202 morts a les carreteres a l'estiu de la Covid\nL'agost també tanca amb el menor nombre de morts, 88, 10 menys que el 2019\nEl nombre de desplaçaments al juliol i l'agost també ha descendit, concretament un 9,18% menys que l'any passat\nMadrid - Dijous, 03/09/2020 - 13:38\nL’estiu ha tancat a les carreteres interurbanes amb 202 morts en 185 accidents mortals de trànsit, 13 menys que el 2019 (-6%), en dos mesos atípics amb un menor nombre de desplaçaments a causa de la pandèmia del coronavirus, en concret un 9,18% menys que el juliol i l’agost de l’any passat.\nEl ministre de l’Interior, Fernando Grande-Marlaska, i el director general de Trànsit, Pere Navarro, han presentat el balanç d’un estiu en què s’han produït 82,8 milions de desplaçaments, 8,4 milions menys que l’anterior.\n«Mai hi ha hagut un estiu amb menys morts en la sèrie històrica», ha destacat el ministre, que no obstant, ha advertit que les xifres de morts a les carreteres «mai són bones».\nL’agost amb menys sinistralitat\nSegons el balanç d’aquest estiu, al juliol se’n van registrar 114 de morts, tres menys que el juliol de l’any passat. Els dies amb més morts van ser el 5 juliol (10). Quant a l’agost, hi va haver 88 morts, davant els 98 del 2019. El dia més sinistre va ser el 22 d’agost, amb 8 de morts, tot i que aquest mes hi va haver dos dies sense víctimes mortals. «És l’agost amb menys morts de la sèrie històrica», ha remarcat el ministre.\nUna dona mor al xocar el cotxe en el què viatjava contra un camió a Castellolí (Barcelona)\nTemes: Coronavirus Carreteres DGT ( Direcció General de Trànsit )


Publicat el Dimecres, 05 abril 2017 17:49\nLa pel·lícula El vuelo de la paloma, protagonitzada per Ana Belén, es projecta dijous 6 d'abril a les 20h a la Filmoteca de Catalunya en motiu de l'homenatge que li ret l’Acadèmia del Cinema Català en col·laboració amb l'Academia del Cine Español i la Filmoteca.\nPublicat el Dimecres, 05 abril 2017 15:44\nEl circuit, impulsat per l’Acadèmia del Cinema Català, compta amb el suport del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i de les quatre diputacions.\nPublicat el Dimecres, 05 abril 2017 14:58\nEl director de cinema i productor, president de PAC Albert Serra i l'actriu Emma Vilarasau obtenen el Premi Nacional de Cultura 2017, juntament amb nou altres premiats, entre el que s'hi troben Hèctor Parra o Raimon.\nPublicat el Dimecres, 05 abril 2017 10:00\nCarles Bosch, membre de l'ACC i guanyador del Premi Gaudí a la millor pel·lícula documental per Bicicleta, cullera, poma i Lastor Media (Les Amigues de l'Àgata, El rei borni) inicien una campanya de Verkami per finançar el seu nou projecte: Petitet, Rumba pa' ti.\nPresentació del "Pla estratègic de suport a l'audiovisual català"\nPublicat el Dilluns, 03 abril 2017 18:38\nEl nou pla estratègic 2017-2020 és una nova eina del Departament de Cultura per adequar les polítiques públiques a la realitat del sector.\nEl productor musical Sergio Gassmann busca nou projecte\nPublicat el Dilluns, 03 abril 2017 18:18\nEl compositor Sergio Gassmann, membre de l'ACC, busca un curtmetratge o llargmetratge per ser el seu productor musical.\n4a edició dels Premis Platino del Cinema Iberoamericà\nL’Acadèmia del Cinema Català convoca Eleccions per escollir Junta Directiva\nL’Acadèmia del Cinema Català ret homenatge a Ana Belén, Goya d’Honor 2017\nPàgina 63 de 248


Mercadona obri un nou supermercat en Oiartzun (Guipuzkoa) - Mercadona\nEn la fase de construcció han participat 73 proveïdors, que han donat ocupació a 182 persones durant la fase d'obra\nMercadona ha inaugurat avui un nou supermercat en Oiartzun (Guipuzkoa), concretament en el carrer Elbarrena, número 1. La companyia ha invertit 1,5 milions d'euros en aquest establiment, en la construcció del qual i engegada han participat 73 proveïdors, que han donat ocupació a 182 persones durant la fase d'obra.\nPer la seua sala de vendes d'1.500 metres quadrats, s'estenen les seccions habituals de Mercadona: carnisseria, xarcuteria, perfumeria, alimentació envasada, begudes i drogueria. Però també destaquen les renovades seccions de productes frescos, com la peixateria, que ofereix peix directe de llotja; el forn a orri, i la secció de fruita i verdura, en la qual s'aposta pels productes frescos de proximitat. A més, l'establiment compta amb zones de descans, vestuaris i una sala destinada a la formació contínua dels 40 treballadors que conformen la plantilla.\nNou supermercat de Mercadona a Oiartzun, Guipuzkoa.\nEl supermercat obri de dilluns a dissabte, de 9:15 a 21:15 hores. Els clients que es desplacen al centre en el seu vehicle privat disposaran d'un aparcament amb 225 places. D'altra banda, Mercadona ha habilitat el seu servei a domicili, la telecompra i la compra online a través de la pàgina web www.mercadona.es.\nUn altre aspecte destacat d'aquesta nova tenda és el seu caràcter ecoeficient. Incorpora un conjunt de mesures, entre les quals sobreixen els recuperadors de calor, la il·luminació més eficient i l'ús de temporitzadors i portes automàtiques, que redueixen fins a un 20% el consum energètic.\nAmb aquesta nova obertura, els clients de Mercadona es beneficiaran de la seua política comercial S.P.B. (Sempre Preus Baixos), que la companyia utilitza de forma exclusiva. Consisteix a garantir el menor preu unitari dels productes, amb la millor qualitat de forma permanent. Gràcies a açò, Mercadona pot oferir als seus clients més qualitat en els seus productes per menys preu.\nMercadona manté la seua aposta decidida per Euskadi, on ja compta amb 13 establiments. Cinc d'ells se situen en Araba/Àlaba, concretament a Vitòria-Gasteiz; altres cinc estan en Bizkaia (tres a Bilbao, un a Barakaldo i un altre en Basauri). Finalment, trobem tres tendes a Guipúscoa (Irun, Eibar i ara, Oiartzun). 520 persones treballen en aquests centres, totes elles amb ocupació estable i de qualitat.\nPer la seua banda, a l'agost de 2015 va començar la construcció d'un bloc logístic a Vitòria-Gasteiz, en el qual en una primera fase s'invertiran 50 milions d'euros. Es crearan 100 llocs de treball, i es proveirà als supermercats de la zona nord.\nAixí mateix, Mercadona manté relacions comercials amb 1.233 pimes i empreses d'aquesta comunitat. En 2015 va realitzar compres a proveïdors bascos per valor de 316 milions d'euros i, juntament amb els fabricants interproveïdors, va invertir 26,4 milions d'euros a Euskadi. Un exemple dels seus proveïdors agroalimentaris i de la seua aposta pel producte local, és la compra de més de 120.000 quilos de creïlla de Araba/Àlaba així com de més de 3.500 tones de peix fresc com a lluç, bonito, anxova, sardina, sorell, verdel, lliri, i gall, tant en la costa biscaina com en la guipuscoana.\nDins de la seua responsabilitat social corporativa col·labora amb els Bancs d'Aliments de Llaurava, Bizkaia i Guipúscoa, amb el menjador social Nostra Senyora dels Desemparats, a Vitòria-Gasteiz, i amb las Hermanitas de los pobres de Bilbao. El passat exercici, la col·laboració amb entitats socials a Euskadi va aconseguir les 73,4 tones d'aliments donats.


Tractats i escrits de medicina i farmacologia – Lleonard Muntaner Editor\nDedicam aquest segon volum de la col·lecció d’obres de Joan Baptista Binimelis a una de les dimensions més importants de la seva polifacètica personalitat, la mèdica (travada amb la farmacològica), des de la doble vessant de l’exercici de la professió i la dedicació a la literatura científica.\nNo podem quantificar l’obra de Joan Baptista Binimelis, però potser podria donar una aproximació al nombre dels seus tractats una clàusula del codicil que atorgà el 1612, per la qual llega «per bon amor al dit senyor, don Pedro Berard, tots los instruments de matematicas y mes deu tomos o volums de coses escritas de ma mia». Així, i amb les dades de què disposam, podríem arriscar-nos a suposar que Binimelis hauria escrit més de cent obres, de caràcter i extensió molt diversos, entre les quals abundarien les mèdiques, algunes amb continguts farmacològics.\nD’aquestes obres de Joan Baptista Binimelis, que hem estructurat en tres apartats temàtics (els tractats mèdics, la botànica mèdica i la farmacologia i els catàlegs de metges), en feim una edició crítica dels textos en català i en llatí, aquests darrers amb traducció i notes, amb un epígraf relatiu a les característiques textuals i la transcripció; precedeixen un estudi general sobre la cultura mèdica i humanista del nostre autor, i un particular a cada un dels tractats. Dos índexs, un de termes mèdics, farmacològics i botànics, i un altre de citacions, completen aquesta edició. (De la presentació d’Alexandre Font Jaume)\nTractats i escrits de medicina i farmacologia quantity\nEdició dirigida i revisada per Alexandre Font Jaume. Introducció d’Antoni Contreras Más. Introducció II d’Alexandre Font Jaume. Transcripcions, traduccions i notes de Josep Campillo Galmés, Antoni Contreras Mas, Alexandre Font Jaume, Àngela Martí Borràs i Manuel Oliver Moragues\nL'Arjau / 70


Nou brot en una residència a Reus | Canal Reus TV\n14:18 - 26 octubre 2020\nLa residència de les Germanetes dels Pobres ha registrat un mínim de set casos de coronavirus en les darreres hores. El departament de Salut confirma el brot, que asseguren que s'està controlant.\nDesprés del brot detectat a la residència Ítaca-Fortuny la setmana passada, amb més de 50 contagiats per coronavirus, segons ha pogut saber Canal Reus i han confirmat fonts del departament de Salut, s'ha registrat un segon brot en una residència a la ciutat. Concretament a la residència de les Germanetes dels Pobres, ubicada a la plaça de les Oques. Un brot que, de moment i segons fonts coneixedores del cas, afectaria a un mínim de set persones.\nD'aquestes set persones, tres són residents, dos són monges i dos són treballadores del centre. Segons les mateixes fonts, tots els casos, a hores d'ara, són asimptomàtics, com el cas de la residència Ítaca-Fortuny. En el cas dels residents, tots tres es troben aillats a les seves habitacions.\nLa direcció del centre ha informat als familiars dels usuaris que no es poden realitzar visites a la residència i que tampoc es poden recollir ni paquets ni fer enviaments. En un comunicat adreçat a les famílies amb la voluntat de tranquilitzar-les, asseguren que "la residència està confinada però sota control".\nPugen a 35 les víctimes mortals a la residència les Vinyes de Falset


Nomadins - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEls nomadins (Nomadinae) són una subfamília d'himenòpters de la família dels àpids, la més gran i diversa subfamília d'abelles cleptoparàsites amb 10 tribus i 31 gèneres. Són de distribució cosmopolita i utilitzen diferents tipus d'abelles com a hostes.\nCom que són espècies paràsites no tenen scopa per transportar pol·len, i se semblen morfològicament a les vespes. Totes les espècies conegudes entren als nius quan l'hoste és absent i ponen els ous en la paret de la cel·la de l'hoste; més tard emergirà la larva paràsita i matarà la larva de l'hoste amb la seva mandíbula de larva de primer estadi que després, en el seu desenvolupament larvari posterior, perdrà i s'alimentarà només de pol·len. També s'observa en diversos gèneres que "dormen" sobre les plantes agafats amb només amb les seves mandíbules. Alguns gèneres destacats són Nomada, Epeolus, Triepeolus, Holcopasites, etc.\nLa subfamília dels nomadins inclou 10 tribusː\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Nomadins\nC. D. Michener (2000) The Bees of the World, Johns Hopkins University Press.\nBOLD IN ITIS NCBI Paleodb\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Nomadins&oldid=27264770»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 maig 2021 a les 17:17.


Dual Slides - Plantilles de Curriculum Vitae Online - cvonline.me\nDisseny Dual Slides CV\nVeure'l en directe\nDescobreix la plantilla 'Dual Slides'. 'Dual' perque la plantilla en la versió d'escriptori sempre està dividida en dos, i 'Slides' perque aquesta plantilla està basada en diapositives. El reclutador navega a través d'elles mitjançant els botóns d'endavant i enrere que hi ha a la part inferior esquerra del monitor.\nEn la primera diapositiva el reclutador pot contactar-te via email, telèfon i mentre el candidat no hagi deshabilitat l'opció, descarregar el currículum tant en format PDF com en format Microsoft Word.\nVols el teu currículum amb aquest disseny?\nEl teu currículum llest en menys de 5 minuts.\nCV Online és un suport digital gratuit per al teu Currículum Vitae.\nAfegeix noves seccions amb l'informació que necessitis.\nObtindràs un enllaç personalitzable.\nComparteix el link en sol·licituds de feina, emails, linkedin, on tu vulguis.\nCrea el teu CV Online ara totalment gratuït


Aqua Kem Blue Sachets - POT - - Micasaconruedas.com\nMobiliario y comfort\nClimatització i electrodomèstics\nAqua Kem Blue Sachets - POT -\nBossetes plenes de pols d'ús diari. Aqua Kem Sachets són unes bossetes que es dissolen completament en l'aigua. Així, es pot aplicar la dosi correcta de forma senzilla i econòmica. Només cal posar les bosses directament al dipòsit de residus, i es dissoldran ràpidament. Per a un ús normal, només cal una dosi per a fins a quatre o cinc dies.


L’Ajuntament dels Pallaresos i els veïns de SILVALAC reaccionen a la denúncia del GEPEC – Ecologistes de Catalunya\nL’Ajuntament dels Pallaresos i els veïns de SILVALAC reaccionen a la denúncia del GEPEC\nPenjat el 15 de maig de 2017\nPenjat el 15 de maig de 2017, per GEPEC\nEl GEPEC-Ecologistes de Catalunya continua treballant perquè la problemàtica de l’empresa SILVALAC dels Pallaresos sigui assumida seriosament pel Departament de Territori i encarregui estudis profunds i independents per determinar les característiques i les causes de la contaminació de l’entorn de l’empresa.\nA tal efecte, dos membres del GEPEC van assistir el dilluns 8 a una reunió celebrada a la sala d’actes de l’ajuntament dels Pallaresos, una sala plena a vessar de veïns preocupats per la situació i que, en successives i constants intervencions, van lamentar la passivitat de les administracions municipals i ambientals durant un munt d’anys. El senyor alcalde i diversos regidors es van comprometre a exigir al Departament de Territori informes complementaris i objectius sobre les causes de la contaminació que es diposita en les parets de les cases properes a l’empresa. Lamentablement, el senyor alcalde va explicar la darrera i nova interpretació de SILVALAC sobre la pols negra, atribuint-la a l’acumulació de fongs, amb la riallada i indignació general.\nNo entenem com es pot assumir aquesta teoria, quan ni l’informe del CSIC ni l’informe del Departament de Territori (de 2013), ni l’informe darrer de la URV, ni l’informe del Departament de Salut (de 2016) esmenten tal possibilitat. Potser és un invent novell d’alguna empresa amb interessos per fer tractaments de plagues??? En tots els informes existents s’esmenten les paraules: ferro, titani, crom, zenc, plom, rutil,alumini, agregats orgànics, carbó, pirè, benzopirè, HAP... però mai la paraula fongs surt en cap estudi i en cap supòsit. A més, l’aspecte de la pols és com d’una sorra fina negra de granets durs de tipus mineral.\nA la recerca de noves aliances que ajudin a acabar amb aquest atemptat contra la\nsalut pública, el GEPEC ha enviat una petició als parlamentaris de la nostra\ndemarcació dels grups polítics JUNTS PEL SÍ, CUP i CATALUNYA SÍ QUE ES POT perquè formulin preguntes i demandes en el Parlament de Catalunya al conseller de Territori i Sostenibilitat, senyor Rull. Els tres ens han respost positivament, amb la voluntat d’assumir aquesta preocupació i coordinar les seves actuacions al Parlament.\nEls hem adjuntat les nostres al·legacions al projecte d’ampliació i els demanem concretament el següent:\n“SILVALAC... De tot plegat, la demanda més exigible seria que es fes un nou Estudi de la\npols negra i diverses analítiques d’emissions en l’oxidador tèrmic on es cremen les substàncies residuals i on pot haver la causa, per una deficient o insuficient retenció de les partícules tòxiques.\nAquest Estudi i aquestes Analítiques haurien de tenir en compte especialment les recomanacions de les al•legacions 7 (de 7a fins a 7i) , 8 i 10. És especialment recomanable que l’estudi sigui fet per un organisme més independent que la URV. Nosaltres proposem la Politècnica, concretament els científics que han fet els estudis per a CelNet sobre la contaminació del Polígon Nord”.\n• Mentre s’aclareixen aquests problemes, requerim de l’empresa, tal com els ha demanat també el Departament de Salut, que reduixi al màxim l’emissió d’aquestes partícules instal·lant un filtre adequat en la sortida de la xemeneia de l’oxidador tèrmic. Tot això de manera urgent i com mesura preventiva, sense esperar més anàlisis ni més estudis, ja que la població dels Pallaresos i els treballadors porten més d’una dècada respirant aquests fums, amb l’evident risc que suposa per a la seva salut.\nVisita de parlamentaris als Pallaresos per…\nConeix i dibuixa el Parc dels Talls\nPresentació dels NATUS a nous ecoactivistes


El ple d'investidura serà dijous a les 6 de la tarda - Canal Terrassa\nEl ple d’investidura serà dijous a les 6 de la tarda\nLourdes SarrionData: 14/11/17\nDijous, 16 de novembre, a les 6 de la tarda. És la data i hora fixades per iniciar el ple extraordinari on s’haurà d’escollir el nou alcalde o alcaldessa, la persona que substituirà Jordi Ballart, que va dimitir i estripar el carnet del PSC per discrepàncies amb el partit.\nLa sessió servirà per respondre moltes preguntes que a hores d’ara encara estan obertes. Terrassa en Comú manté la seva proposta de govern de concentració, ERC vol sumar el PDeCAT i totes les esquerres menys el PSC i tampoc es pot descartar encara que els socialistes mantinguin l’alcaldia en minoria.\nLa sessió començarà amb la incorporació del regidor socialista Javier García que ocuparà la cadira que Ballart va deixar buida. Després, començarà la investidura que preveu la presentació de candidatures i dues votacions: a la primera, l’alcalde ha de sumar els suports de la majoria absoluta (14 vots o més).\nA la segona ronda, s’escollirà el candidat de la llista més votada. En aquest darrer cas, Alfredo Vega, el candidat del PSC i alcalde en funcions des de la renúncia de Ballart, és qui representa la força amb més regidors, 9 sobre 27.\nL’últim punt és la renúncia dels 5 regidors i regidores del grup municipal del PSC que van seguir l’alcalde. Fins aquell moment, els 5 assistiran al ple i votaran a la investidura. A més, el procés de substitució d’aquestes persones encara no s’ha pogut tancar.\nEl Ple es podrà seguir en directe per Canal Terrassa i la Ràdio Municipal.\nLa llista electoral del PSC a les municipals de 2015 dóna suport a Alfredo Vega com a alcalde\nEl CP San Cristóbal derrota l’Alpicat (3-0) i referma les seves credencials a l’ascens


JOAN ARMATRADING: JOAN ARMATRADING ALBUM REVIEW - NOTÍCIES\nCada diumenge, Pitchfork analitza en profunditat un àlbum significatiu del passat i qualsevol disc que no es troba als nostres arxius és elegible. Avui tornem a visitar l’àlbum del cantant britànic de folk-rock del 1976, una brillant mostra de músic d’un compositor sintonitzat amb els misteris del desig i el desamor.\nnou àlbum gambino infantil\nJoan Armatrading interpretarà misteris interiors amb una claredat tan directa, sintonitzada de manera tan sensible als ritmes del sentiment, que fa que les profunditats més terribles del desamor es semblin, per començar, suportables. I després et farà somriure. No estic enamorat, Armatrading va començar el seu exaltat èxit del 1976, Amor i afecte, però estic obert a la persuasió. On al pop milloren les obertures? Armatrading va passar els anys setanta afirmant el seu estatus com una de les millors cantautores de la seva generació: una dona amb una intel·ligència ferotge i un enginy desenfadat que mai no va deixar de llegir-vos la ment ni de fer-vos endevinar.\nEn una indústria inhòspita per a dones amb opinions, Armatrading dominava l'art de dir que no. Parlant amb la revista d’alliberament de dones del Regne Unit Costella de recanvi el 1974, el cantautor va deixar clar això de manera irrefutable. Ella havia dit que no als homes que li van suggerir que canviés el seu aspecte andrògin, no als homes que li van dir que fos més amable a l'escenari, no als productors masculins que van intentar controlar el seu so. Va dir que no als crítics que argumentaven que les seves lletres havien de ser extretes de l'experiència personal (eren compostes) i que no al dictamen prescrit per homes segons el qual les dones haurien de cantar bonica. Amb cada no, Armatrading anava amb ella mateixa i convidava els altres a fer el mateix. Vaig dir que crec que és possible ser tu mateix i dedicar-te a la música pop El guardià el 1976. Tinc la intenció de continuar intentant-ho.\nNascuda a l’illa caribenya de Saint Kitts, Armatrading tenia 7 anys quan va pujar sola a un avió des de les Índies Occidentals fins a Birmingham, Anglaterra, per reunir-se amb els seus pares i dos germans grans, dels quals havia estat separada durant quatre anys. Quan va créixer una de les sis criatures en un petit pis, va passar gran part del seu temps a les Midlands d’Anglaterra buscant solitud. S’amagaria a la biblioteca, llegint Shakespeare i Dickens. Vaig estar sola ... Vaig tenir una infantesa estranya, va dir ella Creador de melodies , i probablement aquesta ha estat la influència més forta en el meu personatge. Aprendre jove que ser solitari no significa necessàriament estar sol, que en alguns casos estar separat d’una multitud t’acosta a tu mateix i després a tot, Armatrading es va convertir en un observador entusiasta dels altres.\nHavia començat a escriure cançons en una guitarra acústica en una casa d'empenyorament i en el piano abandonat de la casa a la seva adolescència. La seva curiosa visió del folk-rock estava tenyida de la música que va créixer al voltant de jazz i soul, gospel i rock'n'roll, Aretha Franklin i Otis Redding, sobretot en la profunditat del seu alt fumat, que donava la sensació celestial més alta. d'amor, així com el seu més baix buit. Igual que el seu ídol, Van Morrison —encara que és una de les poques influències que assenyalarà— les seves cançons tenen estructures poc convencionals, tant si s’estrenen en epifanies ardents com si surten en somnis desperts. Armatrading no va aportar tant una identitat britànica negra a la tradició dels cantautors dels anys 70 com una prova que una britànica negra va jugar un paper actiu en la seva creació.\nEl 1970, després de jugar als clubs folklòrics de Birmingham, Armatrading va conèixer una parella d’autor de cançons, la poeta Pam Nestor, nascuda a Guyana, com a actors d’escena en una producció itinerant del musical hippie rock. Cabell . L’encreuament entre la tímida introspecció d’Armatrading i la sortida de Nestor va ser fonamental. Mentre recorria teatres del Regne Unit, Armatrading va musicar les paraules de Nestor i es va convertir en un dramaturg en la cançó. Noia de la ciutat, fes de la vida el que hauria de ser, Armatrading va cantar una cançó primerenca que va escriure per a Néstor, un far de companyerisme i resistència. El 1974, va dir Armatrading Costella de recanvi : Les dones negres no canten dolçament perquè no s’han rentat tant el cervell pensant que han de ser febles. Al contrari, han de ser forts. Així doncs, s’hi posen bé.\nDesprés del seu pas per Cabell , Néstor i Armatrading es van dirigir a Londres. Quan Nestor va assistir al Festival de Glastonbury de 1971, on va recordar haver vist exactament una altra persona negra, una companya de festival la va animar a portar les seves demostracions a l’editorial Essex Music, que representava aleshores T. Rex i Black Sabbath. Van signar amb Essex i després a Cube Records per al debut d’Armatrading el 1972 El que sigui per a nosaltres —Enregistrat amb el productor d’Elton John, Gus Dudgeon—, però aviat va quedar clar que el segell volia comercialitzar Armatrading com a artista en solitari, pressionant els socis perquè anessin per camins separats. La seva ruptura fa que les seves col·laboracions crues, com Whatever’s for Us, for Us and Spend a Little Time, siguin extraordinàriament agredolces. Durant el procés de gravació i promoció del seu seguiment, el 1975 Tornar a la nit —El primer àlbum d’Armatrading per a la facilitat d’escoltar a A&M — estava tan desil·lusionada pel procés de navegar per egos masculins a l’estudi que bàsicament va comprovar-ho.\nPerò Armatrading encara trobaria el seu peu. Un any més tard, l’energia autocontinguda de terra Joan Armatrading va ser molt guanyat. Va ser el primer àlbum en què Armatrading va escriure totes les cançons, de la millor manera, totalment sola. La immaculada Joan Armatrading era com ella Tapís : no un debut, però on la seva confiança va agafar la seva brillantor, on el seu matís cantant i la seva destresa musical — ballades de barroc, riffs de guitarra de blues ardents, tocs de funk— van cobrar vida, dissolent les línies de gènere. En un intent de fer-la més comercial, A&M va contractar al productor de rock Glyn Johns, que havia treballat amb els Rolling Stones, els Who, els Eagles i, més recentment, els grans populars del folk-rock Fairport Convention, diversos membres de la qual compten amb Armatrading a el registre. Segons el relat de Johns, simplement es va quedar fora del seu camí. Sabia el que volia.\nJoan Armatrading contenia revelacions personals mordaces que no acostumen a escoltar a les cançons pop. A Somebody Who Loves You, puntua el seu planyós dilema en cas de quedar-me o anar-me’n amb una contundent comprovació de la realitat: tan cansada d’una nit es queda / Queda amb l’enyor de la passió de misspent / Amb un humà més a menysprear. Aclarint el sentiment titular de Tall in the Saddle, veu: Un d’aquests dies hauràs de desmuntar. I la brillant convicció d’Armatrading que tinc tots els amics que necessito en Amor i afecte no podria ser més deliciosament transparent; no jugant. Més sovint, la timidesa d’Armatrading es registrava com una inquietud romàntica: la gent no connecta, no té les paraules, els malentesos. En tres diferents Joan Armatrading melodia, canta Amor, amor, amor, Diversió, diversió, diversió, Gent, gent, gent, sembla que encara intenta esbrinar com relacionar-se amb els altres, cosa que és, per descomptat, molt relacionable.\nLes seves cançons podrien ser impressionantment vulnerables. Però el que va deixar de banda va dir molt. Poques cançons Joan Armatrading s’adrecen des de I a un amant de gènere, deixant espai per a la identitat queer. (No va sortir durant dècades, encara que el 1978 Creador de melodies El perfil va assenyalar que tenia una còpia de la novel·la clàssica lesbiana de 1973 Selva de fruites de rubí a la seva prestatgeria. ) A Down to Zero, Armatrading deixa al descobert una ruptura que es deixa brutalment inexplicable. Ella canta un nou dandy que et porta el teu home i, més tard, escoltem una dona cantant sobre una altra dona, que et va treure la preocupació i et va posar problemes al cor. Armatrading ofereix un consol semblant a un savi, no només en les seves lletres, sinó en el seu cant decidit, en els seus durs strums, en l'elegant guitarra d'acer, el so del folk-rock de Laurel Canyon més sincopat. Davant l’enyor i la manca que no tenen cap sentit, tot és una mena d’armadura.\nArmatrading es va comparar constantment amb Joni Mitchell, que, per al 1976, tenia un cert sentit. Per manllevar una frase a Mitchell, ho eren dones de cor i ment , escrivint el màxim calibre de cançó hipersensible, i tots dos van lluitar per manifestar la seva identitat musical. La comparació encara no era del tot exacta. Les lletres d’Armatrading tenien un abast més ampli, mentre que Mitchell tendeix cap al granular. Si la brillantor de Mitchell estava en els seus detalls, Armatrading es trobava en el seu angle, amb una retirada intel·ligent, com un amic que s’ocupa de mirar amb la claredat de la distància. Dóna a l’escriptura d’Armatrading un escombrat útil. Dos anys abans, Mitchell va cantar, al seu single més gran, Help me. Armatrading va tenir una altra idea per als amants burlats, inadequats i impensables: m’ajudaria més si t’ajudessis a tu mateix.\nlizzo: la veritat fa mal\nNo és d’estranyar que Armatrading fos estimada per les feministes: Help Yourself és el so d’una dona que no perdrà el temps i que no es deixarà enganyar. Crida a covards que prefereixen esperar fins al matí per dir la veritat, que posen la comoditat per sobre de la compassió. Hi ha una perfecció còmica en la forma en què utilitza les seves paraules per increpar casualment el tema, posant la veu alta per subratllar que aquesta persona té aconseguit per reunir la seva merda. Armatrading comunica perfectament la forma en què les persones (normalment homes) es neguen tan sovint a comunicar-se. Qualsevol persona que hagi rebut aquesta retenció emocional a una persona suposadament engrescada escoltarà el sarcasme sec que li satura l’aturada del part: aguanta, aguanta, aguanta / Estàs intentant resoldre la teva ment! Un desglossament dóna pas a un gran avenç (sortiré a ajudar-me!) I és positivament vital.\nArmatrading tenia 25 anys quan va obrir Amor i afecte amb aquestes 10 paraules seductores sobre imaginar una sortida a la soledat. L’amor i l’afecte comença com una mística balada popular anglesa i acaba amb una proclamació d’amor, amor, amor (13 amors, tots ells persuasius) que arriba a la grandesa de l’evangeli. Va dir que era com dues cançons juntes, cosa que té sentit, perquè es tracta de mantenir dues veritats contradictòries: el desig d’amor i la incapacitat de sentir-lo. Si puc sentir el sol als ulls / I la pluja a la cara / Per què no puc sentir amor? ella canta. És temptador llegir la possible confusió que sustenta aquesta lírica. Però el 1976, era una pregunta sense resposta. Si l’escriptura d’Armatrading compartia alguna cosa amb Mitchell, potser era la seva voluntat de mirar directament als ulls de l’irresoluble, de mantenir la incertesa al cor de la seva cançó més gran. Armatrading sabia que el propòsit de l'amor era sentir-se canviat a mesura que prenia forma, i la cançó canvia de forma, transformant-se com el moment de l'enamorament. La veu i el sax baix del soul afirmen tant. És triomfant.\nLove and Affection va ser un dels 10 primers èxits del Regne Unit. Però en un documental de la BBC Four del 2019, Armatrading va parlar francament sobre el fracàs del seu segell en comercialitzar amb èxit la seva música. No sabien què fer amb una dona negra amb una guitarra Ovation acústica i cantant cançons que no encaixessin perfectament en cap gènere negre. La seva música estava tenyida de flors de blues, jazz, funk, soul, però el seu enfocament, com molts dels seus contemporanis cantautors, era totalment personal. Resulta que l’etiqueta de Los Angeles que va impulsar amb èxit els milquetoast Carpenters durant els anys 70, no estava a l’altura de vendre un original negre britànic. A&M va saber comercialitzar música que es posava perfectament a la ràdio. Armatrading no es posava correctament a la ràdio.\nJoan Armatrading encara va ser rebut amb adoració: es va convertir en or en un any, va romandre a les llistes dels Estats Units durant 27 setmanes i el paper musical del Regne Unit Sons el va anomenar l'àlbum de l'any per sobre de Bob Dylan Desig i la de Joni Mitchell Hejira . Aquella tardor, quan va exhaurir la seva primera cita massiva de titulars a l’Odeon de Hammersmith, un NME El crític va escriure que el públic incloïa més dones de les que he vist mai en un concert comparable en qualsevol lloc. Però als Estats Units, fins i tot en el moment del seu pròxim gran àlbum, ‘78’ Al límit , Armatrading va romandre molt desconegut als joves oients americans. Persona molt intensa, mai no va buscar fama, tot i que continuava enregistrant de manera prolífica. A mesura que avançaven les dècades —no gràcies a la maquinària de fabricació d’estrelles—, va adquirir un control cada vegada més gran sobre la seva visionària música pop, girant cap al new wave i el reggae, produint els seus propis àlbums, escrivint cançons cada vegada més atrevides i, finalment, creant un estudi de gravació a un graner on treballa la seva música autodeterminada de manera independent. Ja està activat Joan Armatrading , va ressonar aquella agència.\nObteniu la ressenya de diumenge a la safata d'entrada cada cap de setmana. Inscriviu-vos al butlletí informatiu Sunday Review aquí .\ncórrer les joies 4\nboogie thirst 48 part 2\naferrat a un esquema\nkurt vil john prine


Porqueres redueix en 20.000 € la despesa anual en retribucions dels regidors - Diari de Girona\nPorqueres redueix en 20.000 € la despesa anual en retribucions dels regidors\nporqueres | p.t.v. 05.07.2015 | 07:14\nL'Ajuntament de Porqueres ha reduït prop de 20.000 euros la despesa en retribucions dels seus càrrecs electes respecte al mandat anterior, segons va informar ahir l'alcalde, Francesc Castañer. La seva formació, Independents de Porqueres, va obtenir 8 regidors; mentre que a l'oposició hi ha CiU, amb 3 representants.\nEn un ple extraordinari celebrat ahir al migdia, el consistori va acordar una retribució de 22.400 euros bruts anuals -1.600 de mensuals- per a l'alcalde i per a la primera tinent d'alcalde, Elisa Teixidor; el primer, té una dedicació del 50% i la segona del 75%.\nLa resta de regidors cobraran per assistència als plens municipals -130 euros i amb un màxim de 12 anuals-, a les juntes de govern -100 € per 22 a l'any, com a molt-, a les comissions de delegats -90 € per 43-, a la comissió especial de comptes -50 € per una sessió. I pel que fa als grups polítics municipals, tindran una dotació anual de 360 euros, a la qual s'afegirà una aportació de 72 € per regidor.\nL'equip de govern s'ha estructurat en una àrea per a cadascun dels seus vuit integrants perquè, tal com va remarcar Castañer, «hem volgut potenciar que tots tinguin un pes específic». L'altre canvi que va destacar el batlle és que s'han reduït el nombre de dedicacions i abaixat les retribucions.\nA més de ser primera tinent d'alcalde, Elisa Teixidor assumeix les regidories d'Administració, Cultura, Ensenyament i Participació. Enric Silva és regidor de Serveis i Vies públiques. Ferran Vivar ho és d'Esports, com també tercer tinent d'alcalde. Joel Burch, de Joventut i Festes. Jordi Burch, de Medi Ambient. Marta Alberni, a més de segona tinent d'alcalde, és regidora d'Hisenda i Promoció econòmica. I per últim, Rosa de la Cueva de Salut i Benestar social.\nIndependents de Porqueres\nLAjuntament de Porqueres


Les jornades de patrimoni han omplert el castell i altres indrets de Cubelles | Ràdio Cubelles\nLes jornades de patrimoni han omplert el castell i altres indrets de Cubelles\nL’objectiu de les jornades és posar en valor el patrimoni històric, natural i cultural de la vila.\nUna seixantena de persones van prendre part de la Caminada al Mas Baró i a la cova del Trader. Xavier Martínez del GEC va ser l’encarregat d’apropar la història del Mas Baró. L’activitat va servir també per apropar el Projecte agroecològic de la Piotxa, situat als terrenys del Mas Baró. La gent va poder visitar l’exterior i una part de l’interior de l’entrada del Mas.\nEscoltem un dels moments en què Xavier Martínez parlava de les dimensions de Mas Baró.\nTot seguit, els participants van agafar un bus que els va dur fins la cova del Trader que van poder visitar. Diferents arqueòlegs que estan excavant la cova els van explicar com és la seva feina, els van mostrar materials, i van parlar de les descobertes que han realitzat. Escoltem algunes de les explicacions que van oferir els arqueòlegs al llarg de la visita a les coves.\nUna altra de les arqueòlogues també va apropar als participants algunes de les troballes que hi han trobat i que els serveix per documentar-se i conèixer la història de les coves de Trader.\nFinalment, tant les visites teatralitzades del castell com les visites a l'espai natural de la desembocadura del riu Foix també han tingut molt bona acceptació i van omplir les inscripcions previstes.\nInaugurats els safareigs municipals


IB3 | AIXÒ ÉS MEL: La mel més dolça\nDilluns 27 a les 21.40\tAIXÒ ÉS MELLa mel més dolça\nAl programa d’avui d’Això és Mel descobrirem la riquesa de la mel i les abelles. Tomeu Caldentey i Toni Gomila faran un tast de mel amb dos dels principals apicultors de l’illa de Mallorca. Tomeu Gual i Nofre Mir són membres d’És Mel, l’agrupació defensora de l’abella autòctona.\nEn Toni visitarà després el llogaret de Biniagual per fer-hi un tast de l’hidromel que elabora Jaume Martorell. Diuen que l’hidromel fou la primera beguda alcohòlica de la història i que s’oferia com a ofrena als déus de l’Olimp.\nMentrestant, en Tomeu anirà a veure un pastisser que ha marcat una època a Mallorca. El pobler Xisco Moranta. Ell li farà un pa que va aprendre de son pare: pa amb farina de xeixa i mel. Alhora, conversarem amb Lleonard Llorens, un catedràtic expert en el món de la comunicació de les abelles i de les propietats terapèutiques de la mel, i amb una de les majors expertes en la vespa asiàtica, Maria del Mar Leza. Ella ens explicarà com està afectant la vespa asiàtica, però també ens parlarà de la importància que tenen les abelles per a l’ecosistema.\nEn Tomeu cuinarà amb Marc Fosh. El cuiner amb estrella Michelin ens demostrarà que la mel és també un gran acompanyant de la carn.\nI per acabar, cuinarem a un dels indrets més espectaculars de la Serra de Tramuntana a l’illa de Mallorca, a Formentor. Allà en Tomeu i en Toni faran, no una, sinó dues exquisideses amb la mel com a principal protagonista.\nAixò és mel és un programa de cultura i gastronomia que ha recorregut pobles i ciutats de les Illes Balears per conèixer de primera mà la història, el patrimoni i les curiositats relacionades amb la gastronomia i els productes agroalimentaris de l’arxipèlag. I sempre, amb els nostres protagonistes: l’actor Toni Gomila i el cuiner Tomeu Caldentey.\nAixò és mel s’emetrà el dilluns 27 de febrer a les 21.40 hores a IB3 Televisió.\nPodeu fer el seguiment d’aquest programa a les xarxes socials amb l’etiqueta #AixòÉsMelIB3. Trobareu més informació al compte de Twitter @IB3 i al Facebook IB3org.\nA la web IB3.org podeu seguir aquest espai en directe, i també el podreu veure al servei “A la carta”.


Manifest de les Dones d'En Comú Podem Santa Coloma davant el #25N - En Comú Podem Santa Coloma\nManifest de les Dones d’En Comú Podem Santa Coloma davant el #25N\nEl grup de Dones en Comú Podem volem posar de manifest el nostre suport a la Declaració Institucional que s’aprovarà al Ple Municipal del 26 de Novembre a Santa Coloma de Gramenet.\nAl mateix temps però volem matissar una sèrie d’aspectes que a nivell municipal considerem que també s’han de recollir com a mesures contra la violència de gènere i com a eixos de treball de tots els grups municipals que constituïm el Consistori i que ens hem sumat a aquesta Declaració:\nPer una banda, volem incidir en la importància de les dades que mostren com 1 de cada 4 joves veu normal la violència de gènere a la parella, així com que un 42,6% de les noies entre 16 i 17 anys hagi sofert violència de control, com pot ser fiscalitzar les seves xarxes socials o establir regles sobre la manera de vestir, entre altres tipus de violència. A més, els casos de les violacions múltiples han suposat per a les nostres joves la persistència d’una cultura de la violència en tots els àmbits i espais de la vida de les dones, així com la constatació de la vulnerabilitat de totes elles. Dones en Comú Podem van emmarcar la nostra campanya “Santako sense violències” en aquest context de desprotecció que es dóna en diferents espais de la vida de les dones i especialment en els espais d’oci, en el cas de les més joves. Per aquest motiu, vam iniciar la sensibilització d’aquest tema en alguns locals i bars de la ciutat. Aquest treball finalment s’ha vist materialitzat en un protocol d’actuació davant les violències sexuals en espais d’oci i festes. En aquest sentit, considerem que s’ha de seguir fent més actuacions educatives adreçades al jovent per tal d’eradicar qualsevol violència sexual i lgtbifòbica que es pugui produir contra aquests col·lectius.\nTotes les dones, lesbianes, bisexuals, intersexuals i trans hem de veure reconeguts tots els nostres drets i els hem de poder exercir plenament, amb independència de la condició administrativa, incloent-hi drets socials com el dret a la salut, al treball i a l‘habitatge, condicions bàsiques per a sortir de relacions abusives i en conseqüència que es garanteixi la nostre seguretat jurídica i protecció quan denunciem violències masclistes.\nTampoc volem oblidar la vulnerabilitat d’altres dones, aquelles que per les seves circumstàncies personals o socials pateixen més situacions de violència de gènere, sexual o d’altre caire. Ens referim a les dones amb trastorns mentals, drogodependències, sensellarisme, dones migrades, dones monomarentals sense recursos, etc. Considerem prioritàries les intervencions municipals amb aquests col.lectius assumint unes partides pressupostàries àmplies des d’una perspectiva feminista i de gènere. En cas contrari s’està contribuint a la violència institucional i la victimització secundària d’aquests col·lectius que es senten desatesos des dels serveis socials i els serveis adreçats a dones, per exemple, quan no poden empadronar-se o quan no es considera la vulnerabilitat de les dones sense llar que en algunes ocasions pateixen trastorns mentals, o són dones immigrades sense papers… que molt sovint pateixen violències sexuals al carrer.\nTambé volem fer esment al Jutjat de Violència de Gènere a la nostra ciutat que amb l’excusa de la territorialització i comarcalització del jutjats, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya ha intentat traslladar a un altre municipi. Hem de lluitar per mantenir aquest servei per a la ciutadania a Santa Coloma perquè ja som coneixedores del que costa denunciar i de les traves que suposa per a la majoria de dones no gaudir d’aquest servei, per tant, la proximitat és totalment necessària si volem afavorir que les dones no silenciïn els casos amb que es troben.\nL’augment del vot a partits d’ultradreta a la nostra ciutat fa necessari que denunciem de forma coordinada i unitària l’auge del feixisme, les polítiques racistes i els discursos d’odi que ataquen directament a la lluita feminista que tants avenços ha aconseguit cap a la igualtat en les darreres dècades. No podem contribuir a mantenir a la nostra ciutat una estructura ideològica patriarcal que legitimi la desigualtat, la subordinació de les dones, i organitzi la vida a partir d’un principi de jerarquia que situa les dones com a ciutadanes de segona categoria.\nContra la violència cap a les dones, NO ES NO i Prou Justícia Patriarcal!!


La Llar d’Infants El Niu acull un curs de formació de l’Institut de Ciències de l’Educació - ELPOLLTV\nEl Campionat de Catalunya de TREC infantil arriba ...\nTaller de caixes niu\nHa mort Josep Carreras Puig\nLlagostera ha acollit el Campionat de Girona de pa...\nBack Estàs aquí:Inici Notices La Llar d’Infants El Niu acull un curs de formació de l’Institut de Ciències de l’Educació\nDilluns, 03 Febrer 2020 19:32\nLa Llar d’Infants El Niu acull un curs de formació de l’Institut de Ciències de l’Educació\nPublicat per Redacció\nFoto cedida per la Llar d'Infants El Niu\nAquest cap de setmana la Llar d’Infants El Niu acull un curs de formació de l’Institut de Ciències de l’Educació ( ICE ) de la UdG. El curs, adreçat a educadores i mestres d'Escola Bressol, està dedicat als detalls de la vida quotidiana.\nL’objectiu del curs és entendre els moments de vida quotidiana com a moments importants dins la vida diària a l'escola bressol, reflexionar sobre el concepte d'infant compartit i la seva relació amb la quotidianitat, preparar escenaris per tal de fomentar els aprenentatges i acompanyar processos d'aprenentatge de la vida quotidiana. La formació ha anar a càrrec de Natàlia Grifè.\nLa regidora d’educació, Sílvia Fa, s’ha mostrat molt satisfeta de poder acollir el curs a Llagostera.\nLa formació acabarà el dia 15 de febrer a la llar de Sant Julià de Ramis.\nMés en aquesta categoria: « La Peixateria Rosa i l’agència Nogué reparteixen butlletes guanyadores de la campanya de Nadal de la Unió de Botiguers\tLlagostera a la guia de Senderisme Guiat al Gironès 2020 »\nLa vida quotidiana també es deu referir a trobar pel seu entorn a nens amb discapacitats i explicar- li que els passa. I fer d, això una cosa normal???


Tàrrega se suma a la constitució de l’Associació de Municipis i Entitats per l’Energia Pública | Lleida.com\nTàrrega se suma a la constitució de l’Associació de Municipis i Entitats per l’Energia Pública\nAquest dilluns s’ha presentat de forma telemàtica el protocol d’intencions per constituir l’Associació de Municipis i Entitats per l’Energia Pública (AMEP), una entitat que tindrà per objectiu impulsar la titularitat, la propietat i la gestió públiques de les xarxes de distribució d’energia elèctrica; desenvolupar accions per promoure una transició energètica cap a un model energètic que sigui just, democràtic i sostenible, així com també assessorar els municipis que tinguin aquests mateixos interessos. El primer pas ha estat elaborar un protocol que reguli el marc de col·laboració entre els 47 ajuntaments i les 2 entitats que han rubricat el document que contempla crear una xarxa de municipis i entitats compromesos amb la gestió pública de l’energia.\nTàrrega s’ha sumat aquesta iniciativa i l’alcaldessa, Alba Pijuan Vallverdú, ha estat l’encarregada d’explicar els objectius del l’entitat i la importància que han de tenir els ajuntaments per liderar la transició energètica: “Els municipis hem de passar de ser mers consumidors d’energia a produir energies renovables i a participar en la distribució i comercialització d’energia verda. Cal, sens dubte, una participació activa de la ciutadania en contraposició als oligopolis que tenen desateses les nostres ciutats com ara Tàrrega, que fa anys que pateix microtalls diaris en diferents parts del municipi degut a la manca d’inversions i manteniment de les grans empreses. Aquesta situació s’ha de revertir i només fent xarxa, col·laborant amb altres municipis i entitats, ho podrem aconseguir. La presentació d’aquest protocol n’és un primer pas.”\nL’AMEP també està oberta a la incorporació de nous municipis, noves entitats públiques, sectors acadèmics i societat civil organitzada, i compta ja amb el suport de la Xarxa per la Sobirania Energètica i l’Associació de Micropobles de Catalunya. Segons s’ha explicat a la presentació, el model energètic actual genera grans costos ambientals, socials, econòmics i de salut que, en el context actual d’emergència climàtica, cal modificar per anar cap a una transició energètica que requereix una profunda reforma del model de distribució d’energia elèctrica i on els ajuntaments són part fonamental. L’ajuntament de Terrassa ha liderat la constitució d’aquesta entitat, amb els treballs preparatoris per a la seva creació, assessorant els municipis que es vulguin adherir i assumir la gestió de l’Associació, fins que aquesta disposi de recursos propis.\nL’acte de presentació ha comptat amb la presència, a través d’una plataforma virtual d’alcaldesses i alcaldes, regidores i regidors, de 10 municipis i 2 entitats, en representació de tots els municipis interessants en la creació de l’AMEP. Els que han intervingut han coincidit en assenyalar la importància d’una entitat com l’AMEP. La previsió és que al mes de setembre s’aprovin els estatuts de l’AMEP als plens municipals dels ajuntaments adherits i que, durant el mes d’octubre, se celebri l’assemblea general constituent de la nova entitat a Terrassa.\nPer què una Associació de Municipis per l’Energia Pública?\nLa Unió Europea (UE) ha aprovat un paquet normatiu per regular la transició energètica amb uns objectius concrets pels anys 2030 i 2050, on ciutadania, entitats, empreses i administracions tenen molt a dir. En aquest context, els ajuntaments tenen un paper fonamental per liderar aquesta transició, reforçant el seu paper de productors d’energies renovables, tenint capacitat d’intervenció en el mercat i participant en la distribució, i comercialització, d’energia verda per aconseguir, també, posar fi amb la situació d’oligopoli que ha provocat els preus elevats de les tarifes elèctriques. Per aconseguir-ho, és important adoptar mesures que afavoreixin la municipalització de les xarxes d’electricitat, com es fa en altres països d’Europa, afrontant canvis estructurals que permetin a les administracions públiques participar en les activitats de transport d’energia i en l’operació de tot el sistema.\nDes dels ajuntaments es vol utilitzar la força del municipalisme per assegurar una transició energètica eficaç i eficient amb el màxim benefici pel planeta i per la societat que representem, i promoure l’energia verda, local, justa, participada i estalviada. Aquest nou model ha de permetre també un repartiment diferent dels beneficis que genera el sistema, incrementant els ingressos municipals que al final reverteixen en una transició energètica sostenibilitat i justa.\nA més, cal reclamar, des dels consistoris, el dret de propietat i gestió de la xarxa de distribució, decidir i prioritzar on es fan les inversions a la xarxa, impulsar les comunitats ciutadanes d’energia, i intervenir en les modificacions de les lleis que regulen el sector elèctric.\nLa proposta d’estatuts, en la qual ja s’està treballant, contempla com a objectius i finalitats:\n• Difondre i promoure la titularitat, la propietat i la gestió públiques de les xarxes de distribució d’energia elèctrica\n• Desenvolupar accions per impulsar una transició cap a un model energètic just, democràtic i sostenible\n• Intercanviar coneixements i experiències\n• Promoure la col·laboració entre municipis, ajudar-los\n• Interactuar conjuntament amb administracions i altres organitzacions\nLes actuacions que podria fer l’AMEP per assolir aquests objectius serien:\n• Crear un marc de treball, de col·laboració i debat amb els municipis\n• Organitzar jornades, seminaris i cursos\n• Promoure iniciatives de debat tècnic, investigació i recerca\n• Participar en xarxes nacionals, estatals i internacionals\n• Incidir en polítiques públiques relatives a l’energia\n• Crear una base documental\nLa Seu reduirà el consum d'electricitat un 64% instal·lant enllumenat led\nUna turbina en un salt d’aigua donarà electricitat al refugi d’Artiga de Lin\nLes Llars del Seminari estalviaran un 30% de l'electricitat amb plaques solars\n⏯ Detinguts a Andorra per transportar tabac de contraban per valor d'un milió d'euros\n⏯ Quants diners deixaran de cobrar els municipis lleidatans amb l'aixecament dels peatges?\nTerritori construirà un pas a nivell per a fer un vial pedalable fins al Castell del Remei\nCarrer Àngel Guimerà, 28,


Borràs, Calvet i Ferrés es diferencien en el calendari sobre el Procés i la relació amb l’Estat\nDavid Miró / Núria Orriols\nBarcelonaJunts per Catalunya decideix alguna cosa més que el seu candidat a les eleccions en les primàries del cap de setmana vinent. Havent-se formalitzat com a partit aquest estiu -s’hi han sumat unes 5.000 persones-, aquest procés de selecció del presidenciable determinarà també la seva orientació com a formació política, sobretot després del divorci amb el PDECat. No és el mateix Laura Borràs que Damià Calvet ni Jordi Ferrés, tal com es constata en el debat de candidats organitzat per l’ARA i celebrat a l’Ateneu Barcelonès. Un debat en què es van posar de manifest les diferents ànimes de Junts, tant en el tempo del Procés com en la relació amb l’Estat, però també el que les uneix: el lideratge de Carles Puigdemont com a “president legítim” i establir aliances exclusivament independentistes.\nL’actual conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, avalat pels exconsellers Josep Rull i Jordi Turull, posa l’accent en assolir “un país de primera” i se situa en una marxa més lenta del Procés. “[La independència] És un camí a seguir i no té percentatges ni temporalitats”, deia, situant-la a una “generació” vista. Aquest calendari no el comparteix Jordi Ferrés, advocat i militant de base, que creu que la independència es pot fer efectiva la propera legislatura -tot i que no especifica com-. Al seu torn, Laura Borràs, portaveu al Congrés de Diputats, es queda en el camí del mig: no vol posar dates concretes al Procés, però rebutja “posposar” la independència a una generació vista. Al seu parer s’han de fer coses dia a dia per “acostar-se” a l’objectiu -no diu quines- que no passen “ni per facilitar investidures [a Madrid] ni aprovar pressupostos que no són bons per Catalunya” . Un missatge directament enviat a ERC pels seus pactes amb el PSOE.\nLes expectatives que dipositen els candidats de JxCat en la voluntat negociadora de l’Estat són diferents. Calvet deixa clar que si arriba a la presidència de la Generalitat el primer que farà és trucar al president espanyol, Pedro Sánchez, de manera “immediata” per activar la taula de diàleg, mentre que Borràs fa més èmfasi en tenir garanties -com un mediador- perquè Madrid “no ens torni a aixecar la camisa”. Aquests matisos es plasmen en un moment del debat: “Estic absolutament convençuda que l’Estat mai pactarà un referèndum”, diu Borràs. “O sí”, replica Calvet, asseverant que depèn de la “fortalesa” de l’independentisme i que la “manera vàlida” d’assolir l’estat propi és acordant una consulta amb Madrid. “No hi estic d’acord”, hi afegeix Ferrés, que creu que no es pot situar el referèndum pactat com l’única via per arribar a la independència, i posa d’exemple altres processos històrics com la independència de les colònies espanyoles a Amèrica.\nEn el que sí estan d’acord tots els candidats és en prometre un govern independentista després de les eleccions. Calvet situa, fins i tot, JxCat com a garantia que això passi, ja que creu que Esquerra podria acabar fent un “tripartit” si ells no guanyen les eleccions. Per al conseller de Territori, els republicans són els seus socis preferibles per fer el pròxim govern malgrat les discrepàncies actuals. Borràs es pronuncia en el mateix sentit, però també vol incloure la CUP a la foto -que sempre s’ha mostrat contrària a entrar a l’executiu-, Demòcrates o el PDECat. També afirma que resistirà al capdavant de la Generalitat si és presidenta malgrat que avanci la seva causa al Tribunal Suprem sobre la gestió a la Institució de les Lletres Catalanes: “Si m’apartés donaria el missatge que la repressió funciona”. Calvet, amb una llarga trajectòria a CDC, considera que el partit que va fundar Jordi Pujol ja ha pagat pels seus casos de corrupció.\nPer tancar el bloc del Procés, els candidats avalen fer ús del poder dels consumidors per reduir la dependència dels “oligopolis energètic i financers” de Madrid, tal com defensa JxCat en la seva ponència política. Però el cert és que ells mateixos encara no han fet del tot aquest canvi: per una banda, Calvet admet que manté els seus estalvis a La Caixa i no recorda a quina empresa té contractada els subministraments -sí que viu en un bloc d’habitatges d’autoproducció d’aigua sanitària-, mentre que Borràs assegura que té “diversos comptes bancaris” i Ferrés confessa ser client del Santander, el Sabadell i Movistar -amb la voluntat de canviar a una operadora catalana-. La portaveu del Congrés, però, sí que afirma que a casa són de Som Energia.\nEntre els extrems\nUna de les preguntes que sovint es fa a JxCat és on se situa ideològicament. En el debat queda clar que volen ser un partit catch all. “Sabem el que no som. Ni d’extrema esquerra ni d’extrema dreta”, afirma Calvet, que es confessa socialdemòcrata amb una reivindicació de la col·laboració público-privada. Borràs reivindica la “centralitat” i el fet d’aglutinar gent de “procedències ideològiques molt diferents”. “Qui més paga és qui més té”, coincideixen, però Calvet titlla d’“injust” l’impost de successions. Cap d’ells aposta per augmentar els impostos.\nEl pròxim cap de setmana, els militants de JxCat decidiran, doncs, alguna cosa més que el candidat o candidata a la Generalitat.\nJxCat primàries debat Laura Borràs Damià Calvet


Disponibilitat Permanent: de novembre 2021\nEn una de les seves darreres novel·les, redactada en el 1901 i publicada pòstumament en el 1908, Jules Verne (1828-1905), La Chase au météore ens explica la descoberta d’un asteroide en ruta cap a un impacte a la Terra, i la recerca per observar aquest impacte i recuperar-ne els meteorits que en resultin. Val a dir que això de descobrir un impactador abans d’impactar és quelcom que no s’assolí fins més de cent anys més tard, quan en el marc del Catalina Sky Survey, Richard Kowalski el 7 d’octubre del 2008 identificà un objecte (que rebria la designació provisional de 2008 TC3) hores abans d’impactar en l’atmosfera terrestre damunt de Sudan, on se’n pogueren recuperar fragments. El cas és que descobertes com la de 2008 TC3 no passen d’ésser anecdòtiques (sis casos en total). A més, l’interval entre la descoberta i l’impacte no ha arribat en cap cas més enllà de les 24 hores.\nLa immensa majoria dels impactes d’objectes astronòmics sobre la Terra passa, al capdavall, imperceptible. Fa uns mesos, Rojas et al., amb un estudi a l’Antàrtida, reportaven que l’atmosfera de la Terra rep una entrada anual de material interestel·lar de 15.000 tones. Dels impactes recents, el més energètic fou el que es produí a Chelyabinsk el 15 de febrer del 2013: l’impactador, de 20 metres de diàmetre, produí un meteor que fou visible a desenes i desenes de kilòmetres de l’explosió principal (a uns 29,7 km de la superfície), i fou possible després recuperar una gran quantitat de meteorits. Però l’asteroide originari de l’impacte no s’ha trobat registrat en observacions astronòmiques.\nEn les darreres setmanes, aquests temes han tornat d’actualitat arran de la descoberta d’un asteroide que ha passat fregant la Terra. L’objecte, descobert el 25 d’octubre del 2021, pel Catalina Sky Survey, rebé la designació provisional de 2021 UA1. L’asteroide, d’uns 2 metres de diàmetre, arribà a acostar-se a la Terra, per damunt de l’Antàrtida, el mateix dia 25, unes 4 hores després de la descoberta, a uns 3047 km. Una aproximació tan estreta té un impacte sobre l’òrbita heliocèntrica de l’objecte, i així 2021 UA1 ha passat d’un període de 356 dies a un de 413 dies, és a dir que ha deixat el grup Aton pel grup Apol·lo.\nVal a dir, però, que 2021 UA1 no és l’asteroide conegut que de més a prop ha fregat la Terra. L’any passat, el 16 d’agost, es descrigué l’objecte ZTF0DxQ, més tard catalogat com a 2020 QG, que passà a 2950 km de la superfície de la Terra. Però el rècord el té un altre asteroide, 2020 VT4, descobert el 13 de novembre de l’any passat, quinze hores abans de fer una aproximació a la Terra a tan sols 370 km per damunt de la superfície. Com a resultat d’aquesta aproximació, el període orbital de 2020 VT4 passà del grup Apol·lo al grup Aton.\nÒbviament el rècord de 2020 VT4 és superat per tots els asteroides que impacten amb la Terra, car aquests arriben a una distància de la superfície de 0 km. En aquest cas, els asteroides (o meteoroides) tornen meteors i són destruïts, quedant en el millor dels casos un grapat de meteorits (o micrometeorits). Però hi ha una categoria intermèdia: la dels bòlids rasants.\nDe moment, cap bòlid rasant no ha estat observat prèviament com a asteroide. Se’ls constata com a bòlids, és a dir com a meteors, arran del seu impacte amb l’atmosfera terrestre. Però, degut a la trajectòria que segueixen, creuen l’atmosfera i una part més o menys gran retorna a l’espai exterior. Shober et al. (2019), emprant dades de The Desert Fireball Network, pogueren reconstruir la trajectòria del bòlid observat a Austràlia el 7 de juliol del 2017: l’objecte devia fer uns 30 cm de diàmetre (i no fou detectat pels sistemes d’observació astronòmica), creuà l’atmosfera de Terra en una trajectòria de 1300 km, s’acostà a la superfície de la Terra a 58,5 km, i retornà a l’espai exterior amb una òrbita extraordinàriament mutada que el dugué del grup Apol·lo a la família cometària de Júpiter.\n“There are more things in Heauen and Earth, Horatio, Then are dream't of in our Philosophy”. Meteoroides, meteors i meteorits connecten cel i terra d’una manera vibrant. 2021 UA1 ha passat massa amunt per tornar en l’estat de meteor, però 3047 km no és gaire quan un s’acosta a un planeta com el nostre de 6371 km de radi.\nPublicat per DL a 10:04 a. m. Cap comentari:


Amb una quinzena d’infants i amb estrictes mesures de seguretat\nDilluns, 8 juny 2020. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nUna quinzena d'infants van poder tornar a la llar d'infants montbuienca L'Estel, després de gairebé tres mesos de tancament. El centre va reobrir les portes dimecres passat, seguint totes les mesures establertes per Salut Pública i del Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya.\nDes del departament s'indicava que l'accés als centres s'orientava preferentment a les famílies que treballen presencialment i no poden tenir cura dels infants o que es troben en situació de vulnerabilitat social.\nEls quinze infants es van distribuir en grups de 4 per aula. Des de l'ajuntament montbuienc han explicat que la llar d'infants "s'ha preparat adequadament per poder atendre als infants, s'han adaptat els protocols de funcionament a les mesures de prevenció i s'han condicionat els espais i joguines dels infants. La programació educativa també s'ha adaptat a les necessitats actuals prioritzant les activitats a l'exterior".\nHan afegit que el centre "es neteja i desinfecta durant tota la jornada, així com s'hi realitza una desinfecció i neteja més a fons cada tarda. Les famílies que facin ús d'aquest servei hauran de prendre la temperatura als seus fills abans de portar-los al centre i, en cas de presentar algun símptoma o haver estat en contacte amb alguna persona positiva de la Covid-19, no els podran portar. També se'ls pren la temperatura en arribar a la llar. En aquest mateix sentit si algun infant mostra símptomes o ha estat en contacte amb alguna persona amb símptomes de Covid-19, s'haurà de comunicar a la direcció del centre per tal que s'activin tots els protocols."


Què és l'hipermetropía?\nL'hipermetropía es un defecte refractiu en el qual les imatgs dels objectes procedents de l'infinit óptic (més de 5 metres) es formen darrere de la retina i no exactament sobre ella.\nDificultat per a la lectura o escritura\nImpossibilitat de mantenir una visió clara a curtes distàncies\nFatiga general després de realitzar tasques en visió propera\nImpossibilitat de concentració\nMals de cap freqüents\nLi ploren els ulls\nApropament del text\nIrritabilitat i nerviosisme després d'un esforç visual\nEnrogiment, picor i/o coïssor d'ulls\nUn nen hipermétrope asimila millor el que li diuen que el que té que llegir i prefereix jocs a l'aire lliure\nEn un ull hipermétrope, les imatges es formen darrere de la retina i per corregir-ho tenim que col·locar davant de l'ull, una lent que ens porti a la retina aquesta imatge. I aixó ho fa una lent positiva o convergent.\nCom hem dit, amb l'ull en repos, l'hipermétrope forma la imatge d'un punt de l'infinit en la retina. Si el cristal·lí augmentara la seva potència (el qual pot fer mitjançant l'acomodació, que permet enfocar de prop variant l'amplada i per tant la seva potència), la imatge es formaria més a prop de la retina o fins i tot en ella mateixa.\nPor tant, podem dir que un ull hipermétrope pot veure nítidament de lluny a costa, aixó si, d'un esforç acomodatiu extra. Si disponem de molta acomodació (com en el cas d'un nen per exemple) i la quantitat d'hipermetropía no es molt gran, aquest esforç ni tan sols el notaríem. Si la quantitat d'hipermetropía es gran i l'acomodació de que disponem també es molta, veríem bé, peró apareixeríen molèsties astenópiques, es a dir, cansament ocular, mals de cap, irritacions oculares, etc. I si no disponem ja de molta acomodació (que disminueix amb l'edat), senzillament no veríem bé.\nPero aixó no es tot. Per a veure d'a prop es precís posar en marxa l'acomodació i per tant realitzar un esforç. Si, a més som hipermétrops, l'esforç será encara major; per a enfocar d'a prop i per a compensar l'hipermetropía. Es per aixó pel que les molèsties d'un hipermétrop apareixen abans d'a prop que de lluny.\nHi ha moltes causes. Les més habituals poden ser: Una falta de longitud de l'ull, o una falta de potència dels mitjans transparents del mateix degut, per exemple a un canvi a la curvatura de la córnea, o a un canvi en l'índex de refracció d'algun d'ells que podría estar causat per algún trastorn metabólic.\nEn general, un ull sa i normal presenta una lleugera hipermetropía denominada hipermetropía fisiológica, que ni molesta ni demanda correcció.\nEn la infantesa habitualment existeix hipermetropía (l'ull és peit i està creixent), que es va reduint amb el pas del temps al crèixer l'ull, fins a estabilitzar-se aproximadament als set o vuit anys.\nEl tractament i correcció de l'hipermetropía es relativament complex i dependrà de molts factors, com són l'agudesa visual, la presència de símptomes astenópics, el tipus d'ocupació, l'edat, la presència d'estrabisme, o fins i tot l'aparició de símptomes més generals, com cefalees, desgana al treball, cansament precoç al començar, picor, etc.\nCom en qualsevol cas, un examen visual periódic a càrrec d'un professional apropiat es fa absolutament imprescindible des d'una edat primerenca.


Un total de 9.000 espectadors han passat pels teatres municipals Zorrilla, Principal i Blas Infante durant la temporada 2015-16 | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nUn total de 9.000 espectadors han passat pels teatres municipals Zorrilla, Principal i Blas Infante durant la temporada 2015-16\nLa temporada estable de programació dels teatres Zorrilla, Principal i Blas Infante ha registrat una assistència de més de 9.000 espectadors que han pogut gaudir d’un total de 28 funcions d’espectacles professionals. L’ocupació mitjana de les sales ha estat superior al 80% i fins a 11 ocasions s’ha hagut de penjar el cartell d’entrades exhaurides, fet que no s’havia produït en els últims anys.\nTambé s’ha registrat un increment del nombre d’abonats, que han arribat a la xifra rècord des de la posada en marxa d’aquesta iniciativa. L’assistència d’aquests 9.000 espectadors suposa un increment del 5% en relació a la programació de la temporada 2015-16. La temporada es va iniciar amb l’espectacle de teatre per a famílies ‘Patatu’ i va finalitzar amb l’espectacle ‘Atchúuss!’.\nPer primera vegada els teatres municipals s’han sumat a la iniciativa de caràcter social ‘Apropa Cultura’. Aquest projecte, que compta amb més de 50 equipaments de primer nivell adherits a tot Catalunya, consisteix en vetllar per l’accessibilitat de les persones en risc d’exclusió als equipaments cultural i la seva programació professional. Així, més de 100 persones que es troben en aquesta situació han pogut assistir a espectacles de primera línia com han estat el Festival Internacional de Màgia, el festival Blues&Ritmes o l’obra ‘Atchúus!’.\nLa quarta tinenta d’Alcaldia i regidora de l’Ambit de Badalona Educadora, Laia Sabater, ha mostrat la seva satisfacció “per l’increment del nombre d’espectadors als teatres públics de la ciutat, la qual cosa demostra la qualitat i l’acceptació per part del públic dels grans muntatges escènics que s’han representat”. “A més, gràcies al projecte ‘Apropa Cultura’, més de 100 persones en risc d’exclusió social han pogut anar al teatre, amb el que es demostra que cada dia que passa Badalona és una ciutat més inclusiva”, ha afegit.\nEn aquests moments ja s’està preparant la programació de la temporada 2016-2017, que estarà ja disponible a principis del proper mes de juliol.


El Consorci de Bombers renova els seus acords amb Emergències de la Generalitat per a millorar el servei d’extinció i prevenció d’incendis – Vinaròs News\nEl Consorci de Bombers renova els seus acords amb Emergències de la Generalitat per a millorar el servei d’extinció i prevenció d’incendis\nALTRES POBLESDIPCASLA POBLA DE BENIFASSÀ 14 abril, 2021 Vinaròs News\nConsorcio Provincial de Bomberos de Castelló12 La Pobla de Benifassà65\nEl Consorci Provincial de Bombers ha aprovat aquest matí en assemblea general la renovació dels dos convenis de col·laboració que l’entitat depenent de la...\nEl Consorci Provincial de Bombers ha aprovat aquest matí en assemblea general la renovació dels dos convenis de col·laboració que l’entitat depenent de la Diputació manté amb l’Agència Valenciana de Seguretat i Emergències.\nLa reedició d’aquests acords es traduirà en un augment dels mitjans materials i humans disponibles per a l’extinció i la prevenció d’incendis forestals a les comarques de Castelló. Això serà possible gràcies a la transferència ‘extra’, per part de la Generalitat, de dos milions d’euros al Consorci castellonenc, que completaran el pressupost de l’ens que enguany supera els 20 milions d’euros.\nEl president de la Diputació, José Martí, ha remarcat en la sessió que «l’entesa entre institucions és el camí per a progressar en serveis i prestacions» i ha agraït a l’administració autonòmica que «pose per davant la millora dels serveis públics castellonencs amb un major finançament».\nTots dos convenis han rebut llum verda per unanimitat dels assistents. D’ells, el primer garantirà la prestació del servei d’extinció d’incendis forestals amb més pressupost. El finançament d’aquest conveni provindrà per dues bandes, segons ha explicat el diputat de Bombers, Abel Ibáñez: «Enguany hem aconseguit que la Generalitat augmente fins al milió d’euros la seua aportació, la qual cosa són aproximadament 380.000 euros més que l’any passat, mentre que la Diputació assumirà un complement de 300.000 euros».\nL’altre acord pendent de signatura i que ha rebut hui l’aval de l’assemblea farà possible la posada en marxa de les brigades professionals de mitigació, que des d’enguany seran assumides per Tragsa «en ingressar la Diputació en el seu accionariat». Al no haver de contractar el servei «guanyarem en agilitat i eficàcia».\nAquestes brigades actuaran durant els mesos de tardor, hivern i primavera en la neteja de zones d’alt risc de focs properes a nuclis poblacionals per a preservar la seguretat de la ciutadania durant la temporada d’incendis. El cost d’aquest servei també es dividirà entre la Diputació i la Generalitat Valenciana, les quals abonaran 945.000 euros cadascuna d’elles.\nL’òrgan deliberatiu del Consorci ha aprovat també l’adhesió de la Pobla de Benifassà a Protecció Civil. D’aquesta manera podran recórrer als cossos de voluntaris i fer ús de tot el material sempre que ho requerisquen.


Zamek w Baranowie Sandomierskim Baranow Sandomierski Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nul. Zamkowa 20, Baranow Sandomierski, Baranow Sandomierski, Polònia - Veure al mapa\n"Castle building has just about 11 rooms for guests. Room was..."\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Baranow Sandomierski, Zamek w Baranowie Sandomierskim és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nZamek w Baranowie Sandomierskim també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Baranow Sandomierski. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, telèfon a cada habitació. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent sauna, camp de golf (a 3 km), billar, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Zamek w Baranowie Sandomierskim és una selecció idònia per a la vostra estada a Baranow Sandomierski.\nTots els tipus de viatgers (236) Parelles (93) Viatgers en solitari (77) Famílies amb infants petits (25) Famílies amb infants grans (9) Grups (32)


Col·lecció: El Cullerot, núm. 18\nEliana Thibaut i Comalada és autora d’una important obra sobre cuina i nutrició, que abraça més d’una trentena de llibres, a més d’articles divulgatius i un CD-ROM interactiu. Professora durant anys de l’assignatura Higiene de l’Alimentació en diversos centres d’ensenyament tècnic francesos, l’any 1985 va impulsar la iniciativa de creació dels Tallers de Cuina Catalana Tradicional, destinats a preservar i difondre la cuina de territori. Començà a editar llibres de cuina en francès, però ben aviat publicà els primers títols en llengua catalana, en els quals posa de manifest la seva recerca etnològica en el camp de l’alimentació (amb una especial incidència en el període de l’edat mitjana) i la seva capacitat d’innovació pel que fa a receptes creades a partir del substrat tradicional de la cuina nord-catalana. Dins de la col·lecció El Cullerot, ha publicat La cuina tradicional de la Catalunya Nord, i ben aviat apareixerà, traduïda al català, l'obra Les salades de la Méditerranée. Ha estat distingida amb nombrosos premis gastronòmics i cívics i gaudeix d’un important reconeixement tant a la Catalunya Nord com a tot arreu.


Projectes de Desenvolupament i Comerç | DEL Consultors\nProjectes de Desenvolupament i Comerç\nPost on 16 febrero, 2011 by Juanjo Pérez\nEls projectes de desenvolupament i comerç són la principal eina que articula les polítiques comercials en municipis de menys de 10.000 habitants a la província de Barcelona. Són gestionats per l’Àrea de Comerç de la Diputació de Barcelona i es caracteritzen per oferir una elevada flexibilitat i adaptabilitat a les necessitats de cada municipi.\nAquests projectes presenten diversos punts que els fan un model especialment recomanable. En primer lloc, el pla de treball es defineix per mitjà de tècniques pròpies de la planificació estratègica urbana, incloent la diagnosi territorial i el DAFO, el que contribueix a plantejar un àmbit de treball perfectament definit. En aquests termes, una diagnosi complerta i profunda ens permetrà localitzar els recursos amb més capacitat de desenvolupament local, el que en la bibliografia es pot anomenar recurs endogen propi; i d’altra banda, ens situa en una posició ideal per definir un pla d’actuació amb capacitat d’adaptar-se a la realitat.\nLa figura següent mostra la lògica d’aquest projecte, que té per objectiu incentivar el teixit comercial i econòmic local de manera que agafi prou embranzida per poder funcionar per sí mateixos.\nEn aquests termes, la fase de Propostes pot estructurar-se de manera àmplia i genèrica (visió estratègica) o bé de manera concreta (visió sectorial), en funció de les necessitats del municipi i dels usos de la consultora que realitza el treball.\nEl darrer element de valor és la complementarietat amb una segona línia de finançament, les polítiques comercials en petits municipis, i que és la que fa possible la implementació de les propostes de l’estudi, que l’ajuntament anirà promocionant en funció d’un cronograma determinat en estudi i les pròpies necessitats i capacitats financeres o polítiques.\nEn termes generals, si tenim en compte totes aquestes proposicions, trobem un interessant format de projecte, que pot ésser extensible a força administracions catalanes, per ser un model complert i que es basa en el suport a l’ens local.


XAREL·10: 808.- El granger penjat\n808.- Aquest matí han trobat un granger penjat al seu estable. El local estava tancat per dins i completament buit, a excepció del cos que penjava de la biga central. La corda que va fer servir per penjar-se fa 2 metres de llarg i els peus del mort pengen a 30 centímetres del terra, no hi ha cap objecte on s'ha pogut enfilar i tampoc es poden escalar les parets o pujar a la biga. Les proves indiquen que és un suïcidi, com pot ser?\nOstres, doncs no em ve res, quanta pressió. La corda li pot haver servit per enfilar-se a la biga, i llavors deixar-se caure des d'allà... no sé, quan ho diguin segur que picaré el cap contra la paret...\nPq hi ha un toll a terra d'aigua d'un bloc de gel que s'ha desfet?? ;)\nHa arribat muntat a cavall, ha posat la corda per la biga i al seu coll i ha donat un cop al cavall perquè marxés, llavors és quan ha quedat penjat.\nSi és això del gel, s'ho va currar...\nLlàstima que no hagués telefonat abans al telèfon de l'esperança.\nUn altre titular no contrastat. El granger era ben viu.\nHa estirat la corda amb un dron, que ha acabat sortint volant descontrolant-se com acaben tots els drons.\nXEXU: Aquest enigma, amb algunes diferències en l'enunciat, és tot un clàssic dels laterals. Això no implica, evidentment, que tothom l'hagi de saber per això t'agraeixo la teva resposta. No és la del LLIBRE però no deixa de ser prou bona.\nLLUNA: Contestant la teva pregunta t'haig de dir que no. Com es tracta d'un estable amb el terra de terra (valgui la redundància :-D), no hi ha cap toll d'aigua. Tot i així, la teva resposta del bloc de gel sí és la que esperava el LLIBRE. Felicitats!! :-))\nASSUMPTA: Bona resposta. Només un "però", com s'ho ha fet el cavall per tancar l'estable per dins després de marxar?. ;-D\nXAVIER: Doncs sí, és això del gel. :-))\nSA LLUNA: Una opció diferent que, tot i així, no acaba de quadrar amb les proves que ens indiquen que és un suïcidi. ;-)\nPONS: Una solució tecnològica... no esperava menys de tu. ;-)\nLa porta es tancava automàticament, home! :-DD\nASSUMPTA: Aquests invents moderns... :-DDD\nVaig estar a punt de posar 'si no és que hi ha un toll d'aigua sota els seus peus...' Però pensava que seria una altra resposta, ja que no deia res al respecte...


admin | Alternativa - Part 77\nResum Mesa Sectorial 5/09/2019\n5 de setembre de 2019 Generaloposicions, oposions 2019admin\nAvui hem assistit a la mesa sectorial sobre la regulació de la fase de pràctiques dels opositors al cos docent i al cos d’inspectors.\nL’ordre del dia ha estat el següent:\n1.Regulació de la fase de pràctiques dels opositors al cos docent.\n2.Regulació de la fase de pràctiques dels opositors al cos d’inspectors.\n3.Torn obert de paraula\nLes resolucions sobre les fases de pràctiques no contemplen canvis significatius. Podeu consultar la documentació als següents enllaços:\nREGULACIÓ DE LA FASE DE PRÀCTIQUES DELS COSSOS DOCENTS https://drive.google.com/open?id=0B4HbBe8-w46LaENOTmNrNFZ6ZC1aNzVQOFIxVTB0VUhibkhF\nREGULACIÓ DE LA FASE DE PRÀCTIQUES DEL COS D’INSPECTORS\nANNEX 2 DICTAMEN DE VALORACIÓ https://drive.google.com/open?id=0B4HbBe8-w46LM0VkOXROWlJjT0RLRC1xR1F0SGRONDRablVR\nANNEX 4 DICTAMENT VALORACIÓ PT i AL https://drive.google.com/open?id=0B4HbBe8-w46LY3Z4SmJNSWQwR1ZPUDlOUEd6cXpCQjl5VGJ3\nANNEX 5 DICTAMEN VALORACIÓ FP https://drive.google.com/open?id=0B4HbBe8-w46LTGtwdDl1dERjcFJQLUJIbDZzdERUcC13dGdJ\nANNEX 6 CONTINGUT PORTFOLIS https://drive.google.com/open?id=0B4HbBe8-w46La2gwUGgxVGx5S2J3RVF6NG1uVXdteXZIZHBJ\nANNEX 7 RELACIÓ FINAL COMISSIÓ VALORACIÓ https://drive.google.com/open?id=0B4HbBe8-w46LLVNUS3NKbGJENjNJZDFPUzE2STQ2RW5DTy1R\nANNEX 8 RELACIÓ FINAL COMISSIÓ COORDINACIÓ\nAl torn obert de paraula de paraula, hem demanat que es reprengui la negociació per fer realitat l’Acord Marc 2. També hem demanat que es faci un avanç de les especialitats que hi haurà a les oposicions del 2020 i també una mesa per tractar el nou sistema de fitxar als centres educatius.\nHem valorat de forma positiva la fórmula de la llista única per a les adjudicacions dels interins a l’estiu però hem recordat que cal cercar un punt intermig per no haver de seleccionar obligatòriament totes les places.\n8 d'agost de 2019 Generaladmin\nSorteig de places per a persones amb discapacitat\n31 de juliol de 2019 Generaladmin\nHem assistit al sorteig de reserva de places per a persones amb discapacitat previst a la convocatòria d’adjudicació provisional. Hi ha 1169 places disponibles. D’aquestes, 68 són per aquest col·lectiu. Les places que no s’adjudiquin a aquests companys, sortiran en la primera convocatòria de setembre.\nAquí en teniu el nombre per especialitat, centre i illa.


AbCo i el medi ambient - Abad Controls\nFAQ´s i info tècnica>\nA Abad Controls som conscients de la necessitat de respectar el nostre entorn i estem compromesos en aconseguir una economia circular i sostenible. A més de tenir implantat un sistema de gestió de baix impacte ambiental, també ens preocupem pel destí final dels nostres productes, un cop aquests han superat la seva vida útil.\nÉs per això que oferim als nostres clients un servei gratuït de reciclatge de tots els nostres productes, un cop finalitzat el seu cicle vital. Posem un exemple:\nQuan un manòmetre, termòmetre, cabalímetre o qualsevol altre instrument s'espatlla o perd la seva fiabilitat i no és possible la seva reparació, ens encarreguem del desmuntatge de les seves diferents components per al seu correcte reciclatge, a saber:\nreutilització o reciclatge de la glicerina antivibració, si n'hi hagués.\nseparat i recuperació del vidre o del visor de plàstic\nseparat i recuperació dels seus components metàl·lics (acer inoxidable, llautó ...) per a ser enviats posteriorment a una recuperadora de metalls.\nD'aquesta manera ens assegurem que aquests recursos tornaran a la cadena productiva sense danyar nuetro entorn i generant el menor nombre de residus possible. Us convidem a compartir amb nosaltres la seva preocupació pel medi ambient!


El Govern preveu començar les obres de modernització de 10.000 hectàrees del Canal d’Urgell l’any 2022 - Món Rural\na Paisatges i ecosistemes, Portada, Productes de proximitat, Ramaderia, Sector primari\nPla mitjà del vicepresident amb funcions de president, Pere Aragonès, i de la consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, amb el president de la Comunitat General de Regants dels Canals d'Urgell, Amadeu Ros, el 22 d'octubre de 2020. (Horitzontal)\nEl Govern ha començat la redacció dels primers quatre projectes executius que permetran modernitzar unes 10.000 hectàrees de l’àrea regable del Canal d’Urgell, de les 75.000 hectàrees globals. Els treballs, amb un cost d’uns 110 milions d’euros, s’allargaran durant tot el 2021 i s’espera que les obres puguin començar al 2022. Així ho han reiterat el vicepresident amb funcions de president, Pere Aragonès, i la consellera d’Agricultura, Teresa Jordà, durant la presentació del projecte de modernització del reg del Canal d’Urgell que han presentat aquest dijous a Mollerussa. El projecte total preveu una inversió de 1.350 milions d’euros i està inclòs dins el Pla de reactivació econòmica i protecció social de l’executiu català.\nEl projecte, amb una inversió al voltant dels 1.350 milions d’euros, preveu modernitzar el sistema hidràulic del Canal d’Urgell amb la construcció d’una nova xarxa de reg a pressió més eficient. Així, el Departament d’Agricultura, ja té en marxa els primers quatre projectes, amb una inversió de 110 milions d’euros. La redacció d’aquests acabarà a finals de 2021 i s’espera que les obres, que afectaran unes 10.000 hectàrees, puguin començar al 2022.\nLa consellera d’Agricultura, Teresa Jordà, ha explicat que si finalment “quadren els números i tot sembla que apunta així” el Govern podrà destinar aquests 1.350 milions d’euros. “Això vol dir que tindrem molta feina amb poc temps, perquè això s’ha de desplegar amb molts pocs anys”, ha afegit. Així mateix, Jordà ha tornat a assegurar que “el reg és una estructura de país”, i ha assegurat que la seva modernització permet un ús més eficient de l’aigua, adaptar els cultius al canvi climàtic, i millorar les condicions socioeconòmiques a les explotacions.\nPer la seva banda, el vicepresident amb funcions de president, Pere Aragonès, ha dit que el reg dels Canals d’Urgell “s’ha de posar al dia per aprofitar la seva potencialitat”. Aragonès ha recordat que la modernització de la infraestructura hidràulica forma part dels projectes que s’inclouen dins el Pla de reactivació econòmica i protecció social aprovat pel Govern. En aquest sentit, ha reiterat la importància que Catalunya aconsegueixi el “màxim de fons” possible dels fons europeus per reactivar l’economia després de la pandèmia de la coid-19.\nJordà i Aragonés han visitat aquest dijous la seu de la Comunitat General de Regants dels Canals d’Urgell a Mollerussa per presentar el projecte de modernització del reg dels Canals d’Urgell. A la trobada els han acompanyat el president de la Comunitat de Regants del canal, Amadeu Ros i el delegat del Govern a Lleida, Ramon Farré, entre altres autoritats i representants institucionals.\nEtiquetes: Comunitat General de Regants dels Canals d'Urgell


El Torneig Festes d’Inca enfrontarà al CE Constància i al RCD Mallorca | Sports de ca Nostra\nEscrito por lorenzo el 20/07/18 • En la Categoría Fútbol Regional\nLa plaça d’Orient d’Inca ha servit d’escenari per la presentació del Trofeu Festes d’Inca que enfrontarà al C.E. Constancia i al RCD Mallorca. Aquest partit, que es durà a terme el dimecres 25 de juliol, és la segona edició del trofeu que s’ha recuperat a la capital del Raiguer després de molts anys. El Batle d’Inca, Virgilio Moreno, el regidor de Festes, Antoni Peña, el president del Constància, Rafel Palou, l’entrenador Guillem Llaneres, el capità del primer equip, Miquel Buades, el segon entrenador del RCD Mallorca, Daniel Pendin i els represetants de Man Obras y Fibwi, han presentat l’esdeveniment. Des de l’Ajuntament s’ha agraït la col·laboració dels patrocinadors i dels clubs per poder tenir un esdeveniment esportiu molt estimat pels inquers.\n«Per nosaltres és una bona oportunitat per jugar contra un equip de la lliga professional i pels nostres jugadors suposa una motivació extraordinària», ha dit Llaneras. El partit és una oportunitat per l’afició inquera per gaudir d’un partit de pretemporada i per veure a les noves cares del planter blanc i negre. Per part del club del Raiguer s’ha recordat la importància de donar suport a l’esport local. «Com a inquer és un honor convidar al Mallorca a jugar a ca nostra i poder oferir una la nostra afició un bon espectacle», ha dit el capità Buades.


Gandia es suma al Dia Internacional de la #MemòriaTrans – Igualtat Gandia\nGandia es suma al Dia Internacional de la #MemòriaTrans\nGandia es suma al Dia Internacional de la #MemòriaTrans (20 de novembre) amb un conjunt d’activitats inclusives i reivindicatives.\nAhir dijous, a la façana de l’Ajuntament, es va penjar una pancarta i Maria Rico, representant de DretAser Associació hi va llegir un manifest reivindicatiu dels drets de les persones trans. També s’hi va condemnar la violència progressiva que estan patint per part de sectors trànsfobs que tracten d’invisibiltzar-les.\nLa cerimònia va comptar també amb el president de Clgs Lgtb Safor, Ximo López; la representant del Consell dels Joves de Gandia, Sara Gil i La Sanguinelli La Sangui. Acompanyats de l’alcalde, Jose Manuel Prieto Part; el vicealcalde, Josep Alandete Mayor; la regidora d’ Igualtat, Diversitat I Polítiques Inclusives Gandia, Juana Navarro Blasco, així com altres membres de la Corporació municipal.\nA més, al Claustre de Sant Roc de la Biblioteca Central es pot visitar fins el 3 de desembre l’exposició ‘Transgresiva’ de l’associació Chrysalis i amb persones trans referents.\nSi necessites ajuda o assessorament sobre violència trànsfoba pots acudir al departament de Diversitat de l’Ajuntament (96 295 95 28) i a les associacions LGTBI de la ciutat.


Actualitzada 15/06/2018 a les 10:46\nEl Mundial de Rússia aixeca el teló amb una cerimònia breu però intensa presidida per Putin i que els principals líders europeus van boicotejar amb la seua no-assistència a l’acte || Robbie Williams hi posa la nota musical amb la soprano russa Aida Garifullina\n© Ronaldo, al costat del nen que va fer el servei d'honor.\nRússia va inaugurar ahir el Mundial de futbol, el primer que es disputa a l’Europa de l’Est, amb una breu però intensa cerimònia presidida pel cap del Kremlin, Vladímir Putin, que va mostrar una emoció continguda. “Desitjo èxits a tots els equips i emocions inoblidables als aficionats”, va proclamar des de la tribuna de l’espectacular estadi Lujnikí. Putin, boicotejat en aquesta cerimònia pels líders occidentals, es va envoltar dels seus amics per començar el gran espectacle. Entre els mandataris presents van destacar els presidents de Bolívia, el Paraguai i Panamà, a banda dels dirigents de països aliats del Kremlin i el príncep saudita, que Putin no va dubtar a consolar quan els russos van inaugurar el marcador. Van brillar per la seua absència els líders occidentals, que van declarar el boicot a la cerimònia inaugural, que no al torneig. Els líders de països com Alemanya, Angela Merkel, o França, Emmanuel Macron, podrien assistir a algun partit, però el Regne Unit, Austràlia, Polònia, Dinamarca o Islàndia ja han anunciat que ni tan sols viatjaran a Rússia.\nTampoc hi va ser per motius de salut el brasiler Pelé, però sí l’argentí Maradona, un gran admirador del president rus. La cerimònia, que va complir el lema que el Mundial de Rússia no deixarà fred ningú, va ser una barreja dels principals exponents de l’ànima russa –la música clàssica, les belles arts i el ballet– i els nous ritmes de la cultura popular. L’estrella del pop britànic Robbie Williams, que en el seu moment no va dubtar a ridiculitzar el ritme de vida dels oligarques russos en un dels seus temes, va ser l’encarregat d’animar la festa amb cançons com Let me entertain you, Feel o Rock DJ. Conegut en el seu temps per ser el noi dolent de la música anglosaxona, Williams va convertir l’estadi en una gran discoteca i no es va limitar a l’escenari, sinó que es va atansar a la banda com si d’un futbolista es tractés per incendiar l’ambient. Mentrestant, l’ànima russa va estar representada per ballarins, pianistes, violinistes i una arpa que hi va posar la nota sentimental.\nEl davanter brasiler, en absència de Pelé, va ser l’encarregat de fer un simbòlic servei d’honor\nUn dels moments culminants va ser quan Williams i la soprano russa Aida Garifullina van interpretar junts un dels èxits més grans del britànic, Angels. Garifullina, que als 31 anys ja ha conquerit l’Òpera de Viena, va posar la nota de glamur a l’esdeveniment. Rússia és el país de les arts clàssiques però també de la conquesta de l’espai. No en va un rus, Iuri Gagarin, va ser el primer a volar a l’espai. Per això, la pilota del partit inaugural va repetir l’odissea de Gagarin, va viatjar a l’espai en una nau Soiuz, va estar durant diversos mesos a l’Estació Espacial Internacional i va tornar a la Terra a temps per al Mundial. La seua ambaixadora, Victoria Lopireva, va ser l’encarregada de portar l’esfèric Adidas Telstar. L’estrella convidada va ser O fenómeno, Ronaldo, que va fer el simbòlic servei inicial al costat de la mascota del torneig, Zabivaka. En realitat no va arribar a tocar la pilota, només ho va fingir, i el servei va correspondre a un nen rus, gest que va despertar una de les ovacions d’una inauguració que va obrir la gran festa del futbol.


UE Llagostera-Costa Brava 1-1 Valencia CF Mestalla: No hi ha fatiga que existeixi pel Llagos - UE Costa Brava\nUE Llagostera-Costa Brava 1-1 Valencia CF Mestalla: No hi ha fatiga que existeixi pel Llagos\nHome / Primer Equip / UE Llagostera-Costa Brava 1-1 Valencia CF Mestalla: No hi ha fatiga que existeixi pel Llagos\ndesembre24 desembre, 2019\nArrossegava el Llagos un cansament tan com lògic de Castàlia i de la remuntada contra el Prat de Copa Catalunya. Però entre les rotacions, l’extraordinària gestió del cos tècnic, el suport dels almogàvers i també, molt important, les ganes de competir innates d’aquest equip, qualsevol ferida de guerra es cicatritza aviat per afrontar una nova i intensa batalla com la de diumenge contra el Valencia Mestalla. Fent cas omís a aquest esgotament físic i mental, el Llagos se’n va anar al principi del partit al filial valencianista. No semblava que fos l’equip que més fatigat estava. Lluny de replegar tropes, l’exèrcit almogàver se’n va anar a conquerir el territori del Valencia Mestalla. I Nahuel va clavar l’espasa els primers minuts amb una estocada brutal des de fora de l’àrea. Amb el pas dels minuts, sobretot a la segona part, obligat per un cansament que va afectar més i també per l’empenta de l’equip de Chema Sanz, el Llagostera es va veure obligat a replegar tropes. Jordi Sánchez va empatar al minut 73, però en una encomiable ofensiva final, Kuku va rematar de cap al pal. Al final, un punt sacrifici i, un cop més, de superació. I contra un adversari amb jugadors de Primera, ja que Esquerdo havia debutat amb el primer equip el dia anterior i Jiménez havia estat convocat.\nA pesar de que era migdia, el ratpenat estava ben despert, així que va acudir al Municipal buscant sang, conscient del teòric esgotament d’un Llagos amb la seva idea de joc cada vegada més assimilada, cada cop més fort i competitiu: ja van tres jornades seguides sense perdre i un mes i mig sense conèixer la derrota davant dels almogàvers. Oriol Alsina ha hagut de fer rotacions aquesta setmana tan exigent, pràctica de totes maneres del tot habitual a un Llagos en què, jugui qui jugui, sempre rendeix perquè tothom dona el nivell. En aquest cas l’onze era el format per Marcos a la porteria; Diego i Viale a l’eix de la defensa i Dalmau al lateral dret i Maynau a l’esquerra; David García i Santi Magallán al doble pivot, Nahuel a la banda esquerra i Cortés a la dreta; Sascha a dalt i Gil per darrere.\nEl ratpenat es va sentir arraconat. O, dit també d’una altra manera, la brillantor d’inici que va desprendre el Llagostera va enlluernar aquest ferotge ratpenat. El conjunt de la Costa Brava es va llançar a pressionar en camp contrari amb determinació, ordre i disciplina, mantenint el ratpenat arraconat, sense escapatòria, del tot tancat. La pilota durava poc al conjunt valencià i el Llagos, amb atacs verticals i punyents, anava acumulant ocasions amb Nahuel elèctric, amb el llampec de Santa Cristina d’Aro encenent el partit. Va ser el llampec qui, després d’un tir des de la frontal de Magallán que va refusar Rivero, la va clavar tal com li venia també des de mitja distància en el rebuig d’un córner. Absolutament desfermat, Nahuel va veure com un Rivero que va aguantar l’equip che als primers minuts li aturava un xut escorat.\nEl pas dels minuts va comportar que el partit s’equilibrés i que el Valencia Mestalla comencés a organitzar-se i a adquirir una estabilitat entorn la pilota. El pla dels de Chema Sanz passava per fer bascular el Llagostera d’un lloc a l’altre per anar guanyant metres i, entre els canvis d’orientació, trobar una escletxa per filtrar una pilota interior. Però el Llagos, que domina com pocs aquest art de replegar-se i bloquejar tot accés al contrari, va bascular perfectament de costat a costat i en cap moment es va descompondre. El bon exercici defensiu dels d’Alsina no permetia al filial valencianista jugar-la a l’espai i sí tota l’estona al peu. Jordi Sánchez, que a part de ser un bon golejador juga i descarrega d’esquenes a la perfecció, va estar lligar en curt per Viale i Diego i el fet de que el Valencia B posés els interiors dins no va sorprendre el conjunt llagosterenc. Fruit d’aquesta actuació defensiva coral, el primer tir entre pals del Valencia Mestalla no es va produir fins el minut 38 en un xut que va blocar Marcos.\nAl segon temps, la lògica fatiga acumulada entre els partits acumulats i l’empenta dels ché van fer retrocedir posicions a un Llagos que va continuar tirant de disciplina, solidaritat i coratge per contenir el potencial ofensiu del filial valencianista. Els de Chema Sanz van trobar més espais que els van permetre gaudir d’alguna ocasió més. Tot i així, el Llagostera continuava replicant amb velocitat i estratègia en atac. Pasquina, relleu de Nahuel, va ser un incordi a l’espai i en cada acció a pilota aturada s’ensumava el gol al Municipal, sobretot en una rematada de cap de David García després de servei de banda que va marxar per centímetres. Tanmateix, el Valencia Mestalla va ser qui va trobar el premi i Jordi Sánchez va empatar de cap al minut 73 després de rematar molt bé una centrada.\nEn situacions així, amb l’adversari creixent i tu aguantant el cansament, el normal és que el contrincant t’acabi tancant a l’àrea. Però el Llagos, amb aquest coratge que el fa únic, va perseguir la victòria amb insistència i Kuku, que havia substituït Gil, va rematar de cap al pal. Lledó, que va ingressar al verd per Cortés, va ser l’altre dels canvis d’Alsina aportant fluïdesa i frescor. L’equip en principi més debilitat va ser qui més a prop va estar de la victòria amb l’empenta afegida de l’afició. Així se les gasta el Llagostera, que diumenge que ve visita La Nucía a les 17:00. Nou repte apassionant per un Llagos que, al son dels almogàvers, no para de créixer.\nFOTO 1: Nahuel, pletòric, ja porta cinc gols\nFOTO 2: Cortés, gran treball ofensiu i defensiu\nFOTO 3: Viale va formar junt amb Diego una parella inexpugnable a l’eix de la defensa\nPrèvia CF La Nucía – UE Llagostera-Costa Brava: Seguir creixent, seguir il·lusionant-nosUE Llagostera-Costa Brava – Valencia CF Mestalla: A intentar culminar una gran setmana