i noves col·leccions, tot i que amb dificultats per raó, entre d’altres, de l’esforç econòmic que suposava tirar endavant. El 1972, l’aleshores Fundació Carulla-Font es féu càrrec de la gestió econòmica i administrativa de l’editorial, permetent que Casacuberta es dediqués tan sols a la direcció literària, fins a la seva mort esdevinguda el 1985.\nCasacuberta, romanista de sòlida formació, expert verdaguerià i excel·lent medievalista, representà l’editor que no es limita tan sols a invertir el capital, sinó que vetlla perquè el llibre s’editi amb el màxim rigor i perfecció possibles. Deixà de banda el que hauria pogut ser el desenvolupament de la seva pròpia producció intel·lectual en favor de la divulgació i el coneixement de la d’altri. Per a la tasca editorial al capdavant de Barcino, comptà sempre amb l’ajut de la seva dona, Dolors Hostalrich, bibliotecària provinent d’una família benestant i propera a cercles intel·lectuals.\nJosep Maria de Casacuberta rebé el Premi d’Honor Jaume I (1979), el Premi d’Honor de les Lletres Catalanes (1981), i la Creu de Sant Jordi (1982).\nFons Josep Maria de Casacuberta a la Biblioteca de Catalunya\nFons verdaguerià de Josep Maria de Casacuberta i Joan Torrent a la Biblioteca de Catalunya\nFons personal a l’Arxiu Nacional de Catalunya\nGalí, Alexandre, 1886-1969\nLlull, Ramon, 1232-1316\nMarc, Ausiàs, ca. 1397-1459\nMetge, Bernat, ca. 1340-1413\nPi i Sunyer, Carles, 1888-1971\nVerdaguer, Pere, 1929-\nBiblioteca verdagueriana (1953-)\nCol·lecció popular Barcino (1925-)\nManuals lingüístics Barcino (1956-)\nTast de clàssics (2011-)


Renfe suma nou serveis de Rodalia entre Castelló i València\nRenfe posarà en circulació 4 trens Ocell diaris\nGeneral 30 de septiembre de 2020 Redacció\nEstació de Castelló, Renfe\nRenfe ha anunciat aquest dimarts, després de la denúncia de l'actual situació per part de Mediterrani, que recupera nou serveis de Rodalia de la línia C-6 que uneix València i Castelló de la Plana, així com el servei d'Alta Velocitat entre Madrid i Castelló de la Plana a partir del pròxim 7 d'octubre.\nRenfe recupera així nou serveis de Rodalia de la línia C-6 que uneix València i Castelló de la Plana, a partir del 5 d'octubre, una vegada finalitzada una altra fase de les obres que executa Adif AV per a la implantació de l'ample internacional. Amb aquesta recuperació, el nombre de serveis de Rodalia de la línia C-6 s'amplia en 5 circulacions entre Castelló de la Plana i València, i 4 en sentit invers. L'oferta global estarà composta per un total de 62 circulacions, en tots dos sentits, de la quals 54 són trens de Rodalia i 8 de Mitjana distància.\nRenfe té previst recuperar la totalitat dels serveis de Rodalia entre València i Castelló de la Plana a la fi del mes d'octubre, una vegada que finalitzin els treballs que executa Adif AV.\nLa Companyia recorda a tots els usuaris dels serveis de transport amb tren, que per Ordre del Ministeri de Transport, Mobilitat i Agenda Urbana és obligatori l'ús de màscares que cobreixin nas i boca, tant en el trànsit per l'estació com a l'interior dels trens.\nCastelló Renfe València


FC Barcelona Femení - Olympique de Lió: No ha pogut ser (0-1) - FC Barcelona\nHomeFutbolFemeníNotíciesFC Barcelona Femení - Olympique de Lió: No ha pogut ser (0-1)\nFC Barcelona Femení - Olympique de Lió: No ha pogut ser (0-1)\nNACHO FARIÑAS - 28/03/2018 | 19:00\nTot i el gran esforç durant els 180 minuts d’eliminatòria, les culers no han pogut aconseguir el somni d’accedir a les semifinals de la UWCL i cauen davant les vigents bicampiones d’Europa\nDuggan ho ha intentat en atac, però sense fortuna davant Bouhaddi | MIGUEL RUIZ - FCB\nNo ha pogut ser. El FC Barcelona ha caigut davant l’Olympique de Lió (0-1) en el partit de tornada dels quarts de final de la UEFA Women's Champions League i diu adéu al somni europeu. Tot i així, les de Fran Sánchez han fet una grandíssima eliminatòria davant les vigents bicampiones de la Lliga de Campions i ho han intentat en tot moment, lluitant fins al darrer minut i contenint la insistència ofensiva francesa.\nUn matx que han presenciat en directe al Miniestadi un total de 12.178 espectadors, un nou rècord, i on destaquen diverses personalitats blaugranes com el president Josep Maria Bartomeu, el tècnic del primer equip Ernesto Valverde, els jugadors Cillessen i Umtiti i també l’exblaugrana Patrick Kluivert, entre d’altres.\nLluita i entrega des de l’inici\nEl duel ha iniciat amb el Lió colpejant primer, amb una claríssima ocasió per Hegerberg que ha aturat amb una mà prodigiosa Sandra Paños (minut 5). Amb el pas dels minuts, les de Fran Sánchez han igualat la intensitat inicial de les visitants, intentant mantenir la pilota amb possessions més llargues i molt segures en defensa per contenir l’atac de les franceses.\nEl Lió ho ha seguit intentant, amb dues arribades de Le Sommer (minut 23) i Renard (minut 38), però el gran treball defensiu blaugrana, juntament amb una Sandra Paños molt segura, han permès a les barcelonistes arribar al descans sense encaixar cap gol davant el vigent campió (0-0).\nS’avancen les franceses\nEl segon temps ha seguit la mateixa tònica del primer període, amb l’Olympique de Lió apretant molt i amb les blaugrana intentant resistir. Finalment, les franceses han aconseguit avançar-se amb un córner que Le Sommer ha rematat de cap i tot i l’intent de Patri Guijarro traient la pilota sota pals, l’àrbitre ha concedit el gol (0-1, minut 62).\nEl gol ha deixat la gesta blaugrana encara més complicada, però les de Fran Sánchez no han tirat la tovallola i s’han omplert de coratge per afrontar els darrers minuts de partit. El tècnic blaugrana ha intentat sacsejar el matx amb l’entrada de Mariona i Bárbara, i Toni Duggan ho ha intentat amb dues rematades que ha aturat sense problemes la portera Bouhaddi.\nTot i així, les culers no han aconseguit marcar el gol que les fiqués de nou en l’eliminatòria i han acabat caient per la mínima davant l’Olympique. Ara toca centrar-se en la Lliga, on el proper diumenge rebran la visita del Granadilla (13.00h) en el matx corresponent a la 25a jornada del campionat.\nOlympique de Lió, 1\nFC Barcelona: Sandra Paños, Torrejón, Patri Guijarro, María León, Melanie (Morroni, min.77), Vicky Losada (Mariona, min.72), Bussaglia, Alexia Putellas, Andonova (Bárbara Latorre, min.72), Martens i Duggan.\nOlympique de Lió: Bouhaddi, Bronze, Renard, Mbock, Bacha (Van de Sande, min.84), Cascarino (Kumagai, min.77), Henry, Marozsan, Majri, Le Sommer i Hegerberg.\nGol: 0-1, Le Sommer (min.62).\nÀrbitra: Sandra Bastos.\nIncidències: 12.178 espectadors al Miniestadi.\n“Hem competit molt bé als dos partits”\nFC Barcelona - Olympique de Lió (0-1)


El Papa fa una crida a acollir els immigrants davant d'Orbán\nEl primer ministre hongarès demana al pontífex que no deixi morir "l'Hongria cristiana"\nEl primer ministre hongarès, Viktor Orbán, saludant el papa Francesc aquest diumenge a Budapest. Vatican Media / Reuters\nSabadellEl papa Francesc ha llançat aquest diumenge un missatge a favor de l'acollida dels immigrants i de solidaritat amb els més necessitats. Ho ha fet durant una breu visita a Hongria i davant del primer ministre del país, Viktor Orbán, que ha fet de la lluita contra la immigració un dels pals de paller de la seva política ultranacionalista i ultraconservadora.\nDesprés d'oficiar la missa de clausura d'un congrés eucarístic en una plaça al centre de Budapest, Francesc s'ha dirigit a les més de 100.000 persones (segons les autoritats locals) que hi havien assistit, entre les quals hi havia Orbán i la seva dona. Prenent com a referència la creu, símbol del cristianisme, el Papa ha dit: "El sentiment religiós és la saba d'aquesta nació, tan unida a les seves arrels. Però la creu, plantada a terra, a més de convidar-nos a arrelar bé, també eleva i estén els braços cap a tothom. Exhorta a mantenir fermes les arrels, però sense tancar-se; a recórrer a les fonts, però obrint-nos als assedegats del nostre temps. El meu desig és que sigueu així: fonamentats i oberts, arrelats i respectuosos".\nAbans d'aquest acte, el pontífex s'havia reunit durant 40 minuts amb Orbán i el president d'Hongria, János Áder. En aquesta trobada, el primer ministre ha demanat a Francesc que "no deixi que l'Hongria cristiana mori", segons ha explicat ell mateix a través de Facebook. La setmana passada, durant una visita a Eslovàquia, Orbán va dir que els migrants que arriben actualment a Europa "són tots musulmans", la qual cosa, en la seva opinió, posa en risc els fonaments cristians del continent. Segons un comunicat del Vaticà, a la reunió amb els líders hongaresos s'han tractat qüestions com el paper de l'Església al país o la defensa de la família, però no s'ha parlat sobre immigració.\nLa visita del Papa a Hongria ha durat tot just unes hores, la qual cosa s'ha interpretat com un gest per marcar distàncies amb les polítiques d'Orbán. Abans de marxar del país (en direcció a Eslovàquia, on s'estarà fins dimecres), el cap de l'Església catòlica ha mantingut una trobada amb el consell ecumènic i amb representants de la comunitat jueva hongaresa, durant la qual ha alertat sobre "l'amenaça de l'antisemitisme", que "encara volta per Europa i per altres llocs". "Aquesta és una metxa que no hem de deixar que s'encengui, i la millor manera d'aconseguir-ho és treballar junts i promoure la fraternitat", ha afegit el Papa.\nMés de 400.000 jueus hongaresos van ser assassinats durant l'Holocaust, i actualment el col·lectiu està format per unes 100.000 persones. Orbán ha sigut acusat en diverses ocasions de promoure l'antisemitisme, cosa que ell ha qualificat d'"absurda".\nRegalen al Papa el llibre 'Mujeres, Afganistán'\nDurant el viatge en avió cap a Budapest, la periodista de l'agència Efe Cristina Cabrejas ha regalat al Papa el llibre Mujeres, Afganistán, obra de la periodista de l'ARA Mònica Bernabé i el fotoperiodista Gervasio Sánchez. "Perquè l'oblit i la indiferència fan més mal. Per no oblidar-les", ha dit Cabrejas a Twitter per justificar l'elecció de l'obsequi.\nViktor Orban Papa Francesc Hongria


Related queries: aptosid (6) perl (62) fedora (153) ats (3) opensuse (63)\nSearched for 'fedora perl'. 213 matching entries found. Displaying 1-10...\n14 users – All about Perl in Fedora\n12 users – Perl, OpenAPI, Swagger, JSON Schema, API design, ... be nice ððº


Llengües sinítiques - Uniopèdia, el mapa conceptual\n120 les relacions: Adjectiu, Alemany, Alfabet ciríl·lic, Amèrica, Aspiració (fonètica), Àsia Central, Àsia Oriental, Àsia Sud-oriental, Cal·ligrafia xinesa, Cambridge University Press, Cantonès, Cas gramatical, Català, Concordança, Consonant, Consonant africada, Consonant alveolar, Consonant aproximant, Consonant bilabial, Consonant fricativa, Consonant labiodental, Consonant nasal, Consonant oclusiva, Consonant retroflexa, Consonant velar, Corea, Coreà, Demostratiu, Diftong, Dinastia Han, Dinastia Ming, Dinastia Shang, Dinastia Song, Dinastia Zhou, Dungans, Epigrafia, Escriptura xinesa, Estats Units d'Amèrica, Europa, Extrem Orient, Família lingüística, Flexió, Francès, Gan (llengua), Gènere (gramàtica), Gramàtica, Grup consonàntic, Hakka (llengua), Hong Kong, Hui (llengua), ..., Idioma, Indonèsia, Intel·ligibilitat mútua, Japó, Japonès, Jin (llengua), Kojiki, Li Si, Llengües romàniques, Llengües sinotibetanes, Llengua analítica, Llengua clàssica, Llengua materna, Llengua SVO, Logograma, Macau, Malàisia, Mandarí, Món, Microsoft Office, Min (llengua), Mongòlia, Morfema, Nombre (gramàtica), Nucli sintàctic, Omòplat, Organització de les Nacions Unides, Os oracular, Pe̍h-ōe-jī, Ping (llengua), Pinyin, Pronom, Qin Shi Huangdi, República de la Xina, República Popular de la Xina, Sànscrit, Segle XI aC, Segle XVII aC, Segle XX, Semivocal, Singapur, Sintaxi, Sonoritat, Substantiu, Tailandès, Tailàndia, Taiwan, Taronja, Tema i rema, Temps verbal, Tibetà, Tipografia, To (lingüística), Triftong, Uigur, Unitat de mesura, Universitat de Califòrnia, Verb, Vietnam, Vietnamita, Vocabulari, Vocal, Wei del Nord, Wu (llengua), Xiang (llengua), Xilografia, Xina, Xinès clàssic, Xinès simplificat, Xinès tradicional.\tAmpliar l'índex (70 més) » « Shrink índex\nNou!!: Llengües sinítiques і Adjectiu · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Alemany · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Alfabet ciríl·lic · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Amèrica · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Aspiració (fonètica) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Àsia Central · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Àsia Oriental · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Àsia Sud-oriental · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Cal·ligrafia xinesa · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Cambridge University Press · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Cantonès · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Cas gramatical · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Català · Veure més »\nLa concordança o concordància és la concòrdia, harmonia, acord i conformitat entre dues o més coses, persones, punts de vista, aspectes, estils, idees, valors, parers o sentiments.\nNou!!: Llengües sinítiques і Concordança · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant africada · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant alveolar · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant aproximant · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant bilabial · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant fricativa · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant labiodental · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant nasal · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant oclusiva · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant retroflexa · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Consonant velar · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Corea · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Coreà · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Demostratiu · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Diftong · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Dinastia Han · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Dinastia Ming · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Dinastia Shang · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Dinastia Song · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Dinastia Zhou · Veure més »\nDungans o tungans (en xinès: T'ung-kan, simplificat: 东干族; tradicional: 東干族; pinyin: Dōnggānzú; en rus: Дунгане, Dongane) és el nom turc donat als Hui (xinesos musulmans) barrejats o influïts pels turcs al Turquestan oriental, que eren majoria al khanat de Komul i a Jungària.\nNou!!: Llengües sinítiques і Dungans · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Epigrafia · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Escriptura xinesa · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Estats Units d'Amèrica · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Europa · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Extrem Orient · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Família lingüística · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Flexió · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Francès · Veure més »\nDomini ligüístic del gan. Els dialectes principals del gan. El gan o ganhua (en xinès simplificat: 赣语; en xinès tradicional: 贛語), també anomenat xinès jiang (江西话) o jiangxi hua, és una de les llengües xineses parlada com a llengua materna per 21,8 milions de persones a la província de Jiangxi, a la Xina, i també a les veïnes Hunan, Hubei, Anhui i Fujian.\nNou!!: Llengües sinítiques і Gan (llengua) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Gènere (gramàtica) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Gramàtica · Veure més »\nUn grup consonàntic és l'articulació de diverses consonants seguides, sense que intervingui cap vocal, de manera que el so de cada consonant queda lligat i afectat pel de les veïnes.\nNou!!: Llengües sinítiques і Grup consonàntic · Veure més »\nDomini lingüístic del hakka a la Xina i Taiwan. El hakka o kejia (en xinès tradicional: 客家語 / en xinès simplificat: 客家语) és una de les llengües xineses més importants, parlat com a llengua materna per una part del poble hakka, uns 30 milions de persones al sud de la Xina, a Taiwan i a la diàspora xinesa al sud-est asiàtic i per tot el món.\nNou!!: Llengües sinítiques і Hakka (llengua) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Hong Kong · Veure més »\nLa llengua de Huizhou (en xinès simplificat: 徽州话; en xinès tradicional: 徽州話; huīzhōu-huà) o llengua hui (en xinès simplificat: 徽语; en xinès tradicional: 徽語; huī-yǔ), és, de totes les llengües xineses, la que es parla en un territori més petit: a la regió històrica de Huizhou i al seu voltant, en una part muntanyosa al sud d'Anhui, i molt menys a les províncies de Zhejiang i Jiangxi.\nNou!!: Llengües sinítiques і Hui (llengua) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Idioma · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Indonèsia · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Intel·ligibilitat mútua · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Japó · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Japonès · Veure més »\nDomini lingüístic del jin. El jin (en xinès simplificat: 晋语; en xinès tradicional: 晉語), o jinhua o jin-yu, i, alternativament, shanxi hua (en xinès simplificat: 山西话; és a dir: "shanxinès") és una llengua del grup de les llengües sinítiques, si bé hi ha discussió entre els lingüistes sobre si no cal considerar-lo més aviat un dialecte del mandarí, criteri que va prevaldre fins als anys 1980.\nNou!!: Llengües sinítiques і Jin (llengua) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Kojiki · Veure més »\nLi Si o Li Ssu (280 aC., Chu - 208 aC., Shaanxi) va ser un ministre i canceller de Qin Shi Huang, primer emperador de la dinastia Qin de la Xina, que va utilitzar les idees de Han Fei per fer de Qin el primer imperi xinès centralitzat.\nNou!!: Llengües sinítiques і Li Si · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Llengües romàniques · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Llengües sinotibetanes · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Llengua analítica · Veure més »\nUna llengua clàssica és aquella que ja no es parla de manera habitual per una comunitat però que es conserva per raons culturals.\nNou!!: Llengües sinítiques і Llengua clàssica · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Llengua materna · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Llengua SVO · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Logograma · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Macau · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Malàisia · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Mandarí · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Món · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Microsoft Office · Veure més »\nEls dialectes del min. El min (en xinès tradicional: 閩語; en xinès simplificat: 闽语) és un ampli grup de dialectes (llengües sinítiques) parlats per uns 70 milions de persones al sud-est de la Xina: principalment a la província de Fujian, i també per grups emigrats a Guangdong, Hainan, Zhejiang, Jiangsu i Taiwan.\nNou!!: Llengües sinítiques і Min (llengua) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Mongòlia · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Morfema · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Nombre (gramàtica) · Veure més »\nEl nucli sintàctic en lingüística és el morfema o la paraula que determina les propietats sintàctiques i combinatòries del sintagma al qual pertany el nucli (tot sintagma endocèntric té un únic nucli sintàctic).\nNou!!: Llengües sinítiques і Nucli sintàctic · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Omòplat · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Organització de les Nacions Unides · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Os oracular · Veure més »\nEl pronunciat, abreujat: POJ, literalment: escriptura vernacla, també conegut com la transcripció de l'església (en xinès: 白话 字, pinyin: baihua zì) és un conjunt de regles d'ortografia que s'utilitzen com a sistema de transcripció per a algunes variants del xinès, especialment al sud.\nNou!!: Llengües sinítiques і Pe̍h-ōe-jī · Veure més »\nPing o pinghua (xinès simplificat: 平话; xinès tradicional: 平話; pinyin: Pínghuà) és una llengua xinesa, parlada principalment a Guangxi amb alguns parlants a Yunnan.\nNou!!: Llengües sinítiques і Ping (llengua) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Pinyin · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Pronom · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Qin Shi Huangdi · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і República de la Xina · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і República Popular de la Xina · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Sànscrit · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Segle XI aC · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Segle XVII aC · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Segle XX · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Semivocal · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Singapur · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Sintaxi · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Sonoritat · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Substantiu · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Tailandès · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Tailàndia · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Taiwan · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Taronja · Veure més »\nEn el camp de la lingüística la utilització de l'expressió tema i rema o tòpic i comentari o bé pressuposició i focus (aquesta última feta servir per Noam Chomsky) fa referència a la dicotomia entre el tema, que és la part general del que es comunica i de la que se suposa que conté un coneixement previ per part dels interlocutors, i el rema que és la part de la informació que aporta informació nova en el discurs.\nNou!!: Llengües sinítiques і Tema i rema · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Temps verbal · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Tibetà · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Tipografia · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і To (lingüística) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Triftong · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Uigur · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Unitat de mesura · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Universitat de Califòrnia · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Verb · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Vietnam · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Vietnamita · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Vocabulari · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Vocal · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Wei del Nord · Veure més »\nDomini lingüístic del wu. Els principals dialectes del wu. El de Shanghai, en color marró fosc. El wu (en xinès tradicional: 吳語; en xinès simplificat: 吴语) és un grup de dialectes pertanyent a les llengües xineses que es parlen principalment a la província de Zhejiang, a la municipalitat de Shanghai i al sud de la província de Jiangsu, en total uns 80 milions de persones.\nNou!!: Llengües sinítiques і Wu (llengua) · Veure més »\nDomini lingüístic del xiang. Dialectes del xiang. El xiang (en xinès tradicional: 湘語; en xinès simplificat: 湘语) o hunanès (en xinès: 湖南话), és un grup de cinc dialectes molt semblants, de la família de llengües xineses, parlats per uns 45 milions de persones principalment a la província de Hunan, i també a Guangxi, Sichuan i Shaanxi.\nNou!!: Llengües sinítiques і Xiang (llengua) · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Xilografia · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Xina · Veure més »\nEl xinès clàssic es va usar per a la comunicació internacional entre l'Imperi Mongol i el Japó. Aquesta carta, que data de 1266, va ser enviada per Khublai Khan a l'emperador del Japó abans de les invasions mongoles; va ser escrita en xinès clàssic. El xinès clàssic o xinès literari (文言文) és un estil tradicional d'escriptura xinesa basat en la gramàtica i el lèxic del xinès antic; és diferent a qualsevol varietat de xinès modern.\nNou!!: Llengües sinítiques і Xinès clàssic · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Xinès simplificat · Veure més »\nNou!!: Llengües sinítiques і Xinès tradicional · Veure més »\nIdioma xinès, Llengua sinítica, Llengua xinesa, Llengües xineses, Xinès, Xinés, 中文.


ESTIMEM LA PARAULA: Autors i experts recorren el gènere fantàstic a la cultura espanyola\nAutors i experts recorren el gènere fantàstic a la cultura espanyola\nEl Grup d'Estudis sobre el Fantàstic de la UAB organitza, entre el 19 i el 21 de novembre, el congrés internacional "Visions del fantàstic a la cultura espanyola contemporània", que tindrà lloc a diferents espais de la Facultat de Filosofia i Lletres.\nAquesta trobada aplegarà destacats experts europeus i americans, així com escriptors i altres professionals, i tractarà sobre el desenvolupament del gènere fantàstic a la narrativa, el teatre, el cinema, la televisió, el còmic i els videojocs. Es vol copsar la presència del fantàstic a les múltiples manifestacions artístiques dels segles XX i XXI.\nL'escriptor i membre de la Reial Acadèmia Espanyola José María Merino serà l'encarregat d'obrir el congrés amb la conferència inaugural "Lo fantástico contemporáneo español: una mirada personal". Serà el dilluns, 19 de novembre, a l'auditori de la Facultat. L'obra de Merino, a més, serà analitzada en dues xerrades del congrés dedicades al microrelat fantàstic.\nAltres autors també seran alhora objecte d'estudi i ponents. És el cas de David Roas, director del congrés, i de Cristina Fernández Cubas i Fernando Iwasaki, que protagonitzaran sengles blocs de ponències ("L'aixovar funerari de Fernando Iwasaki" i "El fantàstic a Cristina Fernández Cubas") i participaran, a més, a la taula rodona "El fantàstic al conte espanyol actual" (el 21 de novembre a les 18,30 h) i a la lectura de relats fantàstics que tindrà lloc el 20 de novembre, a les 21,30 h, al Café Salambó (C. Torrijos, 51. Barcelona) i que aplegarà també Mercedes Abad, Care Santos, David Roas, Diego Prado, Pablo Martín i Raúl del Valle.\nUna altra taula rodona, que s'organitzarà el dia 20 a les 18,30 h, s'ocuparà del fantàstic al cinema espanyol actual i comptarà amb la participació d'Àngel Sala, director del Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Sitges; de Jordi Costa, crític de La Vanguardia; i dels professors Xavier Pérez (UPF), Rubén Sánchez (Universidad Rey Juan Carlos) i Iván Gómez (URL).\nA més, al llarg dels tres dies del congrés es parlarà d'escriptors com Max Aub, Juan José Millás o Gonzalo Torrente Ballester; d'autors de còmics com Josep Maria Beà o Miguelanxo Prado; i de cineastes com Segundo de Chomón, Luís Buñuel o Nacho Vigalondo. Les nombroses ponències tractaran temes tan variats com les Historias para no dormir de TVE, el vampirisme al cinema espanyol dels anys setanta, el fantàstic a la dramatúrgia o el tractament del gènere a la literatura de la postguerra.\nPublicat per Administradora a 1:22\nExposició "Avancem amb el català. 30 anys treballa...\nAutors i experts recorren el gènere fantàstic a la...


Precursor del pop metafísic, els discos d'El Petit de Cal Eril amaguen múltiples lectures i significats. I el nou àlbum, 'N.S.C.A.L.H.' (Bankrobber, 2021), no n'és excepció. Parlem amb el músic de Guissona, Joan Pons, per treure l'entrellat del disc, filosofar sobre l'univers, la vida i el temps, i conèixer el seu procés creatiu\nText: Èlia Gea. Fotos: Marc Cuscó.\nEl disc comença amb “Cauen les estrelles”, el primer senzill que vas descobrir del disc. Quina metàfora amaga?\nRealment, cap. Parteix d’una imatge: moltes vegades, quan a la nit miro al cel i veig les estrelles, tinc la sensació que cauen sobre nostre, o que nosaltres estem anant directament cap a elles. Tot el tema de l’espai, l’univers, les estrelles... És tan delirant. M’atrau molt. Veig l’univers, i no soc capaç d’entendre què significa: em fa sentir minúscul.\nMinúscul en un sentit d’insignificant davant la immensitat de l’univers?\nNo, perquè per mi la vida és el més important. A vegades el pes de la història, o de la immensitat de l’univers, et perd; per això la gent que és tan sàvia moltes vegades es torna boja. Ser capaç d’entendre més enllà del que la nostra ment petitona pot captar et pot fer parar boig. Per això és important saber relativitzar les coses i saber conviure amb aquestes preguntes tan immenses que quasi bé no tenen resposta.\nEn aquesta cançó cantes “milers de vides que he perdut, milers de vides que he viscut”. A què fa referència? És la idea del multivers i que cada decisió que prenem és una vida, o una línia del destí, que perdem?\nNo era aquesta la idea [RIU], però em semblen genials les interpretacions de la gent que l’escolta: em semblen exquisites! Per a mi, és una mica la gràcia de les cançons, i per això em costa tant explicar-les com jo les he pensat, perquè jo en realitat, quan les faig, no les penso: em surten de manera bastant automàtica. No sé perquè vaig escriure aquesta frase, però això que dius és molt lògic i interessant. Crec que vaig pensar en què nosaltres som una mena de vehicle de milions de vides. Som vehicles d’altres vides que han anat passant al llarg de la història de la humanitat i canviant de forma, perquè hi ha hagut moltes vides que han començat i acabat, i no hi ha lloc per a tantes. Jo ho entenc com un procés de reciclatge.\nÉs evident que tens un costat molt metafísic. A cançons com “Cap a tu”, et dirigeixes a un “tu” físic, a un ent metafísic, quasi una deïtat?\nRarament quan dic “tu” en una cançó penso en una persona en concret. Ni tan sols me l’imagino com una persona, sinó com una nebulosa. No podria dibuixar-ho, però si ho hagués de dibuixar, tindria mil puntets que, si els mires de lluny creus que és una taca negra, i si t’hi apropes veus milers de petits píxels.\nTambé hi ha lloc per l’amor en el disc: “Quan estic amb tu”, de fet, mostra un amor desmesurat (“Oh! No m'importa res més quan estic amb tu”). Com vius tu l’amor, i quina visió tens de l’amor romàntic?\nCrec que no seré capaç d’explicar-ho. Soc molt tímid i tancat amb aquestes coses, superpudorós. Trobo que soc molt més evident amb les cançons, encara que no ho pugui semblar, que en persona. Per això, quan em surten temes com “Quan estic amb tu” em fa entre gràcia i vergonya, perquè penso que estic sent massa obvi... Encara que després la gent em diu que no s’entén gaire! [RIU].\nUna de les imatges que crec que més sorprèn de ‘N.S.C.A.L.H.’ és la de l’espasa roent dins la neu (“Ara o mai”). D’on surt aquesta idea?\nÉs increïble, perquè no tinc ni idea d’on surt això! Suposo que d’alguna cosa que devia llegir... Em va sortir la imatge ben sola, i després la cançó es va fer en un moment, les paraules es van posar a lloc de seguida entre elles. És ara quan començo a analitzar les cançons, perquè mentre les faig no hi paro gens atenció. Simplement, si m’agrada la melodia i té una forma poètica, que m’agradi o em transmeti, ja és suficient, per a mi ja és vàlid; no hi busco cap sentit, no és una cosa primordial per a mi.\nI ara, analitzant-la, a quina conclusió arribes?\nCrec que “Ara o mai” tracta d’algú que no vol entrar en el sistema del temps tal com està establert: no vol que li diguin com s’ha de viure el temps, com passa o com s’ha de d’aprofitar, ni què és el temps. És algú que vol triar la seva pròpia manera de viure els moments. El temps, tal com l’entenem, és molt hermètic; però és només una idea concebuda socialment, perquè en realitat el temps no té aquesta particularitat, no és sempre igual. Per exemple, a la nit quan dorms el temps passa d’una manera diferent que durant el dia. Com a societat li hem donat una fórmula matemàtica, però el temps podria ser molt més aquàtic i flexible. I tinc la sensació que aquest personatge d’”Ara o mai” viatja en el temps i no està d’acord amb aquesta manera de comptabilitzar-lo. En diverses cançons del disc, en realitat, hi ha aquesta recerca del propi temps i de posar en dubte l’eficàcia de com el tenim entès socialment. I si poses en dubte això, ho poses en dubte tot, perquè la nostra societat està superbasada en el temps, en el tic-tac.\nEl temps com a concepció social, i com a tal, susceptible a ser revisat.\nExactament! És com el llenguatge: dones per suposat que tu parles i t’expresses d’una manera, i que hi ha gent que s’expressa d’altres maneres i amb altres idiomes. Però en canvi, amb el temps, no: tenim la pretenció que per a tothom és igual, i no és veritat. Ni tan sols al llarg de la història s’ha concebut de la mateixa manera. Fa mil anys, la concepció del temps era diferent a l’actual. I la manera en com l’hem dividit ara és molt exacte, molt científica, però molt poc emocional.\nLa idea aquesta d’un personatge que viatja en el temps queda reflectida, no sense un punt d’humor, al videoclip: ajuntant la imatge cavalleresca de tu brandint una espasa amb uns llums de neó futuristes.\nTeníem ganes de fer vídeos temporalment confusos, que no se sabés d’on venen: si són del present, del passat o del futur. Tant aquest clip com el de “Cauen les estrelles” són difícils de col·locar en una línia temporal: si els haguessis d’inscriure en una data, et costaria, o bé posaries dues dates completament diferents al mateix vídeo, 1430 i 2323 [RIU]. Això és una cosa que ens atreia molt, perquè també defensa la teoria que el temps és cíclic. El passat, el present i el futur no es troben en línia recta, cada dia arrenquen i tornen a començar, i mai saps ben bé en quin punt de la roda estàs. El títol del disc, No sabràs com acabarà la història, també està molt relacionat amb aquest concepte. Ja sigui la gran història de la humanitat, la teva pròpia, o la història d’una petita formiga concreta...: mai saps ben bé què estàs vivint, què t’està passant ni què et passarà. És molt emocionant.\nEn aquest disc, per primera vegada, hi ha una cançó en italià: “Non tornerai”. Com va sorgir? Parles italià?\nNo el parlo, però he escoltat molta música en italià -i soc molt amic del Luca Masseroni (Germà Aire)- i són uns referents musicals per a mi. La veritat és que no sé com coi em va sortir construir una frase en italià, però vaig pensar que li donava un to encara més melancòlic a la cançó i em va semblar divertit experimentar. Sempre hem experimentat molt amb els instruments però poc amb el llenguatge. Si tu graves una cançó amb una guitarra espanyola o una d’elèctrica, prens una decisió quant a sonoritat. I amb l’idioma també, és com un instrument més.\nLa lletra és bastant poètica i cuidada, molt trista i bonica alhora... L’has escrit tu directament en italià?\nSí. Tracta d’aquells moments en què et passa alguna cosa que et sembla superimportant: ja sigui superpositiva o molt trista, i sents que per a tu això està canviant el món. Però el món no nota res, tot continua igual i el sol segueix sortint. I això és tan revelador... Pot arribar a ser molt dur, però és el que és. Relata el moment de ser conscient del petit que ets dins del magma de la humanitat, una situació que jo he viscut, com suposo que haurà viscut molta gent.\nAl micròfon t’hi acompanya Valentina Risi, que et fa les segones veus.\nÉs un personatge superdivertit i fresc. Fa molt temps que ens coneixem, ella fa música amb Valentina & The Electric Post i, a més, és la companya del bateria de la banda: l’Ildefons Alonso. Quan vaig fer la cançó, de seguida li vaig enviar perquè en fes una revisió -per no dir cap barbaritat, perquè no en sé gaire d’italià-, i li vaig proposar que hi cantés.\nHem parlat de cançons més filosòfiques i metafísiques, cançons més tristes, i d’altres d’amor. Però també hi ha moments per a l’optimisme. A “Cada dia surt el sol” recuperes la idea de “Non tornerai”, però en comptes de per parlar de pèrdua, parles de com de perfecta és la vida.\nPerquè visc la vida amb tots aquests microcontrastos -o supercontrastos, depèn de com estiguis-. Entre la melancolia i la superfelicitat no hi ha res, un bri: depèn de com estiguis, com et despertis... És una qüestió d’energies. Aquesta cançó m’agrada especialment, perquè és molt dolça. Té alguna cosa que m’atrapa i que crec que pot agradar molt.\nEn un moment de la cançó, cantes literalment “la vida és perfecta”.\nSí, però crec que em referia a que la vida, en el sentit de la natura, és molt precisa, molt perfecta. Però sempre hi ha un component de sort. Tots formem part d’un sistema molt precís i molt ben fet, però de sobte hi ha accidents o malalties que ho destaroten tot. La vida és perfecta, però ull, perquè també té les seves corbes.\nTot just has descobert el clip de "Las cosas que creo", tot i que en realitat va ser la primera cançó que vas escirure del disc.\nSí: em va sortir la frase “intuyo que fui” i a partir d’aquí vaig construir tota la cançó. No sé perquè em va sortir en castellà, no hi vaig pensar. Va ser després de fer-la que em vaig preocupar, perquè era la primera i vaig pensar: “ara com totes em surtin en castellà, això sí que serà un bon cataclisme” [RIU]. Hi ha molts artistes que ho han fet i després han tingut molts problemes... Però, afortunadament, la següent ja em va sortir en català! I em va fer gràcia incloure “Las cosas que creo” al disc, tot i que en algun punt vaig pensar en publicar-la en un senzill a part, juntament amb “Non tornerai”. Finalment, però, vaig veure que quedaven molt ben integrades a nivell de so i de concepte amb la resta de cançons.\nHi cantes sobre les coses en què creus?\nPoso en qüestió que totes les coses que penso, crec i estimo, es dilueixen davant meu. Pots aferrar-te a la vida i les teves creences, però després es desfan: són com una boira. És difícil creure en alguna cosa, perquè la vida et demostra que no hi ha res que sigui per sempre.\nA la cançó s’hi parla d’un cérvol (“intuyo que fui, antes que yo, un ciervo en el monte”). És el mateix que després reapareix a la portada, al teu costat?\nOstres, no hi havia pensat! [RIU]. És increïble, no sé si és cosa del subconscient, que va fent feina; de casualitat; o que les coses es van posant al seu lloc soles, com cosa del destí. Sí que és cert que li vaig dir al David de las Heras, el pintor que ha fet la portada, que estaria bé qui hagués algun animal, i ell va escoltar el disc, així que podria ser que agafés la imatge del cérvol de manera conscient... Li he de preguntar!\nQuant a sonoritat, en aquest disc els greus prenen molt de pes. Es veu molt clar, per exemple, a “Les hores”.\nSí, per a mi és el punt diferencial entre aquest disc i l’anterior: N.S.C.A.L.H. té una sonoritat més profunda, més gruixuda. Aquesta cançó n’és bon un exemple, pels timbals i el bombo. La sonoritat depèn molt del lloc on graves, i on estàvem enregistrant ens va portar cap aquest so més greu. La veritat és que estem supersatisfets amb el canvi!\nEn aquesta mateixa cançó, m’agrada molt les voltes que fa la lletra per arribar al “cada dia m’assemblo més a mi”.\nCadascú s’ho agafarà a la seva manera, però hi parlo del mimetisme que tenim les persones. A vegades, fa la sensació que quan passes molt temps amb algú, t’hi transformes una mica. I és recíproc: a vegades algú t’estira cap allà, i a vegades, és al revés, tu estires algú cap a tu. És curiós anar-se convertint en altres persones...\nL'àlbum es tanca amb “No sabràs com acabarà la història”: un curiós final!\nExacte! Això sí que ho vaig tenir clar en el mateix moment de fer la cançó: havia de tancar el disc. Hem intentat canviar-la d’ordre, però jo no ho veia clar, havia de ser la última, perquè dona sentit al disc, el fa cíclic. Ara mateix és una de les cançons a les quals tinc més afecte, en part perquè acabem de gravar-ne un videoclip, que està per sortir, que m’ha trencat molt el cap i m’encanta! [RIU]. Li ha donat una altra dimensió...\nI a més, has decidit que el títol del disc prengui aquest mateix nom.\nSí, tot i que, en un principi, no havia de ser així. Originalment teníem un altre títol, però en acabar el disc no em va agradar, era massa estètic i no acabava de lligar-ho tot. Llavors, rebuscant entre les cançons vaig trobar aquesta frase, que ho englobava tot. Ho vaig detectar passant a net les cançons per fer el llibret -perquè les tenia mal escrites, en fulls i marranejat- i vaig començar a veure el sentit de les cançons, que tenien un fil en comú: el temps, el moment, la història... Ara sembla com si tot ja estigués pensat així des d’un inici i amb un perquè, però realment va ser una decisió molt tardana, vaig trigar en detectar que aquest havia de ser el títol, però quan ho vaig fer, no hi havia volta enrere: no li podria posar-li cap altre nom.


Com ja sabeu, alguns de vosaltres, hem engegat de nou la Web de l’escola:\nL’equip que porta a terme aquest projecte, amb molt d’esforç però amb molta il·lusió, professionalitat i entusiasme, voldria que ens féssiu arribar les vostres propostes.\nL’objectiu de la Web és que arribi a ser una eina de consulta pràctica, còmode i eficaç.\nEns agradaria que ens diguéssiu el que hi trobeu a faltar, el que us agrada més, el que hi voleu consultar, si us és còmode i si creieu que pot ser un mitjà ràpid i eficaç d’informació.\nPodeu escriure els vostres comentaris i suggeriments directament al Bloc o a la nostra nova adreça: escoladelcarme@hotmail.com\nEsperem les vostres idees i comentaris ja que són un estímul i una motivació per seguir treballant per donar, com sempre, el millor servei en benefici a tota la nostra comunitat educativa.\na de novembre 12, 2007\nFelicidades por la web me gusta mucho y la encuentro muy práctica pero me gustaría que pusierais más fotos de nuestros niños haciendo actividades en el colegio.\nMoltes felicitats per la nova pàgina. Estic d'acord que és una eina molt útil pels pares i un mitjà molt ràpid d'informació.\nEl que més m'agradat veure l'horari del meu fill, i relacionat amb això voldria fer una proposta. Que ens digueu quins son els temes que aneu treballant, per poder parlar amb els nostres fills. Ell no m'explica res i ho haig de saber pels seus companys de classe o per les mares quan estem esperant la sortida.\nReconec que seria una feinada per vosaltres però pels pares seria molt útil, encara que fos en trets generals, o destacant els temes més importants de cada mes. Heu demanat propostes doncs aquí teniu una. Moltes gràcies.\nM’adhereixo a totes les felicitacions exposades en aquest bloc. Felicito a l’equip responsable del web pel gran esforç que esteu fent i per la qualitat de la vostra feina. Dissenyar un web com aquest és una feinada i estic molt agraïda a la gent que ho esta fent possible. Pels pares/mares es una eina molt útil però tinguem en compte que encara no esta en ple servei.\nFuncional, àgil, completa i gens\nfeixuga. M`ha agradat molt veure els objectius de cada curs. MS\nDivendres, 30 de novembre de 2007HUMORUna mica d'...\nDijous, 29 de novembre de 2007 ADVENT Dissabte, di...\nDimecres, 28 de novembre de 2007 MEMIMA Us hem pen...\nDimarts, 27 de novembre de 2007 FELICITATS PETITES...\nDilluns, 26 de novembre de 2007 LA FESTA DELS CARG...\nDissabte, 24 de novembre de 2007 LA COMUNICACIÓ El...\nDivendres, 23 de novembre de 2007 RECERCA A PRIMÀR...\nDijous, 22 de novembre de 2007 ESTACIÓ ESPACIAL AR...\nPetita errada tècnica: el programa a Com Ràdio, de...\nDimecres, 21 de novembre de 2007 RIEM JUNTS Que to...\nHem penjat a la Web el Projecte de “Missatge a l’e...\nDimarts, 20 de novembre de 2007 PRE-NADAL El Nadal...\nDilluns, 19 de novembre de 2007 LA GAVINA DEL PATI...\nDivendres, 16 de novembre de 2007 MIRÓAutèntics ar...\nDijous, 15 de novembre de 2007 GUÀRDIA URBANAAvui ...\nDimecres, 14 de novembre de 2007 GRÀCIES Explicar ...\nDimarts, 13 de novembre de 2007 L'OFICI DE SER PAR...\nDilluns, 12 de novembre de 2007 LA WEB DE L'ESCOLA...\nDivendres, 9 de novembre de 2007 BABÚAhir el papa ...\nDijous, 8 de novembre de 2007 RUBÉN Camino tranqui...\nDimecres, 7 de novembre de 2007FUTBOL A L'ESCOLA...\nDimarts, 6 de novembre de 2007 EDUCACIÓ DIA A DIA ...\nDilluns, 5 de novembre de 2007 JOC SIMBÒLICEl joc...


ROMANTICA Luci no quiere saber nada del amor. En lugar de eso, prefiere experimentar con lo platónico y tener un piso propio, ahora que ha sido contratada en una peluquería de lujo.Emma, que... 9788418976032 TRUJILLO, CARMELA HARPER COLLINS viernes, 1 de octubre de 2021\nAutor: TRUJILLO, CARMELA Editorial: HARPER COLLINS Llançament: 01/10/2021 Disponible en 4 dies\nREALISTA Rubén vive en las afueras de una gran ciudad. Es feliz jugando en los descampados, hasta que la llegada de un compañero abusón y la construcción de unos bloques de edificios amenaz... 9788491424567 TRUJILLO, CARMELA ALGAR EDITORIAL miércoles, 1 de septiembre de 2021\nAutor: TRUJILLO, CARMELA Editorial: ALGAR EDITORIAL Llançament: 01/09/2021 Disponible en 4 dies\nSom dins d'un cau. Un cau al desert. I qui hi viu, en aquest cau? Recorre el joc de pistes d'aquest llibre i coneixeràs un animal molt especial del desert. 9788491015703 TRUJILLO, CARMELA COMBEL EDITORIAL sábado, 1 de febrero de 2020\nAutor: TRUJILLO, CARMELA Editorial: COMBEL EDITORIAL Llançament: 01/02/2020 Disponible en 4 dies\nJO VOLIA SER SALTIMBANQUI (LLETRA PAL)\nLLETRA PAL Amb la intenció d'acompanyar els nens i nenes de 3 a 6 anys en les seves primeres lectures, els contes d'aquesta col·lecció els faran descobrir a poc a poc els mecanismes de la lec... 9788491014201 TRUJILLO, CARMELA COMBEL EDITORIAL martes, 1 de enero de 2019\nAutor: TRUJILLO, CARMELA Editorial: COMBEL EDITORIAL Llançament: 01/01/2019 Disponible\nAmb la intenció d?acompanyar els nens i nenes de 3 a 6 anys en les seves primeres lectures, els contes d?aquesta col·lecció els faran descobrir a poc a poc els mecanismes de la lec... 9788491013488 FERNÁNDEZ TRUJILLO, CARME... COMBEL EDITORIAL lunes, 1 de enero de 2018\nAutor: FERNÁNDEZ TRUJILLO, CARMELA Editorial: COMBEL EDITORIAL Llançament: 01/01/2018 Disponible en 4 dies\nAVENTURES 9788416844517 TRUJILLO, CARMELA ANIMALLIBRES viernes, 1 de septiembre de 2017\nAutor: TRUJILLO, CARMELA Editorial: ANIMALLIBRES Llançament: 01/09/2017 Disponible en 4 dies


2014/2014_12_02_Editorial_Boileau.jpg dimarts, 2 de desembre de 2014\nPersonatges Yolanda Guasch Boileau, néta del fundador\nL’avi de la Yolanda va venir de Milà el 1904. Alessio Boileau treballava com a gravador de partitures i el 1913 va decidir crear l’Editorial Boileau amb tot el material que ell mateix posava a la venda. L’any 1939, acabada la Guerra Civil, va obrir una botiga al carrer de Provença, on els seus hereus continuen el negoci.\nL’Editorial Boileau és una editorial centenària, amb més de 3.500 obres en catàleg. La promoció i difusió al món d’autors catalans com Pau Casals o Frederic Montpou, la converteixen en un referent de la música a casa nostra.


El regidor Joan Coma a la roda de premsa de Vic a la mateixa hora en què havia de declarar davant l'Audiència Nacional | Foto: @Manu_Abu_Carlos\nEl regidor i portaveu de la CUP a Vic (Barcelona), Joan Coma, ha plantat a l'Audiència Nacional, on estava citat a declarar per un suposat delicte d'incitació a la sedició ja que no reconeix "l'autoritat de cap tribunal" contra al dret de defensar qualsevol idea de forma democràtica, en les institucions o al carrer.\nEn una roda de premsa a Vic, secundat per representants dels partits i associacions independentistes, Coma ha defensat la seva decisió de no fer cas la crida de l'Audiència: "La meva consciència em diu que si ens persegueixen per les nostres idees polítiques, no hem d'anar".\n"No volem ser còmplices de la judicialització de la política. Les qüestions polítiques no es resolen als tribunals", ha insistit el regidor.\nEstava citat a declarar per un suposat delicte d'incitació a la sedició en haver apel·lat a la desobediència dels tribunals espanyols en un ple municipal del 9 de desembre en què es votava una moció de suport a la proclamació del Parlament d'inici de la ' desconnexió 'de Catalunya amb la resta d'Espanya.\nUN "ACTE DE DESOBEDIÈNCIA"\nComa ha reivindicat la seva decisió de no acudir a l'Audiència Nacional com un acte de desobediència davant un Estat que "té fòbia a la democràcia" en no permetre que els catalans puguin votar en un referèndum sobre la independència.\n"S'han de fer tots els esforços possibles per votar. Nosaltres creiem que la desobediència és el camí, però respectem altres camins", segons Coma, que ha dit que s'ha de respectar també als que estan acusats pel procés independentista i en canvi sí decideixen acudir a les citacions judicials.\nL'edil ha explicat que ell no s'amagarà i que han enviat una carta a l'Audiència Nacional explicant-li al jutge la seva agenda política d'aquest dilluns.\nPETICIÓ ALS MOSSOS\nEl regidor ha demanat als Mossos d'Esquadra que, si reben l'ordre de l'Audiència Nacional de detenir-lo, no l'acatin però, ha demanat que, si és detingut, no hi hagi cap tipus de violència ni d'insults cap als policies: " ens defensarem sempre amb la paraula i per mitjans pacífics ".\nEn la roda de premsa, després d'una pancarta amb el lema 'Per les llibertats ni un pas enrere', l'edil ha rebut el suport de Jordi Cuixart (Òmnium), Jordi Sánchez (ANC), Jordi Turull (PDC), Jaume Asens ( BComú), Marta Rovira (ERC), Benet Salellas (CUP) i Albano Dante Fachín (Podem), entre altres.