Ramírez Chiner, C. (2018). Estudios previos y proyecto de intervención en vivienda unifamiliar C/ Sant Isidre, 3 (Almoines). http://hdl.handle.net/10251/110632\nPor favor, use este identificador para citar o enlazar este ítem: http://hdl.handle.net/10251/110632\nTitle: Estudios previos y proyecto de intervención en vivienda unifamiliar C/ Sant Isidre, 3 (Almoines)\nAuthor: Ramírez Chiner, Carlos\n[ES] El proyecto que se presenta a continuación está basado en una vivienda tradicional, de carácter no patrimonial, situada en el municipio de Almoines. En este trabajo se realiza un análisis histórico y constructivo del ...[+]\n[ES] El proyecto que se presenta a continuación está basado en una vivienda tradicional, de carácter no patrimonial, situada en el municipio de Almoines. En este trabajo se realiza un análisis histórico y constructivo del edificio, identificando la tipología arquitectónica, los sistemas constructivos y la transformación del mismo a lo largo de su historia, teniendo en cuenta la evolución del municipio para entender así el estilo arquitectónico. Del mismo modo, se realiza un estudio patológico del inmueble, desarrollando una propuesta de intervención que compagina la resolución de las lesiones con un proyecto de rehabilitación integral del edificio. El objetivo es dotar la vivienda de las condiciones de habitabilidad necesarias para uso residencial, teniendo en cuenta las exigencias de utilización, los estándares actuales, tanto de uso como estéticos, así como la normativa de aplicación exigible. Combinando, todo ello, con el respeto hacia los elementos característicos de la arquitectura tradicional. [-]\n[CA] El projecte que es presenta a continuació està basat en una vivenda tradicional, de caràcter no patrimonial, situada en el municipi d'Almoines. En aquest treball es realitza una anàlisi històrica i constructiva de ...[+]\n[CA] El projecte que es presenta a continuació està basat en una vivenda tradicional, de caràcter no patrimonial, situada en el municipi d'Almoines. En aquest treball es realitza una anàlisi històrica i constructiva de l'edifici, identificant la tipología arquitectònica, els sistemes constructius i la transformació del mateix al llarg de la seua història, tenint en compte l'evolució del municipi per a entendre així l'estil arquitectònic. De la mateixa manera, es realitza un estudi patològic de l'immoble, desenvolupant una proposta d'intervenció que compagina la resolució de les lesions amb un projecte de rehabilitació integral de l'edifici. L'objectiu és dotar la vivenda de les condicions d'habitabilitat necessàries per a ús residencial, tenint en compte les exigències d'utilització, els estàndards actuals, tant d'ús com estètics, així com la normativa d'aplicació exigible. Combinant, tot açò, amb el respecte cap als elements característics de l'arquitectura tradicional. [-]\n[EN] The project presented below is based on a traditional dwelling, of non-patrimonial nature, located in the municipality of Almoines. In this work a historical and constructive analysis of the building is carried out, ...[+]\n[EN] The project presented below is based on a traditional dwelling, of non-patrimonial nature, located in the municipality of Almoines. In this work a historical and constructive analysis of the building is carried out, identifying the architectural typology, the construction systems and the transformation of the building throughout its history, taking into account the evolution of the municipality to understand the architectural style. In the same way, a pathological study of the building is carried out, developing an intervention proposal that combines the resolution of the injuries with a project of integral rehabilitation of the building. The objective is to provide the dwelling with the necessary habitability conditions for residential use, taking into account the requirements of use, the current standards, both for use and aesthetics, as well as the regulations for enforceable application. Combining all this with respect for the characteristic elements of traditional architecture. [-]\nSubjects: Arquitectura tradicional , Restauración de edificios , Patología de la construcción , Viviendas unifamiliares , Reestauració d’edificis , Edificis, Ensorrament , Habitatges unifamiliars , Vernacular architecture , Buildings, Repair and reconstruction , Building failures , Housing, Single family\neast=-0.18141909999997097; north=38.9432436; name=Carrer Sant Isidre, 3, 46723 Almoines, Valencia, Espanya


EL BLOG DEL TEMPS: Hivern amb poca precipitació\nDijous passat, les precipitacions van ser notícia a moltes comarques catalanes. Feia molts dies que no plovia durant tantes hores. En punts de l’interior, la protagonista va ser la neu, que va aparèixer a cotes relativament baixes. Aquest episodi d’inestabilitat va arribar tot just iniciada la primavera meteorològica, que comprèn els mesos de març, abril i maig. La primavera astronòmica començarà el proper dia 20 d'aquest mes. Ara podem fer balanç de les precipitacions caigudes durant els darrers mesos i, en general, l’hivern ha estat sec.\nEl darrer temporal de pluges importants va tenir lloc entre els dies 9 i 13 d’octubre de 2010. Una bona llevantada va deixar registres molt significatius a diverses àrees del país. Des de llavors, les precipitacions no han estat gaire destacables. El Servei Meteorològic de Catalunya (Meteocat), a partir de les dades obtingudes per les seves estacions meteorològiques automàtiques, elabora mensualment uns butlletins on analitza diverses variables, entre elles la pluviometria. Si consultem els últims que s’han publicat (disponibles a la seva pàgina web), llegim com:\n“El mes de novembre de 2010 ha estat sec a gran part del territori, i fins i tot molt sec al litoral i prelitoral central i sud, i a punts de la Catalunya Central i al fons de la Cerdanya. En canvi, a l’extrem nord-occidental del país el novembre ha estat normal o plujós."\n“Pluviomètricament, el mes de desembre de 2010 ha estat sec a gran part del territori, i fins i tot molt sec a l’extrem sud, cap de Creus, vessant nord del Pirineu més occidental i punts de la depressió Central. En canvi, al vessant sud del Pirineu i al litoral central el desembre ha estat normal o plujós.”\n“El mes de gener de 2011 ha estat sec a gran part del territori, i fins i tot molt sec a punts de la depressió Central, de la serralada del Montseny, del Prepirineu i de la Val d’Aran. En canvi, a la costa Brava i part del litoral central i sud el mes ha estat normal o plujós.”\nPer últim, “el mes de febrer de 2011 ha estat sec a gran part del territori, i fins i tot molt sec a una àmplia zona que abraça el terç nord del país i al litoral i prelitoral de la demarcació de Tarragona. En canvi, a la Val d’Aran i a les parts més elevades del Pallars Sobirà el mes s’ha de qualificar com a plujós.”\nL’hivern no acostuma a ser una època de pluges abundants, però aquest dèficit de precipitacions s’ha començat a traduir en un progressiu descens en el nivell de l’aigua emmagatzemada als embassaments. Actualment, els pantans de les conques internes catalanes es troben al 80,54% de la seva capacitat màxima. Aquesta dada és superior a la de l’any passat en aquestes mateixes dates, quan estaven al 70,61%, però amb una diferència: la quantitat de neu acumulada al Pirineu. Enguany, les nevades no han estat molt generoses.\nEl sector occidental del Pirineu ha estat el més afavorit per la neu. La primera nevada significativa de la temporada va caure entre els dies 29 i 30 de novembre de 2010. Posteriorment van arribar diverses irrupcions d’aire fred procedents de latituds superiors i de l’interior del continent que, en general, van ser bastant seques. El pas d'algunes línies frontals han anat donant lloc a algunes nevades, però no va ser fins el passat 22 de febrer de 2011, quan una abundant nevada va deixar gruixos de fins a 50 centímetres a la vessant nord de la serralada. El gruix del mantell nival és notablement inferior al d'ara fa un any i, per tant, el volum d’aigua que en sorgirà del desgel serà també menor. Caldrà doncs que la primavera sigui plujosa, per a que el nivell dels embassaments no disminueixi excessivament abans de l'arribada de l’estiu, l’estació seca al nostre clima mediterrani.\nEl passat 25 de febrer de 2011, el satèl·lit Terra de la NASA va capturar aquesta imatge, on es pot apreciar la neu acumulada a la serralada pirinenca.\nFonts: Meteocat, NASA i elaboració pròpia


Què hem de saber de la insuficiència cardíaca? Què hem de saber de la insuficiència cardíaca? – MónTerrassa\nQuè hem de saber de la insuficiència cardíaca?\nA càrrec de la Dra. Meritxell Mariné, metge adjunt al Servei de Medicina Interna de MútuaTerrassa\nTerrassa Redacció 31 de Maig de 2021 14:58\nLa insuficiència cardíaca és un conjunt de signes i símptomes que apareixen en fases avançades de moltes malalties cardíaques i que consisteix en la incapacitat del cor per poder bombejar sang oxigenada als teixits.\nClínicament el pacient pot presentar qualsevol d’aquests símptomes: ofec en diferents graus d’intensitat, cansament, ofec que a l’estirar-se, despertar brusc de matinada amb la sensació de falta d’aire, cúmul de líquid sobretot a nivell de les cames, però també pot aparèixer a l’abdomen i als pulmons, sensació de palpitacions, entre d’altres.\nQuines malalties cardíaques poden acabar en insuficiència cardíaca?\nLes patologies cardíaques en la seva fase avançada poden produir insuficiència cardíaca. Entre les quals es troben: la cardiopatia isquèmica (infart cardíac), alteracions de les vàlvules cardíaques, la hipertensió arterial, les arítmies, el consum crònic excessiu d’alcohol o les malalties cardíaques congènites de la infància, entre d’altres.\nQuina és la prevalença de la insuficiència cardíaca?\nEn els països desenvolupats, la prevalença se situa entre 1-2% de la població adulta però augmenta de manera exponencial amb l’edat, de manera que en persones majors de 70 anys arriba a afectar al 10% i en majors de 80 anys assoleix fins el 20%. Per tant, parlem d’una patologia que és molt i molt freqüent i que malgrat els últims avenços en el diagnòstic i tractament, presenta una elevada mortalitat i un elevat cost per la sanitat pública.\nQuina evolució té la insuficiència cardíaca?\nHem de saber que es tracta d’una patologia crònica que avança de forma lenta. Durant la seva evolució presentarà diverses descompensacions, és a dir hi haurà episodis de reagudització de la malaltia que cada vegada seran més freqüents i que són els que empitjoren la qualitat de vida d’aquests pacients.\nTambé hem de saber que els pacients amb insuficiència cardíaca, normalment tenen altres patologies associades que poden relacionar-se o no amb la pròpia malaltia cardíaca. Aquestes patologies són: la diabetis, la hipertensió, la hipercolesterolèmia, la malaltia pulmonar obstructiva crònica, la malaltia renal crònica o l’anèmia, entre d’altres.\nÉs important entendre que les reaguditzacions de la insuficiència cardíaca es poden produir per l’evolució de la pròpia malaltia cardíaca o per la descompensació de les patologies associades que hem esmentat abans.\nEl tractament d’aquesta malaltia està dirigit a millorar la capacitat de bombejar del cor, estabilitzar els símptomes i evitar les reaguditzacions. L’abordatge és multidisciplinari i es realitza des de diferents angles:\nD’una banda, tenim el tractament de la pròpia patologia cardíaca a través de fàrmacs, col·locació STENTS o dispositius cardíacs, reparació valvular, trasplantament cardíac, etc. que està destinat a modificar positivament el curs de la malaltia. De l’altra, el tractament propi de les reaguditzacions, l’objectiu del qual és tornar a compensar de nou el pacient.\nCal destacar la importància del tractament i l’estabilització de la comorbiditat és a dir, mantenir un bon control de la tensió arterial, de la diabetis, corregir l’anèmia, etc.\nPer últim i també molt important cal incidir en la modificació en l’estil de vida del pacient a través de promoure hàbits de vida saludables com fer exercici aerobi diari, seguir una dieta adequada baixa en sal, etc…. És també bàsic que el pacient aprengui a detectar els signes i símptomes de la malaltia de forma precoç.\nQuins professionals intervenen en l’abordatge de la malaltia?\nAquesta patologia es beneficia d’un abordatge multidisciplinari que a es du a terme des del que anomenem Unitat d’insuficiència cardíaca (UIC). Es tracta d’una Unitat ambulatòria formada per metges internistes, cardiòlegs, i personal d’ infermeria, tots ells educats i entrenats en la insuficiència cardíaca i que treballen amb estreta col·laboració amb la resta d’especialistes que també estan involucrats amb aquests pacients (metges de família, endocrins, rehabilitadors…)\nLa UIC està ubicada a les consultes externes de l’Hospital Universitari MútuaTerrassa i la seva funció és tractar la insuficiència cardíaca tant en fase estable com aguditzada, tractar la comorbiditat relacionada amb la insuficiència cardíaca, educar als pacients per tal que coneguin els aspectes més importants de la seva malaltia i sàpiguen detectar símptomes de descompensació que comunicaran als professionals de la Unitat a través d’un telèfon directe. Això permetrà prendre les decisions que es considerin pertinents i evitar un ingrés o visita a urgències. D’altra banda es crearà un vincle estret amb un equip de professionals que coneixen la seva malaltia.\ninsuficiència cardíaca Mútua Terrassa salut Terrassa


CLUB CICLISTA SERÒS: LA CAT I GAT, A RODAR S'HA DIT\nD'un temps ençà quant arriba el cap de setmana pots triar allí on voldràs pedalar, de fites i de cites en son plenes i ja no dir si es fa diversos esports.\nTant es així que aquest diumenge hi havia ganes de pedalar els nostres companys Baró i d'altres a la\nCATIGAT, projecte de donar a conèixer la comarca del Pla d'urgell, canviant cada any d'ubicació de la sortida amb els diferentes pobles que la integrenen.\nParticipació de molts bikers, la dificultat tècnica es nula tant que es el fet de fer el kilometratge o unes condicions climàtiques les que poden endurir, cal recordar que estem dins la primavera i l'acte de presència de fred o pluja i son en la ment, dir a part que si bufa vent que al Pla li dona per tots costats.\nEs aquí on entra la posada en escena, els tres socis i germans Baró van anar i ens la expliquen.\nRedactat de P.Baró\nParticipació dels germans Baró a la catigat\nEl diumenge 24, els germans Baró (Delfí, Raül i Pere) amb el Carles ( un company de Mollerussa) teníem previst participar a la catigat.\nEstàvem amb ganes però la cosa va començar torçuda, el Carles al final no va poder venir perquè es va posar malalt.\nEls altres estàvem preparats per afrontar el repte encara que Raül no les tenia totes, ja que mai havia pedalat tanta estona, ..jo estaba segur d’acabar-la però no sabia si podia fer-ho al ritme proposat per Delfí… 25 km/h !!!\nA les 7 del matí ja estàvem a Torregrossa, vam agafar dorsals i a fer el caferet de rigor… Preparem les bicis i cap a la sortida… Hi ha molta gent i ens coloquem per la meitat.. comença la cursa i després dels primers kms de tap, anem passant gent i agafem ritme…. Després de la primera hora portem casi 27 km/h de mitja, es va ràpid, jo no estic gaire acostumat a anar a roda pel camins però al final o vas o et quedes.\nParem al 2n avituallament a reomplir líquid i menjar una mica i després tornem a anar ràpid…diu Raül que no veu massa clar d’aguantar amb aquest ritme fins al final. En aquest tram trobem l’aire de cara en alguns llocs, anem en un grupet i ens podem amagar algún tros. Decidim no parar més i menjar rodant ja que de líquid anem bé. Les cames comencen a notar-se i algún tros de camí es fa pesadet, per moments sembla la Paris-Roubaix, així que s’aprofita els trams alquitranats per descansar una mica i quan arriba el camí a tornar-hi.\nEls 25 km darrers es fan llargs i sort de Delfí que va “sobradet” i es posa davant marcant el ritme i ens porta “algún rato amb lo ganxo”….\nArribem a Torregrossa amb la fita aconseguida…. Hem acabat i amb la mitja prevista per Delfí…\nMarxa recomanable si t’agrada rodar, ben organitzada i ens hem trobat ben acollits.\nHem de dir que també hi eren altres socis del Club, amb un nou record per part d'inscrits de més de 800 participants.\nAra si que la feina està feta i consolidada com organització de la prova cal felicitar per aquest èxit en tota la tasca de promoció del territori.\nPublicat per Club Ciclista Seros a 10:00\nEtiquetes de comentaris: #btt, #clubciclistaseròs, #donantunavolteta, #matinaldebike, #nousterritoris


Noe Ramixvili - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(ka) ნოე რამიშვილი\n5 abril 1881\n7 desembre 1930 (49 anys)\nNoe Ramishvili (georgià ნოე რამიშვილი) amb el nom trasliterat com a Noah o Noi) (1881 - 7 de desembre, 1930) fou un polític georgià i un dels líders de l'ala menxevic del Partit Obrer Socialdemòcrata Rus. També fou conegut en el seu partit amb els malnoms de Pyotr, i Semyonov N.\nEs va unir al PSDTR el 1902 i aviat esdevingué el portaveu més destacat dels menxevics. Després de la Revolució russa de 1917 esdevingué un dels líders del Sovbiet Nacional Georgià i el 22 d'abril de 1918 fou nomenat ministre d'interior de la Federació de Transcaucàsia, formada per Geòrgia, Armènia, i l'Azerbaidjan.\nEl 26 de maig de 1918, Geòrgia esdevingué un estat independent com a República Democràtica de Geòrgia. Ramishvili en fou escollit cap de govern fins que fou substituït pel seu col·laborador, Noe Zhordania el 24 de juny de 1918. En el nou govern, Ramishvili acceptà el càrrec de ministre d'interior. Des de març del 1919, simultanejà els càrrecs de ministre d'educació i de defensa. Fou criticat freqüentment per l'oposició georgiana per la dura repressió que va dur a terme contra les revoltes de camperols de 1918 i 1919; però se'n va sortir en el seu propòsit de prevenir una revolta bolxevic a gran escala. Després que l'Exèrcit Roig invadís Georgia entre febrer i març del 1921, Ramishvili emigrà a França, però continuà conspirant contra les autoritats bolxevics. Patrocinà la preparació de l'aixecament d'agost a Geòrgia de 1924, que fou un fracàs i provocà una forta repressió contra els nobles i intel·lectuals georgians.\nRamishvili fou un dels líders més destacats del moviment antisoviètic Lliga de Prometeu, subvencionada per Polònia. El 1930, fou assassinat a París per un espia bolxevic.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Noe Ramixvili\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Noe_Ramixvili&oldid=18066709»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 gen 2017 a les 11:51.


20/11/2013 - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nLa Fàbrica Rogelio Rojo es vestirà de festa per Sant Eloi\nDesprés de l’èxit de la renovada Festa del Raïm, amb què la vila va rememorar les seves arrels pageses, l’Ajuntament continua potenciant altres celebracions singulars de casa nostra. El cap de setmana del 30 de novembre i l’1 de desembre, Masquefa recordarà els seus orígens industrials amb una festa a l’entorn de la Fàbrica Rogelio…\nTICPer Ajuntament de Masquefa 20/11/2013\nConcert solidari ‘Música contra la Sida’\nEl dissabte 30 de novembre, a partir de les 23.30h, i per commemorar el Dia Internacional de la lluita contra la SIDA, que se celebra l’1 de desembre, el Casal de Joves us proposa una bona manera de fer sentir la nostra veu per tal de lluitar contra una de les malalties més perilloses, i…\nGeneralPer Ajuntament de Masquefa 20/11/2013\nMasquefa té sang: 123 donacions en la campanya solidària\n‘Masquefa té sang!’. Això deia el lema de la campanya. I això van tornar a demostrar divendres els masquefins, que un any més van abocar-se en la jornada solidària de donació de sang organitzada per l’Ajuntament, el Banc de Sang i Teixits de Catalunya i l’Associació de Donants de l’Anoia, amb el suport d’entitats, empreses,…\nMasquefa també diu prou a la violència envers les dones\nL’Ajuntament de Masquefa se sumarà el 25 de novembre al Dia Internacional de l’Eliminació de la Violència envers les Dones amb diverses accions. D’una banda, a l’Ajuntament i al CTC es repartiran llaços violetes en suport a les víctimes de la violència de gènere i per sensibilitzar els ciutadans de la necessitat de posar fi…\nL’Institut Català de les Dones subvenciona amb 1.971 euros el programa municipal ‘Dóna’t una oportunitat’\nL’Institut Català de les Dones –organisme adscrit a la Generalitat de Catalunya- ha concedit a l’Ajuntament de Masquefa una subvenció de 1.971 euros per al desenvolupament del programa municipal ‘Dóna’t una oportunitat’. Aquest programa té com a objectiu principal formar el col·lectiu femení, un dels que topa amb més dificultats a l’hora de trobar feina,…\nL’humor de Reugenio fa riure la Polivalent\n“Saben aquel que diu…?”. La coneguda frase del mític humorista Eugenio va tornar a sentir-se diumenge a Masquefa. Reugenio –sens dubte el millor de tots els qui l’han interpretat des que ens va deixar ara fa onze anys- va fer esclatar de riure les 120 persones que van reunir-se a la Sala Polivalent de la…\nDimarts 26, ‘Els contes de la Tortuga Coloraines’ a la Biblioteca\nLa Biblioteca Municipal de Masquefa acollirà dimarts vinent, dia 26 de novembre, una nova sessió de l’Hora del Conte: ‘Els contes de la Tortuga Coloraines’. Es tracta d’una activitat adreçada a infants de 2 a 6 anys i els seus familiars, i anirà a càrrec de La mama i la padrina. La tortuga Coloraines, que…\nMasquefa se suma al Dia Universal dels Drets de l’Infant\nMasquefa torna a adherir-se aquests dimecres, 20 de novembre, a la commemoració del Dia Universal dels Drets de l’Infant amb una festa al Recinte Rogelio Rojo oberta a tots els infants i els seus familiars. La celebració començarà a 3/4 de 5 de la tarda amb un berenar al pati, i després, a les 5,…


L'autobús urbà de Cambrils inicia el servei de la temporada d'estiu | NacióTarragona\nL'autobús urbà de Cambrils inicia el servei de la temporada d'estiu\nEls nous horaris i recorreguts començaran el 23 de juny\nper Redacció, 18 de juny de 2021 a les 12:05 |\nUna imatge d'arxiu de l'estació d'autobusos de Cambrils | Costadoradaonline.net\nEl bus urbà de Cambrils inicia els horaris de la temporada estival el dimecres 23 de juny. El servei compta amb els diferents recorreguts que circularan durant el dia i que cobriran Llevant-Centre-Ponent.\nLa línia L1, Llevant-Centre, iniciarà el seu recorregut des de les 6 i 10 del matí i acabarà amb la darrera expedició a un quart d'11 de la nit. La línia L2, Centre - Ponent, començarà a tres quarts de 8 del matí des del centre en sentit Ponent i acabarà vora dos quarts de 10 de la nit amb la darrera expedició de tornada al centre. Per últim, la L3 que cobreix les parades dels barris del Centre urbà i l'estació, iniciarà el primer recorregut a les 6 i 20 del matí i finalitzarà la darrera expedició uns 10 minuts abans de les 11 de la nit a la parada del Port.\nEls dimecres al matí, amb motiu del mercadet ambulant, el bus no passarà per les parades Mil·lenari, Passeig Albert i Carles Roig. Alguns horaris no estaran disponibles ni dissabtes ni festiu. Tots els horaris i recorreguts es poden descarregar des d'aquest web. També es podran demanar els horaris en els punts habituals: Ajuntament i equipaments municipals, el Patronat de Turisme, a parades urbanes i als mateixos autobusos. A més als usuaris residents que disposen de la targeta T-BUS se'ls facilitarà la informació via mail.\nObligatorietat de l'ús de la mascareta\nPer tal de preservar la seguretat, s'estableix l'obligatorietat de la mascareta per poder fer ús del transport urbà de Cambrils.\nTargeta T-BUS per als residents\nLa targeta de Cambrils T-BUS per a residents permet fer tants viatges com es vulgui amb els autobusos urbans fins a finals d'any. Es pot obtenir a l'Oficina d'Atenció a la Ciutadania de l'Ajuntament i té un cost de 10 euros anuals.\nmunicipis, temporada d'estiu, Cambrils, autobús urbà


Avui parlem de | Masia d'en Cabanyes\nby Masia on febr. 16, 2022 • Comments Closed\nAquest any es commemoren els quatre-cents anys del naixement del dramaturg i actor francès Jean-Baptiste Poquelin (París,1622 – 1673), més conegut com a Molière, considerat el creador de la comèdia francesa. Va ser popular a la seva època pel revolt que van provocar les seves obres teatrals, molt satíriques amb la societat francesa del moment....\nby Masia on gen. 29, 2022 • Comments Closed\nLa Masia d’en Cabanyes es construeix l’any 1798 com a segona residència de la família Cabanyes i Fuster. S’edifica en els antics terrenys de la “Masia d’en Perellada”, els quals la família Cabanyes havia comprat al marquès de Llupià, l’any 1790. Serà Llorenç Cabanyes i Fuster qui decidirà, després de diverses reformes, enderrocar l’antiga masia i...\nby Masia on gen. 23, 2022 • Comments Closed\nEn aquests dies de fred les vistes des de la Masia d’en Cabanyes ens mostren un paisatge de serenitat, definit pels colors de l’hivern. La mateixa panoràmica que fa més de cinquanta anys Alexandre de Cabanyes reflectí en la seva obra “Vista des del taller de la Masia d’en Cabanyes, hivern”. L’artista va residir a...\nPAISATGE DE MONTSERRAT\nby Masia on des. 19, 2021 • Comments Closed\nDurant els anys que Alexandre de Cabanyes viu a la Masia no només pinta paisatges de Vilanova sinó que va fer campanyes que el porten per diferents punts de la geografia catalana. L’any 1931, fruit d’un d’aquests viatges pinta aquesta magnífica obra. Es tracta de la representació d’un paisatge que molt conegut i distintiu del...\nby Masia on nov. 13, 2021 • Comments Closed\nEl 9 de novembre del 1896 va succeir un dels fets més tràgics de la història de Vilanova i la Geltrú, “L’any dels negats”, en el que un fort temporal de mar va provocar la mort de vint-i-dos pescadors de la vila. De quaranta barques que van sortir a la mar, sols tornaren nou; la...\nGravat d’ENRIC CRISTÒFOR RICART. La façana neoclàssica de la Masia d’en Cabanyes\nPintor, dibuixant i gravador nascut a Vilanova i la Geltrú, va deixar-nos un 2 de novembre de 1893. Des del Centre d’Interpretació del Romanticisme Manuel de Cabanyes. Masia d’en Cabanyes, el recordem amb aquest gravat de la Masia d’En Cabanyes, acompanyant-nos de les paraules de Teresa Costa-Gramunt que a petició de l’Ajuntament de la ciutat...


Shakespeare And Company i les meves manies amb els llibres |\nShakespeare And Company i les meves manies amb els llibres\n4 Juny 2011 by ohlalamavieenrose\t3 comentaris\nSempre m’ha agradat llegir, de petita llegia contes, després van venir el “TBO”, les “Jana”, els llibres d’ “El club de los cinco”, la temporada dels misteriosos assassinats de l’ Agatha Christie… mai he llegit grans obres ni clàssics de la literatura, potser no era el moment o potser no m’agradaven les tapes, no ho sé. El que sí sé, és que aquesta afició ha tingut anades i tornades al llarg de la meva vida, a l’adolescència la vaig abandonar… tenia altres feines i mal de caps, va tornar amb els viatges en tren setmanals quan vaig anar a estudiar a BCN i després va tornar a marxar…. per finalment, tornar fa uns cinc anys. La literatura va tornar a la meva vida per ajudar-me a evadir del que m’estava passant en aquell moment, era l’únic moment que deixava de banda la meva vida per endinsar-me en la dels altres… va ser una teràpia genial…. desde llavors, cada vegada m’he anat enganxant més a les històries sobre el paper i ara són una part indispensable en la meva vida. Fins i tot, me n’he acabat adonant que amb els llibres sóc terriblement maniàtica: sempre compro a la mateixa llibreria, m’agrada anar-hi sola i agafar-me el meu temps, si no porto cap títol a la ment, els meus ulls miren les tapes i si m’atrauen pels colors, dibuixos o foto, llavors vé el títol i després l’argument, si la cosa va bé, llavors miro el tipus de lletra, m’agrada que no sigui ni massa gran ni massa petita i finalment si les tapes són dures, tot i que moltes vegades els compro de tapa tova. Un cop a casa, sempre poso el nom de la llibreria si me’l compro jo o l’ocasió en , com que l’he rebut com pot ser regal de reis, aniversari o sant i la persona que me l’ha regalat, després, el mes i l’any, tot això a llàpis i a la segona pàgina, a la part superior dreta. És clar, amb aquests criteris tan estudiats i professionals alguna vegada la cago però al menys, les tapes són xulíssimes !! Amb tot aquest procediment tan laboriós i romàntic em costa concebre la lectura d’un llibre en una pantalleta per tant, és fàcil entendre que sóc “anti e-Book”, el plaer de tocar el paper, passar pàgina…. en una classe de literatura catalana a la facultat, el professor, ens va fer comprar una edició d’ “el poema de la rosa als llavis ” del Salvat Papasseit en que per passar pàgina, havies de tallar el paper, que era del gruixut, per poder anar llegint, ell ens ho va presentar com desvirgar el llibre, em va encantar aquesta experiència……això és l’autèntic romanticisme de la literatura, no ?\nEn el meu darrer viatge a París a l’abril d’aquest any, vaig tornar a anar de nou a un dels meus llocs preferits a la ciutat de les llums … a la llibreria “Shakespeare and company”, ho vaig descobrir per la guia que vaig comprar de París la llàstima és que hi vagin molts turistes , però és clar, jo també feia de “guiri”. Una estoneta allí, mirant les parets cobertes de llibres, amb piles i piles de llibres a terra, a sobre de taules i amb molts raconets on deixar caure el teu cos per agafar un llibre, et fan volar i al mateix temps, et fa agafar ganes de prendre un racó d’aquell lloc dins la maleta, no em podria imaginar una biblioteca millor!! Llegir et fa sentir lliure per pensar i imaginar. Així que d’un lloc tan especial, trec el nom del racó del meu blog on aniré parlant de les meves lectures, potser alguna us pot atraure, ara que potser després de saber els meus criteris de selecció… no us en fiareu !! Per cert, ni se us acudeixi demanar-me’n cap, NO DEIXO LLIBRES !!! i jo tampoc en demano, me’ls compro o me’ls regalen, que és un dels regals que més feliç em fa.\n3 thoughts on “Shakespeare And Company i les meves manies amb els llibres”\n6 Juny 2011 a les 10:47 am\nXatona…no faig més que veure similituts entre tu i jo!!!\nDeixant de banda que, no tinc massa clar que assemblar-se a mi sigui bò….\nM’encanten els llibres!!\nM’encanta atesorar-los. En tinc muntanyes. (Número impressís) Tot i que no soc tant maniática en quan on els compro…crec que tenim el mateix criteri de sel.lecció!\nAisshh, va va, què llegeixes ara??\n7 Juny 2011 a les 12:18 am\nno has pensat que potser ets tu la que t’assembles a mi ??? sigui com sigui,\nem fa com a il.lusió veure que hi ha algú més que té un criteri de selecció bastant similar al meu 😉\nen quant a què estic llegint ara, doncs mira… m’he decantat per l’Erica Bauersmeister i la seva “La escuela de”, la tapa va ser un amor a primera vista i el cognom de l’escriptora, t’he de dir que em va “molar”, trobo que té molta personalitat,no ? i l’argument té el punt pasteló que buscava…ja en parlaré… me’l vaig comprar dissabte i encara no he llegit massa però pinta bé !!\n7 Juny 2011 a les 8:55 am\nbé…mirat així…potser és millor que jo m’assembli a tu…;P\nDigues que si: Bauermeister! jajajaja, era indicador de trionf des del bressol….jajajaja


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - Comencen les obres de reforma de la Llotja del Tint\nEls treballs tenen un pressupost de 115.900€ i es preveu que s’allarguin durant tres mesos. Aquestes obres permetran convertir la planta de dalt en la seu del Centre d’Estudis Comarcals de Banyoles, i millorar la sala polivalent d’ús compartit que hi ha a la planta baixa. Els treballs inclouen la substitució de tota la coberta de l’edifici, retirant la uralita i fent un tractament de desamiantat. També es millorarà la climatització i la il·luminació de l’edifici i es comprarà mobiliari per condicionar l’espai del Centre d’Estudis Comarcals.\nPrecisament serà el Centre d’Estudis Comarcals qui gestionarà la Llotja del Tint a través del conveni que l’entitat va signar amb l’Ajuntament de Banyoles, en el que se cedia l’espai per a 50 anys. Aquest acord preveu que el Centre d’Estudis estableixi la seva seu a la primera planta de l’equipament, i que la planta baixa continuï com a sala d’actes polivalent d’ús compartit.\nRecordem que fins ara el Centre d’Estudis té la seva seu al primer pis del Museu Arqueològic, després que donés a la ciutat l’edifici de Can Paulí, que ha permès l’ampliació del museu. Com que la previsió és que una propera fase de les obres d’ampliació del museu afecti l’espai que ocupa actualment el Centre es va acordar el trasllat al Tint, que es farà efectiu una vegada acabades les obres.


Catalunya, capdavantera a l’Estat en el sector TIC - MetaData\nCatalunya, capdavantera a l’Estat en el sector TIC\nEl Principat acull a més de 16.700 empreses especialitzades, que donen feina a 129.000 treballadors i generen més de 19 milions d’euros\nRedacció Dimecres, 7 de juliol de 2021 | 09:45h\nCatalunya lidera el sector TIC a l'Estat espanyol amb el 22,1% de les empreses de la indústria | Cedida\nCatalunya és un dels clústers tecnològics més importants d’Europa i la regió líder del sector a l’Estat espanyol. Així ho corrobora el darrer informe El Sector de les TIC a Catalunya desenvolupat per l’Agència per la Competitivitat de l’Empresa (ACCIÓ), que recull com les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) han generat al Principat més de 19.325 milions d’euros durant el 2020, un creixement del 5,5% respecte al 2019.\nD’acord amb ACCIÓ, al territori operen un total de 16.711 empreses tecnològiques, xifra que col·loca Catalunya com la comunitat autònoma capdavantera de l’Estat, amb el 22,1% de companyies en el sector. Aquest lideratge també repercuteix en la creació de feina, ja que l’informe comptabilitza un total de 129.000 treballadors a la indústria, un 3,9% de la població ocupada al Principat. De fet, aquestes dades situen Catalunya com la cinquena regió d’Europa Occidental en matèria de creació de llocs de treball, amb un 4,6% dels oficis del continent.\nBona part de l’èxit del país es troba en la preponderància de la capital com a hub d’innovació. Barcelona és considerada la vuitena millor ciutat tecnològica del món segons Savills Index, la primera que ho és sense ser capital d’un Estat. En aquest sentit, l’informe d’ACCIÓ reconeix la importància que ha tingut la celebració d’esdeveniments d’impacte internacional com el Mobile World Congress, el 4YFN, el Smart City World o l’Integrated Systems Europe, que han col·laborat per convertir la ciutat comtal en la “capital mundial del mòbil”.\nL’estudi de l’agència de competitivitat també remarca el paper que la recerca en tecnologia ha tingut en l’assentament de Barcelona com un centre neuràlgic de les TIC. La creació d'un dels cinc laboratoris europeus de computació avançada al Barcelona Supercomputer Center i la presència d’institucions com el Parc de Recerca Biomèdica o el Sincrotró ALBA han col·laborat en aquest impuls. Així mateix, la UPF, la UAB i la UB es troben entre les 250 millors universitats del món, i el sistema d’educació català ofereix una àmplia oferta de graus, màsters i formacions professionals orientades a les tecnologies de la informació.


Relat "TA-TA-TA-TA-TA-TA-TA-TA!!! (i SHS 181 al 186)"\nInici > detall del relat: TA-TA-TA-TA-TA-TA-TA-TA!!! (i SHS 181 al 186)\nEm vaig despertar, de tan excitat com estava. No pas angoixat per un malson sinó exultant de satisfacció: a cada ràfega queien abatuts molts i molts Pares Noel, pastorets caganers, tions caganers i Reis d'Orient; i parlant de caganers i de reis, també hi havia trencadissa de televisors malastrucs que retransmetien el discurs nadalenc del Borbó. Això sí: l'ase, el bou, les ovelles, els rens i els camells havien resultat indemnes. Quina llàstima, que el despertador calendari encara no mostrés l'anhelat set de gener!\n— Si vols l'arxiu PDF amb els SHS 181 al 186 (enunciats i solucions), fes clic aquí.\nResposta a Montseblanc:[Ofensiu]\nJoan Colom | 02-01-2020\nDona, jo no sóc tan resolutiu com ta mare: sí que moltes vegades m'he imaginat metrallant coses i persones que em cauen malament, que em repugnen o que puc arribar a pensar que no es mereixen seguir vivint, però mai no m'he atrevit a verbalitzar aquestes fantasies. A més, en el relat només em carrego personatges mítics, símbols i objectes. I a sobre, en el súmmum de la prudència, l'acció s'esdevé en un somni. Però també és veritat que amb tanta prudència no arribaríem mai enlloc...\nMa mare fa anys que demana una metralleta i poder entrar al congrés dels diputats amb ella. Jo podria dir que fa broma, però sé que li agradaria fer-ho. També, quan els noticiaris informen d’assassinats d’extrema cruesa, ma mare diu que una ràfega de metralleta sobre l’assassí i ja està. Així que el teu bon relat, curt i dens a la vegada, podríem dir que deu ser compartit per molta gent que està fins als dallonses de tot el consumisme, i repressió, d’aquests dies. I sí, tot arriba, i tot passa, fins que el temps s’atura.\nBon 2020! (que, de moment, encara hi som!)\nJoan Colom | 30-12-2019\nNo sé si serà o no casualitat que l'habitual ironia de SrGarcia s'ha manifestat aquest cop en el dia dels sants innocents, aprofitant la mala llet que traspua el meu relat per picar l'ullet a l'incansable Antonio Mora.\nAl seu torn, l'Antonio recull el guant i, amb tota exquisidesa, obvia parlar de "mala llet" substituint-la per "nivell". Però no en té prou a demostrar que en matèria d'ironia no el guanya ni SrGarcia, sinó que em desmunta el plany final cridant-me a refexionar sobre l'inexorable pas del temps, que afecta per igual a bons i a mals moments. Dit d'una altra manera, no té massa sentit anhelar, perquè tot arribarà... i passarà.\nÉs un punt de vista força peculiar[Ofensiu]\nAntonio Mora Vergés | 29-12-2019 | Valoració: 10\nPersonalment, em va semblar interessant, no li vaig deixar la petició per a publicar-lo perquè el lectors de relats nadalencs, en la seva majoria, encara no tenen el nivell del Joan Colom\nBon any 2020. El dia 7, arribarà i com la resta dels dies acabarà passant.\nConte de nadal[Ofensiu]\nUn conte de nadal ben destructiu.\nPotser el benvolgut Antonio Mora el voldrà per al seu recull de relats nadalencs.


rodapoemes: dijous sant\nEls violers s’allarguen a dins el blau sonor.\nSembren el camp de l’aire de rams i papallones.\nÉs el silenci, taula de radiant blancor\non mengen pans de llum ―llum àzima?― els aromes.\nSol i meravelleres. El cistell dels jardins\nse trenca desmaiat als peus del Dijous Sant.\nEl cel, color de mar, gronxa rems de gesmins\ni barques d’anemones, per blaus d’aire, remant.\nEl campanar, llum rosa, gàbia de falzies,\nconsola ses campanes, tres tulipans de bronze\nvinclats de pena sobre verdes eucaristies\ndel camp voltant. Violers. Sol. Soledat… Les onze…\nUna porta del temple, or i malva, assusta\nel silenci allargat, blanc i blau, de la plaça.\nUn clergue, brills de seda i plata al pit, incrusta\nrectituds de ciprer dins l’aroma que passa.\nDues novícies blanques porten una gibrella\ni el cos brillant d’una hídria, a on les seves mans\nsón grocs canaris plàcids dins un estany. I és bella\nla seva remor d’hàbits dins els silencis blancs.\nEl monument d’anemones i lliris a dins l’ombra\nsembra un capvespre rosa. És l’urna un sol madur.\nEls brulls grocs ―on cresqueren?― semblen dins la penombra\ntestes de monges velles pintant un somni pur.\nmentre ploren les maçoles al campanar ple d’ales…\nBLAI BONET, “El Color”, dins “Poesia completa”, Edicions 1984, Barcelona, 2014\nhídria: Gerra usada en l’antiguitat grecoromana per a contenir aigua. DIEC2\nmaçola: Maça gruixuda de mànec curt. DIEC2\nPublicat per Rodapoemes. Alexandre Planas a 23:53\nEl «significat» només pot ésser comprès si tractem...


La torre de Sant Daniel. És una gran torre de planta ovalada, poca alçada i poderosos murs atalussats que havia estat envoltada per un espectacular fossat del qual encara en queda gairebé la meitat. Situada a una distància de 350 m del castell de Montjuïc, la seva funció era controlar l'accés nord-est; per això disposava d'una bateria de 6-8 canons. Durant el setge de 1808 va quedar molt malmesa, però es va reconstruir urgentment i va tenir un important paper en el setge definitiu de 1809. Encara s'hi observen fileres de les antigues dependències, una petita cisterna, algunes de les troneres i el lloc on estava situat el pont llevad&eiacute;s per accedir a l'interior.\nDades històriques de la torre de Sant Daniel. A W. Bucher, capità del regiment de Westfàlia, explica al seu "Diario del sitio de la Plaza de Gerona en Cataluña" (Madrid, 1814), que "Entonces [19 de juny de 1809] se construyó una batería á la izquierda de la torre de san Luis contra la de san Daniel, y la que estaba por encima de la de san Narciso dirigió su fuego contra la segunda torre. El 21 por la mañana empezaron su fuego estas baterías con tal suceso, que al medio día el enemigo abandonó la torre".\nA "Historia militar de los sitios de Gerona, que comprende particularmente los dos Sitios de 1808 y 1809", el brigadier Guillermo Minali (Girona, 1840), explica que des del 6 de juny al 16 d'agost de 1808 es varen fer diverses reparacions i millores a les defenses que ens dona idea del seu estat i estructura. "En la torre de San Daniel se arregló el terraplen ó emplazamientos alto y bajo, se construyó en el primero por la parte de la torre de San Narciso un trozo de parapeto de 9 pies de alto con su banqueta y dos troneras con mamposteria ordinaria; se colocaron tres esplanadas para cañón, se hizo un repuesto de pólvora a prueba cubierta con tierras, se construyeron barracones con pared de piedra y barro rebozadas con mortero para el alojamiento de la tropa; se arreglaron dos pilares de piedra sillar en la puerta, en la que se colocó un puente levadizo y dos rastrillos, se sacaron del foso todos los escombros, se elevó la contra escarpa y el glacis con piedras y tierra; se construyó una garita, un espaldon de mamposteria ordinaria y una rampa para subir al emplazaiento alto".\n(Ampliar) - Plano de la Torre de San Daniel extramuros dela Plaza de Gerona con el terreno comprehendido dentro de sus límites. 1801. Archivo General Militar de Segovia.\n(Ampliar) - Tropes napleòniques durant els setges de la Guerra del Francès. Enginyer gastador. 1808-1815. Viquipèdia.\n(Ampliar) - El mariscal Charles Pierre François Augereau, duc de Castiglione (1757-1816), qui va signar la capitulació de Girona el 10 de desembre de 1809. Viquipèdia.\n41º 59' 42.6" N\n2º 50' 16.9" E


Caixa Ontinyent s'ha adherit a la línia de crèdits per a pagar el lloguer d'habitatge habitual - VilaWeb\nCaixa Ontinyent s’ha adherit a la línia de crèdits per a pagar el lloguer d’habitatge habitual\nLa línia de microcrèdits avalats i al 0% d’interés per al pagament del lloguer d’habitatge habitual ja està plenament disponible, i els préstecs poden sol·licitar-se per al pagament de la renda de l’habitatge habitual amb caràcter retroactiu des del primer d’abril passat.\nEl Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana espanyol ha informat que Caixa Ontinyent ha formalitzat el contracte d’adhesió a les línies Avals Arrendament amb l’Institut de Crèdit Oficial (ICO). També s’hi han adherit deu entitats financeres més, i el ministeri espera que se n’adheriran més.\nD’aquestes ajudes, d’un import de 600 a 900 euros al mes, es poden beneficiar les persones que hagen vist minvats significativament els ingressos, o a qui hagen acomiadat de la faena durant la crisi del coronavirus o tinguen menors o dependents a càrrec seu. Aquests préstecs cobreixen un màxim de sis mensualitats i el ministeri calcula que se’n podran beneficiar devers 450.000 famílies a tot l’estat.\nCobertura de l’estat\nAquests microcrèdits els sol·licita l’inquilí, que té fins a sis anys per a retornar-los, i excepcionalment quatre anys més, i s’ingressen en el compte de l’arrendador. Els préstecs tenen cobertura total mitjançant l’aval de l’estat, a través de l’ICO, i no impliquen cap mena de despeses ni interés per al sol·licitant.\nLes ajudes formen part del paquet de mesures aprovades pel govern espanyol el primer d’abril passat en matèria d’habitatge per a fer front a la crisi de la covid-19.


ASSOCIACIÓ AULES D'EXTENSIÓ UNIVERSITÀRIA | NOTÍCIES I ACTIVITATS GRUP U\nNotícies i activitats del Grup U\nTot el que necessites saber del Grup U!\nEnhorabona als casats\nEnhorabona als nuvis Fa pocs dies, tot just una setmana després d’iniciar-se el curs 2019 2020, la Mati, companya nostra del Grup U, ens informava que s’havia casat…, estupefacció,...\nTeatre – El gran mercat del mon\nEl gran mercat del mon : Calderón de la Barca va escriure aquest acte sacramental amb una funció estrictamnet litúrgica ,en un context europeu de fortes sacsejades ideològiques. Els personatges ...\nVisita al Macba : Un segle breu\nVisita al Macba : Un secle breu Aquesta presentaciò proposa un recurregut cronològic des de 1929 fins l´actualitat ,posa èmfasi en les presentacions i experències canviants de l´art al llac de...\nVisita LUXE dels Assiris a Alexandre el Gran\nVel ei falli cetero repudiare, quando splendide ea usu, adversarium dissentiunt ne mel. His ei illud volumus. Vel et veniam atomorum referrentur, has simul exerci tibique an. Cu est etiam sanctus pert...\nDinar fi de curs 2018-2019 Grup U\nDinar fi de curs 2019 Titol : Dinar fi de curs 2019 Lloc : Rest. Can Culleretes Direcció : Carrer d´en Quintana Ciutat : Barcelona Com anar-hi : Metro L5 – L3 ( Liceu ) Horaris : Dimarts...\nVisita al Museu de Ciencies Naturals – Museu Blau\nVisita al Museu de Ciencies Naturals Exposició que mostra la presència de la química en el món que ens envolta. Des del nostre propi cos fins a les diverses aplicacions de la química en la vida ...\nExposició Jaume Plensa Jaume Plensa (Barcelona, 1955) es un artista de materiales, sensaciones e ideas. Sus referencias abarcan la literatura ―en especial la poesía―, la música, la religión y ...\nMax Beckmann , Leipzig1884 – Nova York 1950\nVisita Max Beckmann Realitzat en col·laboració amb el Museu Nacional Thyssen-Bornemisza, l’exposició proposa un recorregut temàtic per l’obra de Max Beckmann (Leipzig, 1884-Nova York, ...\nTeatre – Les Dones Sabies de Molière\nLes Dones Sabies de Molière 1672, França. Molière i la Companyia del Rei estrenen una comèdia de costums amb un embolic familiar on s’hi recull l’afany de saber de les dones i posa en evidènc...\n¿ Vida ? o ¿ Teatre ? Charlotte Salomonva tractar de descruire la seva curta vida familiar marcada per l´amor , el sofriment i la mort , que la va portar a refigiar-se en l´art com a via de salvac...\nDinar Nadal 2018 Grup U\nTeatre – Els jocs florals de CanProsa\nEls jocs florals de Can Prosa Descripció / Contingut L´obra denuncia l´idealisme exaltat d´un certamen que s´havia convertit en vehicle propagandístic del nou catalanisme,i posava de manifest la...\nFlames a la frontera – Catalunya i la Gran Guerra\nFlames a la frontera La Gran Guerra va modificar el continent europeu i una part significativa del món. Es va iniciar a l’agost del 1914 i va acabar amb la vida de més de vuit milions de soldats i...\nDinar fi de curs 2017-2018 Grup U\nDinar Nadal 2019 Fitxa tècnica de l’activitat Titol: Dinar fi de curs Lloc: Cafeteria de la Casa de Convalescència Adreça: C/ Sant Antoni Maria Claret 171 Ciutat: Barcelona Com anar-hi : Me...\nXarrada sobre el cafè Sembla que les tribus africanes també utilitzaven cafè des de temps antics per a altres usos, com alimentar els animals o donar vitalitat als guerrers. Per tant, va estendre e...\nLita Cabellut -Retrospectiva\nLita Cabellut -Retrospectiva Lita Cabellut defensa una pintura desvinculada de les directrius que marquen el mercat artístic , lártiste ha de ser totalment lliure perquè només aixi es pot aconsegu...\nDinar Nadal 2017 – Grup U\nDinar Nadal 2019 Fitxa tècnica de l’activitat Titol: Dinar Nadal Lloc: Restaurant Hotel Amrey Sant Pau Adreça: C/ Sant Antoni Maria Claret 173 Ciutat: Barcelona Com anar-hi : Metro: L4 parad...\nVisita casa Bloc


L068 Actividades Inmobiliarias 5.466\nAmpolla (l') 22\nArboç (l') 24\nArgentera (l') 2\nAldea (l') 17\nAleixar (l') 6\nAmetlla De Mar (l') 87\nComunitats Residencials De Cambrils Sl Vila-seca\nRentalmar Apartments Sl Salou Rentalmar (Otras 1)\nDelta Stock's Sa Amposta Delta Stock S. S.a. (Otras 1)\nFamimar 2000 Sl Reus\nF.f. Inmobles Sociedad Limitada. Tarragona\nIberbrisa Internacional Sociedad Limitada. Salou\nAgrupacio De Serveis Sanitaris I Assistencials, Sa Reus\nAlcorax Sl Salou Inmo Consulting (Otras 3)\nConstruccions Ecegin Mediterranea Sociedad Limitada. Cambrils\nTarraco Tour Sl Salou\nAlmacenes Industriales Y Docks Sociedad Limitada Tarragona\nMarganda Xxi Sociedad Limitada Salou\nGerbotrans Logistica Sl Constantí\nFinques Brisasol Sl Salou\nFran Reus Q.g. Sociedad Limitada. Reus\nTrade Center Tarragona Sl Tarragona Tarraco Park (Otras 1)\nEdificaciones Industriales Y Comerciales Sociedad Limitada (extinguida) Santa Oliva\nInversiones Rios Hevia Sociedad Limitada. Torredembarra Rios Hevia (Otras 2)\nFertilizantes Tarragona Sociedad Limitada Tarragona\nIbersol 93 Sl Salou


L'esquerra abertzale demana la retirada dels sumaris contra l'entorn d'ETA amb el suport del PNB\nL'esquerra abertzale ha convocat una manifestació a Bilbao de signe ben diferent a la de Madrid. La manifestació, amb un ampli suport del sector nacionalista, tenia per objectiu demanar la retirada dels sumaris contra l'entorn d'ETA. Era una convocatòria autoritzada i ha transcorregut sense cap incident. L'esquerra "abertzale" es planteja seriosament aquests dies la possibilitat de presentar-se a les municipals. Fins i tot es creu que Batasuna prepara un acte el dia 31 en què podria concretar com estar legalitzada i present a les urnes i amb quina fórmula ho faria possible.\n10/03/2007 - 18.16 Actualitzat 11/03/2007 - 08.18\nEl carrer Autonomia de Bilbao ha estat el punt de trobada d'unes deu mil persones que s'han unit per denunciar i evitar que s'oblidi que hi ha 52 ciutadans vinculats a l'esquerra abertzale processats en l'anomenat macrojudici 18/98 per presumpta vinculació amb ETA. Ha obert la marxa el lema ''a favor dels drets civils i polítics'', que portaven algun dels imputats. S'han volgut sumar a la marxa Arnaldo Otegi i una àmplia representació de Batasuna. També han estat al carrer per denunciar aquest procés altres formacions, com el PNB, EA i Aralar. Durant el recorregut s'han mostrat fotografies dels imputats, però s'ha fet en absolut silenci, sense cap crit ni consigna.\nEls promotors de l'acte creuen que aquest judici demostra que la transició no està tancada encara a tot l'Estat.\nPresència de l'esquerra abertzale a les municipals\nArnaldo Otegi i els dirigents de Batasuna, Joseba Permach i Juan José Petricorena, han estat sorpresos quan sortien d'una assemblea d'uns centenars de simpatitzants de l'esquerra abertzale, feta en secret, a la localitat biscaïna de Santurtzi. La reunió s'hauria convocat per estudiar l'estratègia futura i anar preparant l'acte previst pel dia 31 d'aquest mes al BEC de Barakaldo, on es podria concretar la fórmula per estar presents a les eleccions municipals. Tampoc no es descarta que la trobada hagi servit per transmetre a les bases algun missatge d'ETA.


Inici > Preinscripció\nNo dubteu en contactar amb el coordinador del màster, Ignacio Echevarrieta, si voleu més informació al respecte (iechevarrieta@cen.upc.edu )\nTot aquell que es vulgui pre-inscriure al màster haurà de fer-ho entre el dia 1 de gener i el 21 de juny del 2019, a través de l’aplicació web que te la Universitat Politècnica de Catalunya per fer-ho. Es pot accedir a l’aplicació web a través del següent link: Aplicatiu preinscripció .\nLa descripció de com fer la preinscripció es pot consultar al següent link: Ajuda preinscripció .\nSource URL: https://www.fnb.upc.edu/content/preinscripci%C3%B3?qt-mem=4


11 fets de cua espessa sobre esquirols grisos orientals - Article\n11 Fets de cua espessa sobre esquirols grisos orientals\nSi viviu als Estats Units, probablement estigueu envoltat d’aquests rosegadors grisos. Però, quant en sabeu realment sobre les criatures que es passegen pel jardí del darrere?\n1. Esquirols es poden entrenar.\nA l’hora de filmarWilly Wonka i la fàbrica de xocolata,Tim Burton volia que la seva escena d'esquirol fos el més realista possible. Com a resultat, va utilitzar animals vius en lloc de CGI i va portar l’entrenador d’animals Steve Vedmore per barallar els esquirols. Van trigar uns deu mesos a entrenar i filmar els animals en acció. Amb un sistema de recompensa de gla, l'entrenador va ser capaç de transformar els esquirols en petits actors peluts.\nPer descomptat, hi va haver algunes dificultats. 'De vegades se't demana que facis el gairebé impossible', va dir Vedmore. 'L'ajudant de direcció volia que mantinguéssim perfectament un esquirol en un moment donat, però no ho fan. Estan constantment mirant al seu voltant i buscant.\n2. Són amagats quan amaguen els fruits secs ...\nEls esquirols són secrets, enganyosos i desconfiats quan es tracta del seu preuat gla. Els animals recelen quan enterren el menjar i, de vegades, només pretenen ocultar-los si sospiten que els vigilen. Els paranoics acumuladors desenterraran i tornaran a amagar els seus aperitius diverses vegades per intentar llençar els lladres potencials.\nEls rosegadors intel·ligents també discernixen en quines glans mengen i en què enterren. Les glans de roure vermell són riques en greixos i broten tard, de manera que són els candidats ideals per a l’emmagatzematge a l’hivern. Les glans de roure blanc són menys nutritives i germinen abans, de manera que sovint es consumeixen immediatament.\n3. ... I normalment els troben\nDes de fa temps es creia que els esquirols obliden els seus amagatalls i es veuen obligats a confiar en l’olor per recuperar-los. Totes les glans encara perdudes tindrien la possibilitat de convertir-se en arbres. Aquesta idea errònia es va provar en un estudi del 1990 a la Universitat de Princeton. Els investigadors van permetre que els esquirols amaguessin les avellanes en una zona exterior. Després de diversos dies, els animals van ser alliberats per trobar els seus fruits secs, així com les glans ocultes d'altres. Els subjectes eren molt més capaços de trobar els seus propis fruits secs, cosa que va demostrar que, tot i que els esquirols poden trobar menjar a través de l’olor, la memòria és un mètode més eficaç. [PDF]\nEl vídeo anterior mostra una prova potencialment més convincent: tot i que la bellota es troba dins del seu rang d’olor, el subjecte de la prova de l’esquirol tria contínuament la tassa buida on hi havia la bellota.\n4. Els parents criaran esquirols orfes.\nS'ha observat que els esquirols tenen un comportament altruista i de vegades adopten un cadell d'esquirol que ho necessita. Mitjançant l’observació i l’anàlisi d’ADN, els científics han descobert que els esquirols de vegades tenen al seu niu bebès que no són propis. Tot i ser criatures solitàries, els esquirols criaran nadons orfes si poden determinar que el cadell està estretament emparentat.\n5. Bob Ross en tenia una com a mascota.\nA Bob Ross li encantaven els animals i fins i tot tenia un esquirol de companyia anomenat Peapod. El petit animal acompanyava de tant en tant a Ross al plató.\n6. No se’ls pot colar.\nLa vista dels esquirols ésbé-poden veure sobre una persona amb daltonisme i vermell-verd. El seu talent real és que la seva visió perifèrica és tan bona com la seva visió focal. Això vol dir que no necessiten girar el cap per veure què passa al seu voltant. Els animals també veuen el món a través de lents de color groc pàl·lid, que ajuden a reduir l’enlluernament.\n7. Els gats no tenen res als esquirols.\nPodeu pensar que els gats són bons per aterrar de peus, però els esquirols poden caure des d’altures vertiginoses sense esgarrapar-los. Són criatures arbòries, és a dir, passen la major part del temps als arbres. El que puja ha de caure i els petits animals han desenvolupat una manera especial de sobreviure caient d’un arbre, en cas que jutgin malament la força d’una branca. En estendre el cos i bufar les cues, els esquirols poden agafar més aire i frenar la seva caiguda.\nPer si això fos poc, els esquirols també poden ronronar. Després que un nadó d’esquirol caigués del seu niu a Mississippi, un feliç gat el va adoptar. El petit impostor va aprendre a ronronar com un gatet.\n8. Els seus moviments de cua envien un missatge.\nEls esquirols utilitzen la cua espessa per diversos motius. La manta incorporada els manté calents a l’hivern i proporciona ombra a l’estiu. Les cues també funcionen com a mitjà de comunicació eficaç: si veieu un esquirol assegut quiet però movent la cua, envien un missatge. La idea general és: 'Mantingueu-vos allunyats' Quan està molesta o desconfiada dels depredadors, la cua funciona per advertir els altres de la zona de perill. També s’utilitza com a advertència territorial per mantenir altres esquirols allunyats del seu preuat subministrament de gla.\n9. Els esquirols poden viure per veure els seus vint anys.\nEls esquirols viuen molt de temps. A la natura, la seva vida útil és d’uns 12 anys (suposant que res no els menja). En captivitat, poden sobreviure fins als 20 anys. En comparació, les esquirols orientals poden arribar a tenir vuit anys, però la majoria no arriben al tercer aniversari.\n10. La carn apareix (de tant en tant) al menú.\nMolts veuen l’esquirol com un herbívor adorable que viu amb una dieta estable de glans. En realitat, els esquirols són omnívors i menjaran carn a mesura que estiguin disponibles. A la primavera i estiu, els esquirols incorporaran insectes i ous robats a la seva dieta. Els carronyers també mengen ocasionalment matances per carretera o ocells morts amb què es troben. A l’hivern, el gel de vegades evitarà que els esquirols arribin al seu amagatall de glans, de manera que qui els podria culpar per ser una mica creatius?\n11. Fan nius\nEls esquirols són coneguts pels seus caus a les cavitats dels arbres, però de vegades treuen una pàgina del manual dels ocells i construeixen un niu. Els nius d’aspecte gruixut estan fets amb branquetes, fulles i molsa. De vegades, afegeixen un toc amb embolcalls de paper o dolços. L’interior està folrat d’herba i fulles suaus per amortir els seus nadons.\nMalgrat la seva aparença, els nius d’esquirol són en realitat força resistents. 'Des del terra, la majoria dels nius de fulles semblen petits i fràgils, tot i que un examen més detallat demostra que no són ni tan fràgils com semblen', diu el biòleg Durward Allen. 'En diverses ocasions després de la pluja, vaig desallotjar un esquirol i vaig trobar que el seu niu era sec i càlid'.\nBONUS: podeu enviar al vostre amic un esquirol-gram.\nSi teniu un amic a punt de fer 21 anys, és possible que vulgueu advertir-los sobre els perills de l’alcohol. Per sort, Penn State ha creat un adorable PSA amb esquirols en barrets d’aniversari. Podeu trobar la targeta electrònica d’aniversari amb precaució aquí (advertència: hi ha so).\n20 coses que potser no sabríeu sobre Estimo la Lucy\nquin va ser el miracle sobre el gel\nper què tinc calfreds per la columna vertebral?


Rutes BTT – Ca l’Oliva\nRuta d’Agramunt al Molí de Preixens\nIn: Què pots fer, Rutes BTT\nLa ruta parteix de l’antic escortxador d’Agramunt i recòrrer una part del centre històric d’Agramunt i agafa la carretera principal que va cap a Balaguer fins abans d’arribar a Preixens que trenca a la dreta per anar a trobar l’anti Molí de Preixens, al costat del Riu Sió, passarem per un petit pontet. La ruta és recomanable fer-la amb BTT. Powered by Wikiloc Read More →


8.1.7 Compatibilitat entre disc i unitat / 8.1 CD i DVD enregistrables / Capítol 8: Discs òptics / Directrius per a la producció i preservació d'objectes d'àudio digital (TC04) / Preservació digital / Professionals / Inici - Biblioteca de Catalunya\nEts a: Inici / Professionals / Preservació digital / Directrius per a la producció i preservació d'objectes d'àudio digital (TC04) / Capítol 8: Discs òptics / 8.1 CD i DVD enregistrables / 8.1.7 Compatibilitat entre disc i unitat\n8.1.7 Compatibilitat entre disc i unitat\n8.1.7.1 La compatibilitat entre discs i unitats pot ben ser un problema a l’hora de enregistrar dades en CD i DVD enregistrables i reenregistrables. Sovint es dóna el cas que certs discs produïts en una unitat en particular poden generar còpies de qualitat molt pobra o il·legibles en altres unitats. Certes proves sobre aquest tema han posat de manifest que aquest tipus d'error pot ser molt freqüent; el projecte de l'Organització Internacional d'Estàndards ISO N178 Imatgeria electrònica - Classificació i verificació de la informació emmagatzemada en suport òptics podria resoldre el problema específic de la compatibilitat entre unitats.\n8.1.7.2 La raó dels mals resultats pot estar relacionada amb una sèrie de factors. Els primers enregistradors no tenen una potència de làser suficient per a calibrar-se per als tipus de discs que aparegueren posteriorment; certes unitats dissenyades per a la lectura/escriptura de discs basats en colorants no poden escriure —i sovint tampoc llegir— els discs de tipus reenregistrable (RW); problemes de programari, envelliment dels components (en particular els làsers), o implementacions particulars poden produir resultats inadequats; la informació de calibratge codificada en el substrat de policarbonat2 podria no ser necessàriament exacta. Però fins i tot tenint en compte aquestes qüestions, un nombre significatiu d'errors només s'expliquen com a incompatibilitats tècniques. L'aplicació per part del fabricant d’un estàndard de lectura de disc lleugerament modificat, així com la variació en la qualitat dels discs pot provocar situacions on una combinació particular de disc i unitat resulti prou incompatible per a generar errors en discs d’una marca o lot específics.\n8.1.7.3 Per a garantir que les unitats i els discs siguin compatibles, es recomana comprovar la idoneïtat de la unitat en qüestió amb una àmplia gamma de marques de discs fiables i de bona reputació. Convindrà també analitzar els discs enregistrats per determinar els nivells d'error. Tot això es discuteix en les seccions següents.\n2 Codi ATIP, Absolute Time in Pregroove. (n. dels t.)


On es troben les cireres més cares del món? - El Gourmet CatalàOn es troben les cireres més cares del món? - El Gourmet Català\nOn es troben les cireres més cares del món?\nEls amants de les cireres comencen a buscar-les a la primavera tot just comença el mes d’abril. Però ser dels primers en tastar-les té un preu que no deixa indiferent a ningú. Què us sembla pagar 65 euros el quilo de cireres? Doncs aquest és el preu de les cireres més cares del món que es venen en el mes d’abril a casa nostra. Si, no hem de sortir de Catalunya per trobar-les.\nA Lleida s’hi cullen les cireres més cares del món\nAixí és. L’empresa SAT Edoa ubicada a Almacelles, un municipi del Segrià està especialitzada en el cultiu de cireres i té en el seu aparador, les més cares del món. Es tracta de l’anomenada Cherries Galmour que es produeixen en un hivernacle mitjançant una producció integrada, Global Gap. A més té un procés de cultiu ecològic i assoleix una de les mides de cireres més grans.\nTot i ser cultivades a Lleida, els grans consumidors en són els Emirats Àrabs. Per una banda les prefereixen per ser les primeres en arribar ja que les esperen com aigua de maig, i per l’altra, perquè són més grans que la resta.\nAra bé, ser el primer en menjar cireres no és barat. El preu en que surten les Cherries Glamour al mercat en el mes de març són 65 euros el quilo.\nEls tipus de cireres més habituals a Catalunya\nAra ens fixarem amb la resta de cireres que consumim a Catalunya. Són aquestes:\nEarly lory: És primerenca, dura i saborosa\nBurlat: És primerenca i conté poc sucre\nPrime Giant: Especial pel excel·lent sabor\nStark Hardy giant: És la més resistent durant el cultiu\nBing: és saborosa però no la més escollida per ser poc resistent al camp\nVan: Coneguda sobretot pel seu cultiu a Torrelles\nSweetheart: Són de les últimes en arribar.


Taller mecànic i pneumàtics a Falset\nInici » Taller mecànic i pneumàtics a Falset\nTaller mecànic i pneumàtics a Falset, Taller Jope va ser fundat l'any 1978. Inicialment el taller estava situat al carrer Sant Marcel nº 10, dedicant-se a la reparació i venda de vehicles. L'any 1985 es va traslladar a la carretera de Móra, lloc on actualment estem situats, ampliant el negoci a altres àrees sempre vinculades a l'automòbil: planxa, pintura i pneumàtics.\nTelèfon: 977 830 310\nTelèfon: 977 830 385\nTelèfon: 698 229 668\nDe dilluns a divendres 8,30 a 13 / 15 a 19h\nDe dilluns a divendres 7,30 a 13 / 15 a 18h


- Històries del Rock\t16/11/2016 Sant Quirze present a la manifestació del 13N en defensa de les institucions catalanes\tMilers de persones, unes 80.000 segons la Guàrdia Urbana, van omplir diumenge l’avinguda Maria Cristina de Barcelona per manifestar-se en contra de la judicialització de la política i per defensar les institucions catalanes.\nLa concentració, convocada per l’Assemblea Nacional Catalana (ANC), Òmnium Cultural i l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), va comptar amb la presència d’una delegació santquirzenca encapçalada per l’alcaldessa Elisabeth Oliveras, qui va ser-hi present a l’escenari principal junt amb altres càrrecs electes.\nLa jornada es va centrar en la defensa de la democràcia i de les institucions catalanes davant dels diferents processos judicials iniciats. Segons fonts de l’AMI, actualment hi ha 13 casos penals oberts contra càrrecs electes i més de 300 denúncies interposades a ajuntaments per aspectes relacionats amb el procés d’independència.\nL’ANC de Sant Quirze va facilitar el trasllat fins al punt de la manifestació a Barcelona, amb dos autocars que van sortir puntuals a les 10 del matí del parc de les Morisques.


L'equip de govern posposa l'aprovació dels sous dels edils\nImatge del Ple de l'Ajuntament de Palamós celebrat ahir.\nEl Ple de l'Ajuntament de Palamós va deixar damunt la taula, ahir a la nit, la proposta d'aprovació del regim de retribucions i indemnitzacions dels regidors i regidores de la Corporació. L'equip de govern d'Esquerra Republicana de Catalunya, que té majoria absoluta en el plenari, va prendre aquesta decisió en saber que els grups de l'oposició no donaven suport a la proposta, i obrirà ara una ronda de negociació.\nAixí ho explicava l'alcalde de Palamós, Lluís Puig, després del Ple.\nPuig va dir que van tenir coneixement de la posició dels grups de l'oposició municipal, pocs minuts abans de començar el Ple extraordinari. L'alcalde de Palamós va valorar així la proposta de retribucions que volien presentar al plenari.\nEl govern municipal de Palamós renegociarà ara la qüestió de les retribucions i indemnitzacions amb la resta de grups, i ho tornarà a portar al Ple. Encara no està clar si serà en un altre extraordinari, o en la sessió ordinària prevista pel 30 de juliol.\nAhir el Ple sí que va aprovar la dotació econòmica que tindran els grups municipals i que serà de 200 euros per grup i mes, i de 15 euros mensuals per cada regidor. Les quantitats es redueixen en relació a les de l'anterior mandat, que eren de 300 i 25 euros, respectivament. La proposta va tenir el vot en contra de la CUP i l'abstenció de Ciutadans.\n09/07/2019 - Política Primera reunió del nou Ple municipal, després de la seva constitució\n08/07/2015 - Societat El vot del PP permet aprovar els sous dels regidors.


Bélgica - El medallón de la victoria, 1914/1918, Paul du Bois - Medalla - 1919 - Catawiki\nBélgica - El medallón de la victoria, 1914/1918, Paul du Bois - Medalla - 1919\nNúmero de referencia del lote 33616347\n55 € Pujador 8946\n45 € Pujador 8946\n40 € Pujador 1911\n38 € Pujador 8946\n33 € Pujador 1911\n28 € Pujador 6532\nEl medallón de la victoria, 1914/1918, Paul du Bois\nRare Medal Bronze,Signed by Belgian sculptor in bronze. ( Paul du bois (1859– 1938)\n-Original with ribbon/pin.\n-The victory medal ,was set at R.D of 15 July 1919 and was awarded to all those who served in the mobilized Belgian Army who fought between 1 August 1914 and 11 November 1918.\n-Text;la crande cularrepuor la civilesation – the great war to civilization\n-Later of this same kind also to the African campaign,members fleet,etc....\n-This is in bronze, worn ,drawn by paul du bois.\n-Ribbon,worn but good condition,with pin (may be washed sometimes).\n--2nd medal ;rainbow colour ;Austrian-Hungarian 1914/1918.\n-Text pro deo et patria (for god and homeland)with original ribbon,ww1 1918,awarded to fellow fighters,courage to soldiers and civilians,silver colour\nMiembro de Catawiki desde 26 marzo 2015, ha recibido un total de 31 valoraciones (30 en los últimos 12 meses)\nRecibido, todo perfecto, muchísimas gracias John.\nAntiguo8 2 abril 2020


Fem que les Universitats funcionin - Units per Avançar\n02-12 UniversitatsAlbert Pellejero Gacia2021-01-25T18:21:10+00:00\nFem que les Universitats funcionin\nTreballem per una formació adaptada a les necessitats futures i a les demandes del mercat laboral. Per fer-ho, és necessari incrementar els recursos, tant públics com privats, per així oferir un currículum acadèmic en consonància als reptes que se’ns plantegen. Tot plegat, establint una àmplia política de beques que premiï l’esforç i l’excel·lència i unes taxes universitàries que garanteixin l’accés universal.\nTreballem per incrementar els recursos per al bon desenvolupament de l’activitat universitària i de la formació professional.\nTreballem per adaptar l’oferta universitària i de cicles a la demanda laboral present i futura, oferint un currículum acadèmic en consonància.\nTreballem per impulsar una major participació de les empreses en la formació de les persones.\nTreballem per augmentar les beques, primant l’esforç i l’excel·lència.\nUniversitats amb prestigi internacional\nA Units per Avançar creiem que la persona ha de ser el centre de l’acció política. El desenvolupament personal, la formació i l’educació són cabdals per la projecció professional que atorguen, però, també, a nivell intern de l’individu.\nLes universitats catalanes gaudeixen d’un prestigi general (a Catalunya són la institució que més confiança genera en la ciutadania) i són competitives i de qualitat, ja que diverses apareixen en els rànquings entre les millors universitats europees i tenen projecció internacional.\nAgilitat i flexibilitat, prioritats essencials\nL’èxit del teixit universitari català és fruit de polítiques pensades per a un entorn que ja és més proper al passat i gràcies a la bona voluntat dels professionals implicats a tots nivells. Davant dels canvis que se’ns presenten, cal abandonar polítiques antigues i dedicar-hi de noves que s’adaptin correctament al context actual. És urgent aportar noves energies a idear bones estratègies en el camp universitari i en la promoció de la recerca.\nLa demanda laboral dels pròxims deu anys serà quantitativament i qualitativament molt diferent de l’actual. La necessitat de ser àgil i flexible esdevé una prioritat essencial i caldrà trobar combinacions que permetin la incorporació temporal de coneixements i persones, a la vegada que s’inverteixi en les capacitats avui existents per facilitat la seva posada al dia.\nAcompanyament empresarial durant el procés educatiu\nPodem dotar a les universitats i centres de formació de recursos econòmics suficients mitjançant els pressupostos, però també gràcies a les entitats privades. A Units considerem que la cooperació equilibrada entre societat civil, mercat/empresa i Estat és clau per a solucionar els desafiaments que el nostre país ha d’afrontar.\nLa contribució del món empresarial a l’educació superior i a la formació professional no només s’ha de reduir al finançament, sinó també a ser coactors en les darreres etapes del procés formatiu. Per això, desenvoluparem la Formació Professional Dual en tots els cicles superiors, com les pràctiques obligatòries en tots els currículums universitaris. D’aquesta manera, els alumnes tindran a l’abast una formació més adient a les necessitats amb què es trobaran en el món laboral i, a la vegada, les empreses trobaran persones amb les capacitats adequades.\nInnovació i emprenedoria gràcies a una universitat de qualitat\nUna societat amb persones preparades és competitiva i eficient, genera emprenedors i innova. Una bona formació superior és una de les eines més importants per assolir-ho. I, per formar persones capaces, la universitat té un paper essencial. Però no només la universitat, sinó també els diferents graus de formació professional i les empreses. Aplicant polítiques universitàries que millorin l’estat actual dels centres i atorgant els recursos necessaris, Catalunya podrà continuar gaudint de bones universitats i seguir gaudint d’un paper capdavanter en el desenvolupament d’Espanya i d’Europa.


Salut estudia que el Camp Nou i la Sagrada Família siguin punts de vacunació en la fase general\nper Anna Corbatera / ACN 09/02/2021 11:00h | Actualitzat a 09/02/2021 17:06h\nSalut estudia també que el Camp Nou i la Sagrada Família siguin punts de vacunació en la fase general| Catalunya Diari\nEl secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon, ha assegurat que els docents entren en la fase de vacunació del personal essencial, que s'enceta aquest dimarts amb farmacèutics i fisioterapeutes, entre d'altres. Així, ha afirmat que els docents seran vacunats «al llarg dels propers tres mesos». «Però hem d'entendre que no tots poden ser el primer dia», ha dit a Catalunya Ràdio.\nEl Camp Nou i la Sagrada Família, possibles punts de vacunació\nD'altra banda, ha explicat que s'han fet gestions perquè el Camp Nou sigui un dels punts de vacunació en la fase general i ha afegit que es busquen llocs «emblemàtics» per enviar el missatge de la importància de la vacunació. Ha expressat el seu desig que la Sagrada Família sigui un d'aquests espais, tot i que ha afirmat que no s'ha iniciat cap gestió. Un altre dels espais que ha mencionat Argimon ha estat la Sala Oval del Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC).\nTot i això, ha reconegut que aquests espais serien per a la fase general i no en el curt termini, ja que ha insistit que ara «falten vacunes». Segons el secretarien, farien falta uns dos milions de vaccins més mensuals.\nCatalunya ha administrat la vacuna contra el coronavirus a un total de 197.728 persones des que va començar la campanya. A més, 130.968 persones ja n'han rebut la segona dosi: en total se n'han subministrat 1.191 en un dia.\nI mentre es reprèn la vacunació, sembla que la tercera onada de la Covid continua retrocedint a poc a poc. Catalunya ha registrat fins aquest dimarts 524.723 casos confirmats acumulats de coronavirus (487.096 amb PCR o test d'antígens), 1.892 més que en el recompte de diumenge, segons ha informat el Departament de Salut. La xifra total de morts se situa en 19.885, la qual cosa representa 89 més que dilluns: 12.422 a hospitals o centres sociosanitaris, 4.525 a residències, 1.106 a domicilis i 1.832 que no són classificables per falta d'informació. A les residències de gent gran fins ara 32.142 persones han donat positiu, de les quals 8.587 han mort i 93 actualment es troben ingressades.\nQuant als pacients que actualment estan ingressats, la xifra se situa en 2.528, fet que suposa 107 menys que en l'últim recompte. Així mateix, un total de 688 pacients es troben a les unitats de vigilància intensiva (UCI) de centres públics i privats, sis menys que en el registre de dilluns.\nLa velocitat de reproducció de la malaltia (Rt) ha baixat fins a 0,84, i el percentatge de positivitat dels tests d'antígens i PCR se situa en el 5,82%, mentre que la incidència acumulada dels darrers 14 dies és de 466,42 per cada 100.000 habitants. La taxa del risc de rebrot ha baixat: dilluns va arribar a 405, i aquest dimarts se situa en 378.


La Lliga de Vilanova, també ajornada fins després de les festes de Nadal - elPrimer.cat\nLa Lliga es va aturar el març passat, quan va esclatar la pandèmia // G.M.CH.\nL’Associació de Futbol Sala Casernes Vilanova ha ajornat l’inici de la Lliga 2020/2021 fins al gener de l’any que ve, una vegada hagin passat les festes de Nadal. Així ho va anunciar ahir en un comunicat.\nEls organitzadors de la Lliga de futbol sala de la capital del Garraf no han tingut més remei que prendre aquesta decisió davant les restriccions marcades per la Generalitat arran de la segona onada de contagis en la crisi del coronavirus.\nEn el mateix comunicat, l’associació indica que estudiarà uns formats de competició, tant de Lliga com de Copa, adequats als mesos en què disposi de pistes on pugui rodar la pilota.\nAixò dependrà de l’evolució de la pandèmia i del que dicti l’Ajuntament, el titular de les instal·lacions on, habitualment, es disputen els partits en el futbol sala vilanoví.\nEl comitè organitzador es compromet a seguir els protocols sanitaris pertinents quan pugui posar en marxa la competició.\nRelacionatsAssociació Futbol Sala CasernesFutsalLliga Futbol Sala Vilanovaportada


Primer Story Time – Afa Tecnos\nPrimer Story Time\nPublicat el 21-03-2012 23-02-2018 per AmpaTecnos\nAquest divendres 23 de març estrenem l’espai STORY TIME organitzat per l’AMPA amb el conte “The very hungry caterpillar“.\nSerà a les 5.15 de la tarda a la Sala d’Actes de l’escola i està previst que duri fins a les 6 de la tarda.\nEs tracta de passar una bona estona escoltant un conte explicat en anglès a càrrec de professorat de l’International House.\nL’activitat està pensada per a alumnes de Parvulari i fins a Cicle Inicial de Primària, si bé tothom hi és convidat: nens, nenes i acompanyants.\nMés informació a: http://www.tecnos.cat/pdfs/The_very_hungry_caterpillar.pdf\nPublicat a Comissió idiomesEtiquetat curs 2011-2012, idiomesDeixa un comentari\n← Treskatecnos, ha fet el primer cim!\nXerrada “Relacions entre germans” →


Le Brévedent - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n49° 13′ 41″ N, 0° 18′ 14″ E / 49.2281°N,0.3039°E / 49.2281; 0.3039Coord.: 49° 13′ 41″ N, 0° 18′ 14″ E / 49.2281°N,0.3039°E / 49.2281; 0.3039\nLe Brévedent és un municipi francès, situat al departament de Calvados i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 148 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Le Brévedent era de 148 persones. Hi havia 52 famílies de les quals 12 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills i 24 parelles amb fills.\nEl 2007 hi havia 191 habitatges, 57 eren l'habitatge principal de la família, 121 eren segones residències i 13 estaven desocupats. 75 eren cases i 6 eren apartaments. Dels 57 habitatges principals, 37 estaven ocupats pels seus propietaris, 16 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 4 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 4 en tenien dues, 9 en tenien tres, 10 en tenien quatre i 33 en tenien cinc o més. 54 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 36 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Le Brévedent el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 91 persones, 70 eren actives i 21 eren inactives. De les 70 persones actives 62 estaven ocupades (37 homes i 25 dones) i 8 estaven aturades (3 homes i 5 dones). De les 21 persones inactives 2 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 13 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Le Brévedent hi havia 55 unitats fiscals que integraven 154 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 18.545 €.\nDels 14 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de construcció, 2 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 4 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa immobiliària, 4 d'empreses de serveis i 1 d'una empresa classificada com a "altres activitats de serveis".\nL'any 2000 a Le Brévedent hi havia 8 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 305 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Le Brévedent\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Le Brévedent a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Le Brévedent a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Le_Brévedent&oldid=28234615»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 set 2021 a les 13:40.