LA GALERA, S.A. EDITORIAL - Llibreria Huch - Llibreria online de Berga\n/ LA GALERA, S.A. EDITORIAL\nEls més petits donen color a l'estiu!Un quadern per pintar original que inclou la possibilitat d'explicar una història als més petits gràcies a dos personatges que serveixen de fil... 9788424670641 TEBA, ALICIA LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nAutor: TEBA, ALICIA Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/06/2021 Disponible\nUNA MIRADA TRANS Estranya! Indefinit!Ni carn ni peix! Perversa!Sonat dels collons (o de la vagina)!Al llarg de la meva vida m'han catalogat amb aquestes i altres paraules, totes igual de colorides.... 9788424670412 CELA, JAUME; CELA, XAVIER LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nAutor: CELA, JAUME; CELA, XAVIER Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/06/2021 Disponible\nL'Agatha i el seu cosí Larry estan a Toledo per investigar un robatori a la casa d'un famós col·leccionista: una espasa que es diu que va pertànyer al Cid. Dies després, al museu d... 9788424670627 STEVENSON, SIR STEVE LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nAutor: STEVENSON, SIR STEVE Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/06/2021 Disponible\nEl més «normal» és ser «estrany»!L'Hug és tartamut i en Bernat, dislèxic, i durant el curs s'han fet millors amics. Però ara arriben les vacances d'estiu i no volen separar-se. Des... 9788424670313 SIERRA I FABRA, JORDI LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nAutor: SIERRA I FABRA, JORDI Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/06/2021 Disponible\nEl petit drac Coco i la porc espí Matilde esperen el seu amic Óscar a la platja. El petit drac els explica, capmoix, que durant les vacances d'estiu ha d'anar a la Xina amb el seu ... 9788424670337 SIEGNER, INGO LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nAutor: SIEGNER, INGO Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/06/2021 Disponible\nVols saber la història de dos germans que es van perdre i van trobar una caseta molt dolça?Es deien Hansel i Gretel i cada dia sortien a buscar llenya...Amb lletra lligada per avan... 9788424669645 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nAutor: CANYELLES, ANNA Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/06/2021 Disponible\nVols saber la història de tres germans porquets que volien construir-se una casa? Eren ben diferents! El gran era un savi, el mitjà, molt juganer i el petit, un mandrós! Tic-tac, t... 9788424669669 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nVols saber la història d'un soldadet que es va enamorar d'una ballarina? Vet aquí que per l'aniversari, havien regalat al nen de la casa una capsa de soldadets de plom. Bufa el ven... 9788424669836 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nVols saber la història d'un flautista que tocava una melodia que encantava tothom que la sentia? Vet aquí que fa molts i molts anys va fer una visita a la ciutat d'Hamelín...Amb ll... 9788424669751 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nVols saber la història de dos germans que es van perdre i van trobar una caseta molt dolça?Es deien Hänsel i Gretel i cada dia sortien a buscar llenya...Amb format cartró i lletra ... 9788424669676 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nVols saber la història de tres germans porquets que volien construir-se una casa? Eren ben diferents! El gran era un savi, el mitjà, molt juganer i el petit, un mandrós! Tic-tac, t... 9788424669690 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nVols saber la història d'un soldadet que es va enamorar d'una ballarina? Vet aquí que per l'aniversari, havien regalat al nen de la casa una capsa de soldadets de plom. Bufa el ven... 9788424669843 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nVols saber la història d'un flautista que tocava una melodia que encantava tothom que la sentia? Vet aquí que fa molts i molts anys va fer una visita a la ciutat d'Hamelín...Amb fo... 9788424669782 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL martes, 1 de junio de 2021\nRobinson Crusoe, un noi de la ciutat de York, vol fer de mariner contra el parer del seu pare. Després d'un primer naufragi, tot i que la mar li ha donat un avís, ell continua emba... 9788424667740 DEFOE, DANIEL LA GALERA, S.A. EDITORIAL sábado, 1 de mayo de 2021\nAutor: DEFOE, DANIEL Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/05/2021 Disponible\nEls germans Darling, la Wendy, en George i en Michael, una nit atrapen l'ombra d'en Peter Pan, el noi que mai no creix. Ell els recompensarà portant-los a l'Illa de Mai Més, on viu... 9788424667771 BARRIE, JAMES MATTHEW LA GALERA, S.A. EDITORIAL sábado, 1 de mayo de 2021\nAutor: BARRIE, JAMES MATTHEW Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/05/2021 Disponible\nJim Hawkins, un noi que ajuda la seva mare portant la fonda, aconsegueix el mapa del tresor del pirata Flint i s'embarca en la Hispaniola, rumb a l'illa desconeguda. Durant la trav... 9788424667665 STEVENSON, ROBERT LOUIS LA GALERA, S.A. EDITORIAL sábado, 1 de mayo de 2021\nAutor: STEVENSON, ROBERT LOUIS Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/05/2021 Disponible\nAVENTURES DE TOM SAWYER, LES\nTom Sawyer i el seu inseparable amic Huckleberry Finn viuen un tou d'aventures a la vora del riu. Cada dia s'obre un paradís ple de possibilitats; fins que una nit s'endinsen al ce... 9788424667733 TWAIN, MARK LA GALERA, S.A. EDITORIAL sábado, 1 de mayo de 2021\nAutor: TWAIN, MARK Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/05/2021 Disponible\nRESCATADORS MÀGICS 8. AL BOSC DELS GAMBUTZINS\nDarrere de la gatera comença un viatge d'aventures a Imaginària.La Zoe, el Lucas i la Marina marxen d'acampada amb l'escola. Uns dies a plena naturalesa, sense dracs ni sirenes! Pe... 9788424669478 CATDOOR, SABRINA LA GALERA, S.A. EDITORIAL sábado, 1 de mayo de 2021\nAutor: CATDOOR, SABRINA Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/05/2021 Disponible\nRESCATADORS MÀGICS 7. A LES MAGIOLIMPÍADES\nDarrere de la gatera comença un viatge d'aventures a Imaginària.Imaginària celebra els seus jocs magiolímpics cada quatrecents anys. És el major esdeveniment del món màgic, on les ... 9788424669461 CATDOOR, SABRINA LA GALERA, S.A. EDITORIAL sábado, 1 de mayo de 2021\nEts seguidor de la Família del Super3? Vas ser en alguna de les mítiques Festes dels Súpers que havien arribat a reunir més de 400.000 persones? Tens algun dels tres discos d'or i ... 9788424670474 HAUSMANN, GERARD LA GALERA, S.A. EDITORIAL jueves, 1 de abril de 2021\nAutor: HAUSMANN, GERARD Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/04/2021 Disponible en 7 dies\nL'amistat és el primer pas perquè aparegui la màgia.Puffy és un gat negre. Bé, gairebé negre, si no comptes els cabells blancs a la punta de la seva cua. Quan tanca els ulls i exha... 9788424669324 CANTINI, BARBARA LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nAutor: CANTINI, BARBARA Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/03/2021 Disponible\nHa arribat el moment de descobrir què està passant al Campament Júpiter...L'esperat spin off de la sèrie «Les proves d'Apol·lo».És el febrer posterior a la derrota de la Gaea. El C... 9788424669898 RIORDAN, RICK LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nAutor: RIORDAN, RICK Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/03/2021 Disponible en 7 dies\nVols saber la història d'una princesa una mica bleda a qui tot molestava? Vet aquí que una vegada...Amb lletra lligada per avançar en l'aprenentatge de la lectura. 9788424668693 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nAutor: CANYELLES, ANNA Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/03/2021 Disponible en 7 dies\nVols saber la història d'una princesa una mica bleda a qui tot molestava? Vet aquí que una vegada... Amb format cartró i lletra majúscula per a primers lectors. 9788424668723 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nGEGANT DEL PI, EL\nVols saber la història d'un home tan gros i tan fort que feia servir un pi com a bastó? Vet aquí que una vegada...Amb lletra lligada per avançar en l'aprenentatge de la lectura. 9788424668709 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nVols saber la història d'un home tan gros i tan fort que feia servir un pi com a bastó? Vet aquí que una vegada...Amb format cartró i lletra majúscula per a primers lectors. 9788424668730 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nAutor: CANYELLES, ANNA Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/03/2021 Disponible\nVols saber l'història d'una cursa sorprenent? La llebre se'n reia de la tortuga: "No corris tant, que et faràs mal!". Vet aquí que una vegada...Amb lletra lligada per avançar en l'... 9788424668686 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nLA Vols saber l'història d'una cursa sorprenent? La llebre se'n reia de la tortuga: "No corris tant, que et faràs mal!". Vet aquí que una vegada...Amb format cartró i lletra majúscula... 9788424668716 CANYELLES, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nQuan tot es desmunta, l'amor és la millor medicina.A mitjan segle xiv es declara un brot de pesta a la ciutat de Girona i es decreta una quarantena per als veïns. Davant la impassi... 9788424669515 FITÉ, ANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nAutor: FITÉ, ANNA Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/03/2021 Disponible en 7 dies\nSECRET DE L'OCEÀ, EL\nSubmergeix-te en un mar d'aventura i fantasia!El meu nom és Aqua, vaig néixer amb els cabells blaus com el mar i soc UNA SIRENA! Sí, ho has llegit bé: les sirenes existim i vivim a... 9788424669409 ISERN, SUSANNA LA GALERA, S.A. EDITORIAL lunes, 1 de marzo de 2021\nAutor: ISERN, SUSANNA Marca: LA GALERA, S.A. EDITORIAL Llançament: 01/03/2021 Disponible


Incendi a Peramola iniciat per l'avaria d'una recol·lectora en un camp — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Incendi a Peramola iniciat per l'avaria d'una recol·lectora en un camp\nIncendi a Peramola iniciat per l'avaria d'una recol·lectora en un camp\nEls Agents Rurals diuen que si el vent no afluixa serà difícil aturar les flames. En el foc, que s'ha iniciat a la zona del Roc de Rumbau, hi treballen 52 dotacions terrestres i nou mitjans aeris\nL'incendi que crema des d'aquest diumenge al migdia a Peramola ja ha calcinat més de 60 hectàrees de massa forestal, segons les dades provisionals (17.15 h) dels Agents Rurals. Al lloc hi treballen 52 dotacions terrestres i nou mitjans aeris, que intenten que les flames no avancin cap a la serra d'Aubenç i Roc de Cogul. De moment, però, els Bombers han destacat que s'han registrat focus secundaris que han passat a l'altra banda de la cinglera.\nL'avís del foc s'ha rebut a les 14.32 hores a la zona del Roc de Rumbau (991 metres). D'altra banda, l'incendi ha obligat a tallar durant una estona la C-14, al seu pas per Oliana.\nAvaria en una màquina recol·lectora\nL'incendi de Peramola s'ha iniciat arran de l'avaria d'una màquina recol·lectora que treballava en un camp. Així ho ha explicat a l'ACN el cap dels Agents Rurals a Lleida, Llorenç Ricou, que ha lamentat que l'agricultor fes aquestes tasques en les hores de màxima insolació. Tot i que el pagès complia la normativa d'equip d'extinció, Ricou creu que aquest diumenge "no era el dia per recol·lectar a aquestes hores". Ha elogiat la pagesia en general, però li ha demanat que faci aquestes feines a primera hora del matí o última hora de la tarda.\nRicou ha detallat que el front principal ha sortit d'un camp de conreu cap a l'hotel Can Boix, que finalment no ha hagut de ser desallotjat. Els Bombers intentaran que no arribin les flames a l'establiment. Un altre flanc baixa cap a una carretera i una piscifactoria, però no es preveuen grans problemes. El que més preocupa és que un dels flancs ha saltat a un cingle per sobre d'una gran roca, cosa que dona accés a la vall de la Guàrdia d'Ares amb moltes hectàrees de difícil accés. "El pas és difícil i serà complicat aturar aquest flanc; el que hi ha hagut fins ara seria 'pecata minuta'", ha indicat.\nSegons ha assenyalat Ricou, l'evolució del foc dependrà del vent i la humitat i les flames podrien afectar una zona que no es va cremar durant un gran incendi dels anys 80.\nDenúncies per acampar o encendre foc en zones prohibides\nMentrestant, els Agents Rurals han posat diverses denúncies aquest cap de setmana a les comarques de la Noguera i el Pallars Jussà per encendre foc en zona i època prohibida, acampar i accedir a espais naturals tancats per risc extrem d'incendi forestal. Una denúncia és per encendre foc en una ona de l'embassament de Sant Antoni, al Pallars. A Santa Anna, a la Noguera, s'ha posat una denúncia per foc i una altra per circulació prohibida. A Santa Linya, també a la Noguera, s'han posat una denúncia per circulació prohibida i una altra per acampada. I al Pallars Jussà s'han precintat unes barbacoes.\nTerribles imatges de Peramola 🔥🔥😥\nRumbau es crema escaladors 💔 pic.twitter.com/FwRXVtW6xX\n— MeteoPirineus (@MeteoPiri) June 19, 2022\nIncendi a Peramola


Bel Olid: “Ningú no podrà dir «Jo no ho sabia»”\nL'escriptora publica ‘Vides aturades. Refugiats a la intempèrie’. El pots aconseguir amb l'ARA Balears per 16,90 euros\nL.S. Barcelona Actualitzada el 10/02/2017 18:16\n651x366 Bel Olid. / PERE TORDERA Bel Olid. / PERE TORDERA\nL’escriptora Bel Olid va decidir anar-se’n a Grècia l’agost passat a fer un voluntariat. Però aquella idea aviat va mutar en una contribució més adient a la seva professió, que li va suggerir Toni Borrell, de la plataforma Stop Mare Mortum: escriure un llibre divulgatiu sobre la tragèdia dels refugiats amb testimonis en primera persona. Vides aturades. Refugiats a la intempèrie (Ara Llibres), amb fotografies de Gerard Masagué, es presentarà dimecres al Pati Llimona i es podrà comprar amb l'ARA Balears aquest cap de setmana i durant tota la setmana que ve per 16,90 euros.\nQuina sensació tens quan arribes als camps?\nÉs molt bèstia. Tens la sensació d’estar en un camp de concentració nazi. Penses: “No pot ser que estigui passant això”. Havent passat la Segona Guerra Mundial, sabent quines conseqüències va tenir, encara estem flipats que allò es permetés i ho estem tornant a permetre. Els ciutadans europeus estem actuant exactament igual que els alemanys amb els nazis. És així de cru. Estem sent còmplices i estem mirant cap a un altre lloc. Et fa vergonya ser europea.\nÉs un llibre amb capítols d’informació i de testimonis.\nVam estar una setmana al camp de Vasilika i una altra a Lesbos, en diferents camps. Però, a més de l’experiència de primera mà, vam tenir contactes de voluntaris que hi han passat més temps i coneixen millor el problema, d’ONGs, i des d’aquí vaig fer feina de documentació. Perquè vaig veure que, amb un llibre només de testimonis no s’entendria què estava passant. I vaig intentar omplir els buits que jo també tenia. Què passa a Síria? Per què la gent ve aquí? Quins són els papers de les ONG? Com actuen els governs europeus?\n¿La intenció del llibre és que converteixi la tragèdia en una causa pròxima?\nLa intenció és que quan els teus nets et preguntin què estaves fent tu en aquesta crisi, ningú no pugui dir “Jo no ho sabia”. Si vols, ho saps: hi ha un llibre curt i assequible que t’ho explica i hi ha un documental a TV3. Si no, és que estàs mirant cap a una altra banda. La informació la tenim. Volia explicar què està passant i també ensenyar que tota aquesta gent que són allà i no deixem passar, i que estem condemnant a morir-se lentament, o d’altres més ràpid, són persones com nosaltres que tenien una vida, una feina i una família, i que viuen un infern. No són un número ni una amenaça.\nUn nou capítol seria què passa quan arriben aquí.\nNo és fàcil. Hi ha moltíssima gent i no tenim les ganes de destinar recursos a fer una acollida raonable. I quan arriben on sigui, l’odissea continua, perquè porten anys en condicions precàries i només volen treballar però no tenen permís.


Dècada: Miranda July sobre 'Jo i tu i tothom que coneixem' - Característiques | Juny 2021\nNOTA DE L’EDITOR: Cada dia per al mes següent, indieWIRE publicarà els perfils i les entrevistes dels deu últims anys (en format original i retro) amb algunes de les persones que han definit el cinema independent a la primera dècada d’aquest segle. Avui, retrocedirem al 2005 amb una entrevista que Gary M. Kramer va tenir a l’artista multimèdia Miranda July amb el llançament del primer llargmetratge “Jo i tu i tothom que coneixem”.\nMiranda July fa el salt; Artista multimèdia porta les seves històries a la gran pantalla\nsocietat nacional de crítics de cinema\nMiranda July és un artista multimèdia que presenta el seu primer llargmetratge, 'Jo i tu i tothom que coneixem'És una meravellosa pel·lícula independent i increïble. Juliol, que va escriure i dirigir, també protagonitza Christine Jesperson, un artista multimèdia amb turmells baixos que coqueteja amb un venedor de sabates anomenat Richard (John Hawkes). Si bé Christine espera endinsar-se en el món de l’art i el romanç de Richard, altres narracions prenen forma, com ara una que té dues nenes adolescents que practiquen sexe oral amb l’adolescent de Richard.\nL'insòlit grup de comèdia-drama de juliol pot tenir els seus moments provocatius, però és un film independent guanyador que ha tingut merescut aclamació tremenda. Va obtenir un premi especial del jurat per 'Originalitat de visió' a Sundance, així com premis a Cannes i altres festivals de cinema. Juliol es va asseure amb IndieWIRE per parlar sobre 'Jo i tu i tothom que coneixem'.\nINDIWIRE: Podeu descriure la vostra transició de ser un artista multimèdia a fer un llargmetratge?\nMiranda July: Com a videoartista, el meu tema és una mica menys des del punt de vista experimental. La narració i els personatges sempre m’han interessat. Mai vaig intentar alienar una audiència. Per descomptat, a poc a poc, volia un espai més gran i més gran per atraure gent, de manera que sigui molt orgànic [creixement]. Veig aquesta pel·lícula realment connectada a 'Niu de desenes', Un curtmetratge que vaig fer que té molts temes.\nIW: La seva pel·lícula està en part en el món de l'art. Voleu expressar alguna cosa divertit en aquest entorn?\nMJ: No ho estic realitzant. Hi ha humor, però, a mi, em saturi. El que més m’interessa són les relacions de poder, és tan fàcil en una relació com aquella [d’un artista i un director de galeries], imaginar que l’altra persona viu una vida perfecta.\nIW: Quina és la vostra inspiració per a aquesta pel·lícula: la història, els personatges i l'estructura narrativa que uneix totes aquestes persones i esdeveniments aparentment sense relació?\nMJ: No vaig concebre la història alhora. Es va anar acumulant amb el pas del temps. Vaig intentar escriure només les escenes que volia escriure, que eren reflexions de com em sentia aquell dia. En definitiva, volia fer una pel·lícula que reflectís d’alguna manera com se sentia la vida per a mi quan era més jove. Vaig ser gairebé com un detectiu esbrinant que aquests personatges s'han de relacionar. És el meu treball crear-los i [determinar] com.\nIW: Jo era molt conscient de la manera d’utilitzar el llenguatge i explorava com es comunicaven les persones amb les altres a la pel·lícula. Teníeu paraules i punts precisos en el guió, o es van unir de manera més orgànica?\ntràiler de la història de terror americà 2017\nMJ: Va anar molt atent. El repartiment us dirà que era incansable per mantenir-los en el guió. Hi va haver algunes vegades que els hi tocava jugar, però sabeu que estava fins al punt en què sóc com: 'Ah, us heu adonat que diu' Sí, llavors coma? ' Sóc escriptor.\nIW: Així doncs, t’identifiques més com a escriptor que com a cineasta?\nMJ: Per a mi, és més difícil dirigir. Hi ha més marge de marge amb la direcció i l’edició.\nIW: Trobeu difícil ser actriu?\nMJ: He estat a totes les meves pel·lícules. És una part integral del que faig. Hauria estat una cosa estranya que de sobte regalés la part que podia jugar. Podria haver exercit el paper de director de galeria d’art. El personatge que vaig interpretar era, en un esborrany molt anterior, dos personatges. Els vaig combinar finalment en Christine. Crec que va ser en part perquè volia tocar els dos.\nMiranda July al seu primer llargmetratge, 'Jo i tu i tothom que coneixem.' Imatge de IFC Films.\nIW: Teníeu en compte els actors dels papers quan vau escriure el guió '>\nIW: També em preocupava els signes sexuals explícits que un personatge posseeix a la finestra de l'apartament perquè tothom els vegi. Això semblava una mica controvertit, però també plausible. Podeu discutir això?\nMJ: A la pel·lícula hi ha un bon grapat de coses que no són creïbles, però si penseu massa amb elles. Suposo que sempre sento que, pel que perdo en la credibilitat, val la pena pels sentiments, que és el que M’importa més.\nIW: També us importa les sabates?\nMJ: No, però tinc els turmells baixos. Una mica baix, no grotescament baix. Dit això, de vegades he tallat els costats de les sabates. És curiós, des que vaig fer la pel·lícula, un parell de persones em van dir que tenen turmells baixos, cosa que només és un benefici inesperat per tenir un grup de suport.\nIW: Com a artista multimèdia, en què treballes quan no estàs fent pel·lícules?\nMJ: Estic acabant un llibre de narracions breus i una actuació en la qual estic treballant. Vull poder fer algunes de les altres coses que faig abans de fer la meva propera pel·lícula, que també he començat. Però ara sé quant cobri tota la resta de la vostra vida.


Pascual: “Hem de trencar partits com aquest” - FC Barcelona\nHomeSeccionsBàsquetPrimer EquipNotíciesPascual: “Hem de trencar partits com aquest”\nEl tècnic del Barça Regal reconeix que el seu equip ha fet un “partit complet durant els tres primers quarts”, però que ha jugat “força malament” en els deu minuts finals\nXavi Pascual ha tingut elogis i crítiques per al seu equip, que aquest diumenge s'ha imposat al Gescrap Bizkaia al Bilbao Arena (65-72). "Hem fet un partit complet durant els tres primers quarts, però en l'últim hem jugat força malament i hem comès massa errors, alguns absurds", ha afirmat un cop acabat el matx, per explicar la igualtat final en el marcador, poc explicativa del que s'ha vist durant els primers 30 minuts sobre el parquet. "La nostra desconcentració final, juntament amb el caràcter del Gescrap Bizkaia, ha permès que ells gairebé tinguessin alguna opció de capgirar el marcador".\nLliçó de cara al futur\nEn aquest sentit, Pascual creu que el seu equip ha d'aprendre a "trencar partits com aquest", que el Barça Regal ha començat guanyant per 4-20. "Amb el marcador a favor ens hem desconcentrat. No pot tornar a passar en el futur", ha manifestat.\nMalgrat tot, el tècnic també ha valorat molt positivament els primers 30 minuts del Barça Regal, en què l'equip ha estat sòlid "en atac i en defensa, amb una bona fluïdesa en el joc i controlant el marcador".\nLorbek: "Tenim marge de millora"\nEn la mateixa línia s'ha expressat Erazem Lorbek, un dels homes del partit: "És una victòria molt important, perquè ells han lluitat i han demostrat que mai es rendeixen. Però ara tenim més partits difícils i hem d'intentar millorar. Tenim marge de millora".\nImportant victory in Miribilla (65-72)\nImportante victoria en Miribilla (65-72)\nImportant victòria a Miribilla (65-72)


L’Ajuntament de Xàtiva rep al doble campió del món d’atletisme Màster Octavio Pérez – Blog Ajuntament de Xàtiva\nL’atleta xativí va aconseguir l’Or en els 800 ml i el 4×400 ml el passat cap de setmana al Mundial celebrat a Màlaga\nXàtiva, 19 de setembre de 2018.- L’Ajuntament de Xàtiva ha rebut aquest migdia a l’atleta xativí Octavio Pérez, qui el passat cap de setmana es va proclamar campió del món de 800 metres i de 4×400 metres màster 40 al Mundial que es va celebrar a Màlaga.\nAquests dos metalls han estat el colofó d’una gran temporada en la que Pérez s’ha penjat un total de huit medalles –set d’or i una de plata- en els campionats d’Espanya d’Europa i del món.\nEl passat mes de març va participar als campionats d’Espanya i d’Europa en pista coberta celebrats a Salamanca i Madrid respectivament, on va aconseguir l’Or en 400 ml i un Or i una Plata en 800 ml. Ja en juliol va participar als campionats d’Espanya en pista lliure de Vitòria, on es va penjar tres Ors: en 400 ml, en 800 ml i en 4x400ml. Finalment, la passada setmana, va aconseguir els dos Ors esmentats al Mundial celebrat a Màlaga.\n«Per a l’Ajuntament i per a la ciutat de Xàtiva tindre un esportista com Octavio és tot un orgull. Sabíem que un dia açò arribaria, i que una persona de la nostra ciutat que ha estat treballant des de fa molts anys per l’esport i l’atletisme aconseguiria aquest nivell. Et mostrem l’afecte de la teua ciutat, amics, familiars d’aquells que t’hem vist créixer i dels que han entrenat amb tu a les Pereres quan encara era una pista de terra» ha destacat l’alcalde de Xàtiva Roger Cerdà, qui ha també li ha donat les gràcies «per portar el nom de Xàtiva allà on vas».\nL’atleta del CAX ha destacat que tenia moltes ganes de dedicar-li aquestes medalles a la seua ciutat, i ha explicat les sensacions que va viure durant la prova. «Sabia que guanyar un campionat del món era molt difícil. No tenia pensat anar al Mundial, però després de ser campió d’Espanya i d’Europa no podia faltar a la cita. Anava amb la sexta millor marca, i el nivell era altíssim, però vaig apostar per mi i vaig aprendre una lliçó: és importantíssim creure en un mateix per a assolir els grans reptes».\nPérez també ha aprofitat per reivindicar l’esport i l’exercici físic. «M’agradaria que aquestes dues medalles del campionat del món serviren també per promocionar l’esport ací a Xàtiva o en qualsevol lloc, per a les persones de qualsevol edat. Que servisquen per a que la gent que té somnis lluiten per ells, perquè si creus en que pots aconseguir-los, els somnis més increïbles poden fer-se realitat», ha apuntat.\nL’atleta xativí ha obsequiat a l’Ajuntament amb una instantània de la final dels 800 metres, on es veuen als sis corredors que es van disputar els metalls fins a l’últim instant. Per la seua part, l’Ajuntament li ha fet entrega d’un socarrat en reconeixement a la seua gesta.\nNotícia següent La Casa de la Cultura inaugura aquest divendres una exposició de l’artista Rafael Gómez Aranda\nNotícia anterior Exposició: Rafael Gómez Aranda (1947-2017) Pintura i obra gràfica


Arriba al tram de Calaf el desplegament de la fibra òptica a la xarxa de carreteres de la Diputació de Barcelona\nAquesta xarxa de fibra òptica s'incorpora dins d'una cuneta de formigó a través de l'eix troncal de la C-25 i compta amb arquetes als extrems per enllaçar la connexió cap al nucli urbà o polígon de Calaf.\nDesplegament cablejat fibra òptica a la xarxa carreteres Diputació BCN\nLes obres de construcció de canalitzacions per a fibra òptica a la xarxa de carreteres de la Diputació de Barcelona segueixen avançant en el conjunt de la demarcació i aquesta setmana han arribat a Calaf.\nEstà previst que el desplegament cobreixi un total de 252 km a finals d'any que permetrà l'arribada de la fibra en zones de baixa densitat de població i que són poc atractives pels operadors privats. A la demarcació de l'Anoia, en concret, comprèn els municipis d'Òdena, els Hostalets de Pierola, Cabrera d'Anoia i Calaf a través de la construcció de 5,7 km de canalitzacions en carreteres de la xarxa local.\nPer fer-ho possible, s'aprofiten els projectes que ja es tenien planejats, com a obra ordinària inclosa en la conservació i la millora de la seguretat en les carreteres, i s'incorpora dins de la cuneta de formigó la infraestructura per a la fibra òptica. A la xarxa de transport soterrada, es proposa una secció de 4 tri-tubs de 20 mm i s'instal·len arquetes als extrems, per enllaçar la xarxa fins als habitatges i/o empreses de la població.\nCalaf ha estat un dels darrers municipis de beneficiar-se d'aquesta primera fase de desplegament de fibra òptica, iniciada el passat mes d'abril, i que acabarà portant la fibra òptica a 56 municipis de Barcelona amb una inversió global de 18,9 milions d'euros. Els treballs van des de l'eix troncal de la C-25, resseguint les carreteres locals de titularitat de la Diputació de les poblacions beneficiàries.\nEl projecte s'ha fet de forma coordinada amb el Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat (CTTI) i l'acord permetrà a la corporació reservar conductes per al seu possible ús en serveis tecnològicament avançats d'autoprestació sobre les carreteres.\nSoterrar la fibra òptica és un sistema de distribució dels senyals de telecomunicació molt fiable, de molt altes prestacions, i poc o gens afectat per les condicions ambientals i meteorològiques externes. A més de ser respectuós amb el medi ambient i les persones presenta un risc d'obsolescència molt baix en la pròxima dècada.\nLa instal·lació de cablejat de fibra òptica a la xarxa de carreteres també suposa importants avantatges funcionals per aconseguir smart roads. Així, la fibra pot servir per donar informació rellevant per la gestió de la carretera, com ara donar informació variable als usuaris, calcular a temps real l'IMD (Intensitat Mitjana Diària) de vehicles en un punt determinat, o possibilitar la instal·lació de càmeres de control del trànsit i d'estacions meteorològiques.\nPer als ciutadans, els avantatges son especialment rellevants, ja que permeten apropar serveis públics mitjançant l'administració electrònica, afavorí la competitivitat i atractiu del territori per a la implantació d'activitats econòmiques, millorar l'eficiència dels serveis i recursos públics, a més de poder desenvolupar nous serveis públics de base tecnològica, especialment en àmbits com l'educació, la sanitat o la participació ciutadana, entre d'altres.


PSG-Real Madrid, duel estel·lar dels vuitens de 'Champions' després de la repetició del sorteig\nActualitzada 13/12/2021 a les 17:08\n© PSG-Real Madrid, due estel·lar dels vuitens de 'Champions' després de la repetició del sorteig\nEl París Saint Germain-Real Madrid es presenta com el duel estel·lar dels vuitens de final de la Lliga de Campions, el sorteig de la qual va haver de ser repetit després que diversos equips reclamessin la invalidesa després de produir-se dos errors en el primer intent. El "problema tècnic amb el software d’un proveïdor de serveis extern" a l’hora de l’elecció dels rivals hipotètics de Villarreal i Atlètic de Madrid, segons va justificar la UEFA, va provocar que el procés hagués de repetir-se després que al conjunt madridista li toqués en sort el Benfica, al PSG l’United i al quadre blanc-i-vermell el Bayern Múnich, entre altres.\nEl Real Madrid, rei del torneig amb tretze títols, pretenia que de repetir-se el sorteig es fes a partir del seu enfrontament, ja que les boles del Benfica i la seua havien estat les primeres en sortir, quan encara no s’havia produït el problema. Després de conèixer-se l’anunci que es tornava a celebrar, ho va considerar una "adulteració flagrant".\nA partir de les 15.00 CET i en mig d’una absoluta polèmica, es va celebrar el segon sorteig, amb els mateixos protagonistes a l’estrada, amb l’exjugador rus Andrey Arshavin com a 'mà innocent’ com ambaixador de la final de Sant Petersburg. La fortuna a la segona no li va somriure al bloc de Carlo Ancelotti, que en comptes de mesurar-se al conjunt lisboeta s’haurà d’enfrontar al potent París Saint-Germain de Leo Messi, Neymar, Kylian Mbappe, Sergio Ramos, Keylor Navas i companyia en dos duels amb una tremenda morbositat entre el rei de la competició i el multimilionari projecte del club francès. Serà una confrontació més que atractiva, dins i fora del camp, amb múltiples vèrtexs i curiositats. En els últims temps s’ha celebrat en més d’una vegada amb la sort repartida per a ambdós bàndols. Fins al moment, el Real Madrid ha tingut un camí solvent tret de la inesperada entrepussada contra el Sheriff Tiraspol i el PSG va cedir davant del Manchester City.\nL’Atlético ha passat d’haver d’enfrontar-se al poderós Bayern a fer-ho amb el Manchester United. Cristiano Ronaldo, que va donar el seu últim disgust al Wanda Metropolitano com a jugador del Juventus, acudirà amb la samarreta 'red', al club del qual a tornat disposat a tornar-lo al primer escenari.\nDe partida sembla un enfrontament més assequible, encara que sembla que des de l’arribada del tècnic germànic Ralf Rangnick com a relleu del noruec Ole Gunnar Solskjaer aquest United és un altre bé diferent al de l’inici de temporada, encara que això no li va impedir d’acabar primer de grup per davant del Villarreal. El Chelsea, defensor del títol, s’enfrontarà al Lilla francès, sorprenent guanyador del grup del Sevilla per davant del Salzburg, que tindrà com a rival al Bayern Múnich en dos partits que seran una celebració per al primer conjunt austríac que ha superat la fase de grups.\nEl City de Pep Guardiola s’enfrontarà al Sporting Lisboa que lidera l’espanyol Pablo Sarabia, i el Benfica ara es trobarà amb l’Ajax, un dels equips que millor sensació han causat en la fase de grups. El Villarreal ha canviat al City pel Juventus, tot un històric, habitual de la lluita pel ceptre que aquesta temporada no acaba de trobar el camí en la Sèrie A però que en la Champions ha superat el Chelsea.\nEls vuitens es completen amb el duel entre el campió italià, l’Inter, que ha anat a més tant a la lliga com a Europa, on el Reial Madrid li va superar al grup, i el Liverpool, que presenta una nova candidatura a pugnar per la seua setena corona continental.\nSalzburg (AUT) - Bayern Múnich (GER)\nSporting Lisboa (PER) - Manchester City (ING)\nBenfica (PER) - Ajax (NED)\nChelsea (ING) - Lilla (FRA)\nEls partits es disputaran a les 21.00 hores dels dies 15/16/22/23 de febrer (anada) i 8/9/15/16 de març (tornada).\n1. La Paeria insta l'amo a netejar l'antic Cal Peret\n2. Arranquen les jardineres metàl·liques de la canalització\n3. La Paeria vol reactivar l'expansió de Cappont\n4. L'emblemàtica Sala Europa, a un pas de ser història\n5. La presó es posa al dia


Que continuï l’espectacle - Diari Jornada\nHi ha poques vides que siguin un drama absolut, una comèdia perfecta. Fins i tot els més castigats per la misèria (del tipus que sigui) tenen moments brillants en què sorgeix la joia. Com a protagonista d’una infància que explicada en titulars sembla terrible, però que va tenir els seus moments, si no de felicitat, com a mínim sí d’alegria, m’agrada submergir-me en les complexitats dels altres. M’hi sento com a casa. I a Fun Home Alison Bechdel ofereix exactament això: un cop d’ull a la vida d’una nena de classe mitjana als Estats Units, que podria haver estat immensament feliç i que en canvi va tenir més dificultats del que calia.\nSóc molt fan d’Alison Bechdel, per molts motius. Pels tips de riure amb Dykes to watch out for, que es va traduir al castellà com Unas bollos de cuidado. Pel test de Bechdel, que ofereix una eina senzilla per veure claríssim el biaix del gènere al cinema. Perquè és activista, perquè és divertida, perquè és llesta, perquè totes aquestes qualitats reunides en una sola persona me la fan irresistible. En el cas de Fun Home, però, he de dir que m’ha agradat més el musical que el llibre.\nBechdel ofereix una obra sobre l’ombra dels pares a les vides dels fills, no només durant la infantesa, sinó també durant la joventut i l’edat adulta; sobre estimar persones imperfectes, fins i tot reprovables; sobre buscar una connexió que ha existit poc i malament. Sobre viure, fer-se gran, mirar enrere, estimar-se de manera retroactiva. Sobre els pares que valoren la façana per sobre de tot, i les filles que han de gratar-la per créixer i viure la seva vida.\nA la novel·la gràfica potser hi pesa tant el pare que deixa poc espai per a la filla i això, en canvi, es reverteix a l’adaptació que Lisa Kron n’ha fet per al teatre (traslladada al català per Daniel Anglès i Marc Gómez). Potser perquè Kron no parla d’ella mateixa, com fa Bechdel, no té por de donar a l’Alison el protagonisme que li pertoca en aquesta comèdia que passa en una funerària, o en aquest drama que té lloc a casa d’una família «normal».\nSuposo que el més m’agrada de l’obra és que hi ha espai per plorar i per riure. No defuig les contradiccions ni els matisos, és rica com és rica la vida. Les anècdotes són d’una família concreta, sí, però el rerefons és el de qualsevol família. Perquè hi ha pocs dolents absolutament dolents, hi ha pocs bons irreprotxables. I ensopegar una obra que ho expliqui així de bé i així de fàcil és un regal.


Harca: Continuem excavant: ara la pobla d'Ifac\nÉs un post interessantíssim, tant com la informació que aporta:\n1)Aquestes pàgines web ens permeten resseguir una excavació, cosa que en les publicacions estampades no estan funcionant com deurien.\n2) Es tracta de poder conéixer tot un jaciment, i una excavació no d'urgència i acotada com sol succeir malauradament en els centres urbans.\n3) Parlem, en efecte, d'una excavació en un àmbit rural (si bé en un context particular del país com ho és la Marina), cosa també estranya en aquestes latituds.\n4) I també en unes dates concretes, especialment com diu l'autor, en el primer segle de colonització, és a dir, quasi una foto fixa del període.\n5) Permet no sols conéixer l'urbanisme de colonització, sinó també les condicions de vida dels primers contingents de població.\n6) És un cas excepcional, amb tots els matisos de la paraula, vorem si els resultats es difonen com calen.\n16 de juliol de 2009 a les 13:16


Participació Ciutadana organitza un curs gratuït d’agricultura ecològica « Infobenissa\nParticipació Ciutadana organitza un curs gratuït d’agricultura ecològica\nEl Departament de Participació Ciutadana ha organitzat un taller d’Agricultura Ecològica que tindrà lloc del 4 de març al 8 d’abril. Aquest curs va dirigit a persones que tinguen interés per aprendre com conrear un hort, la plantació, seguiment, manteniment i cures.\nL’objectiu fonamental d’aquest curs, impartit per Benjamí Ortolà de La “Tenda de la Terra”, és recuperar el cultiu de terres seguint les bases de l’agricultura ecològica.\nLes classes teòriques s’impartiran a l’Aula de Participació Ciutadana (Casal d’Associacions), els dimecres de 19.00 a 21.00, i les pràctiques, és a dir el treball de camp, es realitzarà els dissabtes d’11.00 a 13.00. Les inscripcions es poden realitzar cridant al 965732199 i les places són limitades.\nSegons ha comentat el regidor responsable, José María Serna, “aquest curs pretén col·laborar amb el medi ambient i la societat benissera mitjançant xicotetes accions que generen grans beneficis socials i naturals”.


Un ferit amb cremades greus en l'incendi d'un local a Girona - Diari de Girona\nUn ferit amb cremades greus en l'incendi d'un local a Girona\nLa víctima va ser evacuada en helicòpter a l'Hospital Vall d'Hebron\nacn | girona 26.12.2020 | 13:02\nUn ferit amb cremades greus en l'incendi d'un local a Girona Diari de Girona\nUna persona ha resultat ferida amb cremades de gravetat en l'incendi d'un local situat en la part posterior d'un bloc de pisos de la plaça Grup Germans Sabat de Girona. Els Bombers van rebre l'avís divendres a la nit, a les 21.59 hores. A l'arribada dels efectius, cinc dotacions, van trobar la víctima a l'exterior, a la plaça. Va ser atès pel Sistema d'Emergències Mèdiques i evacuat amb helicòpter a l'Hospital Vall d'Hebron. A l'interior del local, d'uns 50 metres quadrats, hi havia molt material que es va anar retirant a l'exterior per facilitar l'extinció. El foc va quedar controlat a les 22.24 hores. Els locals del costat no van quedar afectats. Es van ventilar i revisar els pisos, ja que l'escala havia quedat afectada pel fum.\nPoc després de les 23 hores, una quinzena de veïns que havien estat evacuats van poder tornar als seus domicilis. Els Bombers van inspeccionar els pisos dels sis veïns que s'havien confinat a l'interior dels seus habitatges. A més dels Bombers, es van desplaçar al lloc dotacions dels Mossos i de Policia Local, així com 5 ambulàncies del SEM.\nUn camió bolca a l'Eix a Sant Hilari i causa problemes de trànsit.\nUn home mor per una descàrrega elèctrica mentre treballava en una granja de Masarac.\nMor un home electrocutat mentre descarregava pinso d'un camió a Masarac.


Pastrana, el polèmic tuitaire és alcalde del PP\nDesemmascaren un troll que difon odi a indepes i és alcalde del PP\nBarcelona. Divendres, 26 de gener de 2018. 13:28\nActualitzat Divendres, 26 de gener de 2018. 13:43\nLa setmana del PP ha passat del masclisme de Rajoy, al pepero valencià actor porno i acaba amb un alcalde del partit que s'amagava a twitter per difonde missatges d'odi a indepes i rojos. L'anonimat a les xarxes permet que els trolls sorgeixin com bolets. Persones ressentides amb el món que s'encarreguen de piular opinions destructives sense atrevir-se a signar-les. Com els vells grafittis a les parets però amb milers de seguidors. El cas de Pastrana és (o era, ja que ha tancat el seu compte de twitter quan se l'ha desemmascarat) paradigmàtic. Tenia 82 mil seguidors dirigint un municipi de menys de 200 habitants. Els followers li feien de claca per opinions com aquestes:\nSón captures d'imatges de tuits seus ara ja que ha tancat el compte. Tres botons de mostra: boicot al restaurant de Toni Albà, odi a l'independentisme i enyorança del franquisme. El seu compte el presideix un fotomuntatge de la plana major de Podemos com a obrers. Una imatge que ell creu denigrant i que el retrata. No només odia l'independentisme sinó tot el que li sembli d'esquerres. PP en estat pur. Un tuitaire ha fet un treball de recerca i ha trobat prou coincidències entre aquest tuitaire anònim i el perfil de FB d'un alcalde del PP d'un poble de Terol: un tal José Miguel Aspas. Viu al mateix lloc, té la mateixa guitarra i el mateix gat. El fet que Pastrana hagi tancat el compte és la reacció del qui ha estat enxampat.\nEl seu oponent a twitter era Gabiel Rufián que feia temps que vaticinava que riuríem quan sabessim qui s'ocultava darrera de Pastrana. El diputat d'ERC ha fet dos tuits definitius, el primer és l'alcalde corrupte de Los Simpson:\n— Gabriel Rufián (@gabrielrufian) 26 de gener de 2018\nVerás cuando se destape que C’s también es del PP.\nEl president de Societat Civil Catalana va ser destituït per fer servir un pseudònim per injuriar Pilar Rahola, Santi Vidal i tot quan indepe se li passés pel cap. El PP s'apunta a la moda d'aquests soldats unionistes que s'han d'amagar per opinar. Uns valents herois anti-independentistes. Destituirà ara el PP el seu alcalde?\nRàdio El masclisme de Rajoy indigna Júlia Otero i Ana Pastor Marc Villanueva


Sa altesa imperial (Xavi Coral)\nLA VOLTA AL MÓN EN 49 DIES (48)\nSa altesa imperial\nVietnam: la història de l’últim emperador\n4 min. 30/08/2014 00:00\nAla vida he tractat amb reis i prínceps però només una vegada he vist un emperador. És una bona frase per començar un article, però hauria d’explicar-me perquè no us feu una idea equivocada de mi. No és mentida que hagi conegut reis i prínceps, però concretament són dos reis, un príncep i una princesa. I en realitat només són tres persones: Joan Carles, Felip i Letícia. Al rei emèrit li vaig donar la mà en un sopar benèfic i amb els reis actuals hi he parlat un parell de vegades. Una d’elles va ser al final d’un acte que ells presidien i jo presentava. La reina Letícia, llavors princesa, va saber que jo era presentador de telenotícies, com ella, i em va voler conèixer. Vam xerrar animadament sobre la televisió i també sobre la vida i fins i tot sobre el fet de tenir o no tenir fills. Llavors va ser quan va intervenir Felip. Des de set centímetres més amunt que jo va dir que tenir fills et canvia molt la vida. Per la cara que va fer la princesa i la que vaig fer jo, crec que cap dels dos va creure que tenir fills li hagués canviat molt la vida a ell concretament, però vam preferir no dir-l’hi. Aquest és el meu currículum pel que fa a reis i prínceps. Ara passem a l’emperador.\nL’any 1994 jo era a París visitant un amic que se n’hi havia anat a estudiar. Un dia estàvem fent un cafè en una terrassa que li agradava molt, prop del Bois de Boulogne, quan em va assenyalar un ancià oriental que passejava. Em va dir que hi passava sovint i que els cambrers li havien dit que era l’emperador del Vietnam. No tenia ni idea que el Vietnam tingués emperador, i vaig pensar que ho investigaria. Però la Ciutat de la Llum enlluerna tant que vaig acabar oblidant el tema. No em va tornar al cap fins quinze anys després. Va ser a Hue, la capital històrica del Vietnam. Als palaus imperials et parlen amb orgull dels emperadors que van regnar al país. Bé, no de tots; l’últim emperador no el recorden amb gaire afecte, la veritat.\nEl Vietnam va tenir emperador en actiu fins a l’any 1955. Es deia Bao Dai i era aquell home que vaig veure a París. A Hue encara conserven el palau on va viure i hi ha una exposició de fotos molt ben documentada i molt interessant sobre la seva vida. Bao Dai va ser proclamat emperador el 1932, quan el Vietnam era colònia francesa. Només tenia dotze anys i, per tant, tot i la pompositat del títol, els que feien i desfeien eren els francesos. El nostre emperador va créixer rodejat de luxes i ja no va fer mai més res de bo. Li agradava molt caçar, això sí. El guia del palau explicava amb malícia que si els tigres estan en perill d’extinció és gràcies a la voracitat caçadora de l’emperador. Bao Dai va continuar sent emperador quan els japonesos van envair el Vietnam, però en acabar la Segona Guerra Mundial, el 1945, Ho Chi Minh va proclamar la independència i el va fer abdicar. Va ser només per un temps, perquè el 1950 els francesos s’havien tornat a fer forts al sud i, ràpidament, van recuperar el seu amic emperador. Però el seu paper ja no s’aguantava per enlloc i el 1955 el van enviar a l’exili. Des de llavors va viure a París i allà va morir als 83 anys. Diuen les cròniques oficials que a la capital francesa hi feia una vida discreta, però les cròniques menys oficials expliquen que s’hi va emportar alguns estalvis del Vietnam i que vivia amb molta alegria. Potser per això en certs ambients se’l coneixia com l’ emperador playboy.\nAvui dia ja només queda un emperador al món, el del Japó, però aquest no el conec personalment.


Lluís Rabaneda, nou vicepresident de la Federació Internacional de Canoa — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Lluís Rabaneda, nou vicepresident de la Federació Internacional de Canoa\nLluís Rabaneda, nou vicepresident de la Federació Internacional de Canoa\nLa urgellenca Meritxell Rodríguez seguirà formant part del Comitè d'Eslàlom, que dirigeix Jean-Michel Prono. José Perurena s'acomiada de la presidència de l'òrgan, després de tretze anys, i és rellevat per l'alemany Thomas Konietzko\nLluís Rabaneda ha estat escollit nou vicepresident de la Federació Internacional de Canoa (ICF). La candidatura presentada pel dirigent pallarès ha guanyat la votació celebrada aquest dissabte passat al 38è Congrés Ordinari de la màxima institució mundial del piragüisme, que s'ha dut a terme a Roma. Els altres tres vicepresidents seran l'italià Luciano Buonfiglio, l'argentina Cecilia Farias i el xinès Aijie Liu.\nLluís Rabaneda, nascut el 1972 a Llavorsí, ha estat des de l'any 2005 president del Comitè d'Estil Lliure de l'ICF. Després d'haver competit com a piragüista, Rabaneda ha estat els darrers anys al capdavant de l'organització i impuls de les proves internacionals d'estil lliure organitzades a Sort i en aigües de la Noguera Pallaresa, com ara la primera Copa d'Europa (1999) i el primer Campionat de el Món (2001). No obstant això, la modalitat no va ser reconeguda oficialment per la ICF fins a l'any 2006. Més recentment, al 2019 va estar implicat en l'organització dels Campionats del Món d'Aigües Braves, en què per primera vegada dues ciutats (la Seu i Sort) van assumir conjuntament l'organització dels Mundials de tres disciplines diferents de piragüisme: eslàlom, descens esprint i estil lliure.\nActualment Rabaneda també està involucrat en la Comissió d'Avaluació del Programa Olímpic de l'ICF, que treballa perquè el Comitè Olímpic Internacional (COI) inclogui al programa olímpic la modalitat K1 d'estil lliure, tant en categoria masculina com en la femenina. En l'àmbit professional, Rabaneda dirigeix amb el seu germà Carlos l'empresa Roc Roi, líder a nivell estatal en esports d'aventura i que té la seva seu a Llavorsí.\nJean-Michel Prono segueix al capdavant del Comitè d'Eslàlom\nEl Congrés de l'ICF també ha acordat, entre d'altres nomenaments, que la urgellenca Meritxell Rodríguez Cadena seguirà formant part del Comitè d'Eslàlom, que presideix Jean-Michel Prono, reelegit per a un altre mandat. Rodríguez, que havia competit a nivell internacional pel Cadí Canoë-Kayak, dirigeix actualment les competicions organitzades al Parc Olímpic del Segre.\nLa sessió plenària de la Federació Internacional ha estat marcada pel comiat de José Perurena com a president, després de 13 anys en el càrrec. El nou president de l'ICF és l'alemany Thomas Konietzko, que fins ara ha exercit com a vicepresident de l'ens i també com a màxim dirigent de la Federació Alemanya de Canoa (DKV). Konietzko ha rebut el suport de més del 90% dels representants. En el seu discurs d'acceptació, el federatiu de Saxònia-Anhalt ha elogiat la trajectòria de Perurena, de qui ha dit que ha construït "l'etapa més reeixida de l'ICF", i s'ha compromès a reforçar el seu llegat. Alhora, ha dit que un dels grans reptes actuals és posar en valor la gran diversitat d'esports que engloba la federació, cosa que és també el seu màxim repte.\nJosé Perurena va celebrar el seu últim acte públic com a president de la ICF aquest mes passat a la Seu d'Urgell, on va presidir l'estrena de la distinció del Parc Olímpic del Segre com a 'Site of the Olympic Games'. Aquest segell, concedit directament pel COI, reconeix la tasca del recinte urgellenc, al llarg de gairebé trenta anys, en el manteniment i la difusió del llegat dels Jocs Olímpics, concretament els de Barcelona 1992.\nTot i el comiat de Perurena, la Federació Espanyola de Piragüisme (RFEP) seguirà comptant amb diversos representants en els òrgans directius. A banda de l'elecció dels catalans Lluís Rabaneda i Meri Rodríguez, Mario Pérez formarà part del Comitè de Caiac Polo i Narciso Suárez estarà al d'Esprint, A més a més, Ismael Uali i Germán Giménez seran assessors, respectivament, dels comitès de Paracanoe i d'Aigües Braves.\nLluís Rabaneda, nou vicepresident de la Federació Internacional de Canoa (Foto: RFEP)\nThomas Konietzko relleva José Perurena com a president de l'ICF (Imatge: Planet Canoe)


ARRACADES plata SUNSET - Joid'art\nARRACADES plata SUNSET\nRef. J3273AR029000 · Col·lecció: SUNSET\nSi desitges realitzar una devolució caldrà que ho gestionis a través de "El meu compte". Tingues en compte que les peces han de ser enviades a càrrec del comprador, al Centre de Servei de Devolucions Joid'art. Caldrà enviar-les dins del packaging original i amb el tiquet de compra/factura original que s’han rebut amb la comanda. És recomanable incloure-hi també el rebut del missatger com a compr


Una falsificació de signatures va permetre el desviament de diners de l'EMT de València fins a la Xina - Diari La Veu\nEscriba el número 239558\nUna falsificació de signatures va permetre el desviament de diners de l'EMT de València fins a la Xina\nEl presumpte frau va desviar quatre milions d'euros durant vora 20 dies gràcies a la falsificació de les signatures dels apoderats de l'empresa\n28 setembre 2019 10:59h\nLes sospites recauen sobre la fins ara cap d'administració de l'empresa. / EUROPA PRESS\nVALÈNCIA. El presumpte frau de quatre milions d'euros de l'Empresa Municipal de Transports (EMT) de València, investigat per la Policia Nacional, es va dur a terme a través de la falsificació de les signatures del gerent de l'EMT i d'altres persones, cosa que va permetre transferir diners a comptes bancaris de la Xina.\nSegons ha pogut saber Europa Press, així ho ha traslladat aquest divendres el regidor de Mobilitat Sostenible i president de l'EMT, Giuseppe Grezzi, al Consell d'Administració de l'empresa pública, en una reunió convocada amb motiu d'aquest suposat frau que investiga la Policia Nacional.\nPel que sembla, a través de la falsificació de signatures d'apoderats de l'EMT autoritzats a moure diners de l'empresa pública, es van desviar fons durant al voltant de 20 dies. A més, s'haurien falsificat comptes de correu electrònic, entre ells la del Grezzi, segons ha pogut saber Europa Press.\nLa reunió urgent del Consell d'Administració s'ha produït després que, en el matí d'aquest divendres, el gerent de l'Empresa Municipal de Transports (EMT) de València, Josep Enric García, anunciara que ha denunciat davant la Policia Nacional que la fins ara cap d'administració ha defraudat suposadament quatre milions d'euros de l'empresa pública.\nEl gerent ha explicat que l'EMT "ha sigut víctima d'un frau de quatre milions", la qual cosa han posat en coneixement de les forces de seguretat quan n'han "tingut coneixement" i la policia ha posat en marxa "un operatiu de recerca".\n"Dilluns a la vesprada ens assabentem i dimarts al matí vaig presentar com a representant legal de l'empresa la corresponent denúncia davant la Policia Nacional. Entre el matí de dimarts i ahir a la vesprada hem continuat recaptant informació i aportant-la a la denúncia", ha indicat.\nAixí mateix, ha informat que en el presumpte frau sols ha estat implicada, "per ara", una única empleada de l'empresa. En concret, es tracta de la responsable d'Administració de la signatura pública, que compta amb "una llarga trajectòria en el càrrec".\nEl gerent de l'EMT ha destacat que la policia "continua la seua recerca per a esclarir els fets" i ha afirmat que estan "treballant per a recuperar tot el que s'ha defraudat". "Des de dilluns estem anant per totes les vies possibles, perquè el nostre objectiu a curt termini és recuperar fins a l'últim euro usurpat", ha insistit.\nComité d'Empresa: "No es respecta la presumpció d'innocència"\nPer part seua, el Comité d'Empresa ha criticat en un comunicat que "no s'ha respectat la presumpció d'innocència de la treballadora acomiadada" i ha demanat que "s'investigue, tan policialment com judicialment, i que es depuren les responsabilitats oportunes per a esclarir la suposada estafa".\nAixí, el Comité s'ha posat "a disposició" de la treballadora "per a emprendre totes les mesures legals oportunes i defensar la seua honestedat". "També demanem que per a defensar la seua privacitat no transcendisquen les dades personals de la treballadora, per a evitar judicis socials de difícil reposició de l'honor".\nEl PP exigirà que s'aclarisquen els protocols de seguretat\nAixí mateix, els regidors del Grup Municipal Popular a l'Ajuntament de València Marta Torrado i Carlos Mundina, membres del consell d'administració de l'Empresa Municipal de Transports (EMT), han lamentat el presumpte frau i han demanat que, "salvaguardant la confidencialitat de les recerques policials iniciades, el govern municipal garantisca que iniciarà totes les actuacions legals que estiguen al seu abast per a recuperar els fons públics que hagen pogut desviar-se de manera fraudulenta".\nEls edils populars han demanat al regidor de Mobilitat, Giuseppe Grezzi, com a president de l'EMT, que, una vegada quede esclarit el succeït per part dels investigadors, "done les explicacions pertinents sobre les possibles fallades que hagen pogut produir-se en els controls de pagament de l'EMT, així com que assumisca i depure les responsabilitats polítiques que pogueren derivar-se d'aquest presumpte frau".\nCiutadans exigeix "màxima transparència i rigor"\nPer part seua, el regidor de Ciutadans Narcís Estellés ha exigit "màxima transparència i rigor en la recerca interna que es produïsca en l'EMT". "Si han fallat els mecanismes bàsics de control de gestió, han de derivar-se responsabilitats directives i polítiques en la figura del president del consell d'administració, Giuseppe Grezzi", ha postil·lat.\n"Com a membres del consell d'administració d'EMT exigim també que es done tranquil·litat als treballadors, que es facen totes les gestions necessàries per a recuperar els diners estafats i que la reputació d'aquesta empresa no es pose més en joc. Recordem que tota l'era Grezzi en l'EMT és una completa crisi reputacional contínua", ha agregat.\nA més, ha demanat que s'informe els regidors de "qualsevol circumstància nova": "No volem haver d'assabentar-nos de nou abans a través dels mitjans de comunicació".\nEscriba el número 134223


com fer brots: una recepta casolana i sense sucre - Menjar | Setembre 2020\nPopsicles casolans sense sucre\nObteniu més informació sobre com fer aparells i tractar la vostra família a una versió dolça, sana i casolana d’aquest clàssic gelat!\nAmb la quantitat de baies i altres fruites disponibles durant els mesos d’estiu, no hi ha cap raó per servir les llonganisses ensucrades o els dolços congelats carregats amb xarop de blat de moro amb alta fructosa o altres ingredients no saludables (com colorants, etc.).\nUtilitzeu fruites senceres, sucs acabats d’espremer i edulcorants naturals (com els que es descriuen a continuació) per a aquest convit d’estiu. Els vostres fills pensaran que obtindran postres, quan de fet obtindran una bona ajuda de fruita.\nL’elaboració de les vostres pròpies plantilles us permet controlar la qualitat dels ingredients, estalviar diners a llarg termini i reduir els residus. Amb motlles reutilitzables, eviteu tenir tones d’embolcalls individuals i, en molts casos, no hi ha pals per llençar.\nHi ha molts motlles de plàstic sense BPA al mercat, incloent-hi aquests motlles frescos en forma de coet, aquests motlles en forma de estrella o aquests motlles ranurats. Amb aquestes versions de plàstic, no hi ha cap tipus de malbaratament i els nens els encantarà les divertides formes dels seus espits.\nRecentment hem comprat aquests motlles d’acer inoxidable (a la imatge superior) per a les nostres plantilles casolanes. Va ser l’opció perfecta per a nosaltres, ja que treballem per eliminar els plàstics de casa nostra. L’únic inconvenient és que encara hi ha residus del pal de plantilla. (Estem treballant per trobar una solució reutilitzable per a això, com possiblement alguns pals de bambú).\nPer fer-ho, es poden fer petites tasses i pals de popsicle o culleres de plàstic.\nmotlles popsicle (vegeu les recomanacions anteriors)\nliquadora (no cal que sigui una cara, però fem servir Vitamix)\n2 tasses de fruita fresca o congelada (faig servir una barreja de nabius i maduixes)\nsuc de fruita acabat d’esprémer (jo faig servir el suc d’una llima sencera, de taronja o de llimona. La nostra preferida és la calç!)\n1 tassa d’aigua filtrada (trobareu el filtre d’aigua que fem servir i ens encanta aquí)\n1 cullerada de xarop d'auró pur (més si feu servir suc de llimona), però també podeu utilitzar mel cru o un altre edulcorant que trieu.\nExperimenteu amb diferents variacions d'aquesta recepta per crear una plantilla sense sucre afegida que us agradi.\nProveu d’afegir diferents baies o qualsevol altra fruita que tingueu a mà.\nCanvia el suc de fruita a la recepta per obtenir un sabor diferent.\nCol·loqueu una sorpresa al fons de cada motlle abans d’afegir líquid, com una baia sencera, una rodanxa de plàtan o kiwi o una mica de ratlladura de taronja o llimona.\nUtilitzeu iogurt en lloc d’aigua per un pop cremós.\nDivertiu-vos creant i aquí teniu estiu!\npa comercial de pasta àcida


"L'exili és un tema recurrent al cinema àrab després de la instauració de règims autoritaris" | Directa\nEntrevistem Meritxell Bragulat, directora i membre de Sodepau, l'entitat que organitza la X Mostra de Cinema Àrab a la Filmoteca de Catalunya. Enguany està dedicada a la cinematografia àrab que parla de l'exili i la migració\nBragulat és la directora de Sodepau, l'entitat que organitza la X Mostra de Cinema Àrab\nAmor al mur\nMeritxell Bragulat explica la singularitat de la mostra, que enguany representa l’exili i les migracions com un pont entre Europa i els països àrabs del mediterrani. De nou, el cinema ens apropa a realitats quotidianes d’uns països en moviment continu; anem del passat al present veient diferents formes de viure i intentant comprendre la complexitat d’una geografia que va ser sacsejada per Europa, aculturitzada i que ha aconseguit recuperar la seva pròpia veu i mirada. Enguany, el país convidat és el Marroc amb Ahmed El Maanouni com convidat d’honor i compta amb directores com Khadija Al Salami o Hala Alabdallah, entre moltes altres.\nPer què la mostra està dedicada a l’exili i la migració?\n"Ens interessen obres cinematogràfiques de qualitat, obres d'art que tinguin elements d'innovació i experimentació, també que tinguin un punt d'interès en el públic d'aquí"\nNo l'hem triat, totes les pel·lícules que hem rebut aquest any tenien aquest tema present. Quan rebem les pel·lícules el que mirem és, d'una banda, la visió global de les signatures àrabs, és a dir, que no estiguin concentrades totes a un país -a part del país convidat, que té més pes en cada mostra. El que ens interessa és que siguin obres cinematogràfiques de qualitat, obres d'art que tinguin elements d'innovació i experimentació, també que tinguin un punt d'interès en el públic d'aquí. Un dels temes que més ha preocupat al món àrab, no només ara, és el tema de les migracions i la relació amb Europa. D'una banda, pensar Europa com "El Dorado", però també pensar en l'Europa colonialista i tota l'opressió viscuda, així com l'aculturització que ha suposat aquesta realitat en alguns països, com Algèria o el Marroc. Cada país té la seva relació amb Europa, però és un tema que preocupa... Per això tenim tantes pel·lícules que parlen de la migració i de l'exili.\nCom és que presenteu el Festival amb la pel·lícula Oh, els dies d'Ahmed El Maanouni, un film de l'any 1978?\nUna de les coses per les quals vam decidir tenir un país convidat és perquè et permet donar a conèixer pel·lícules antigues, no tant centrant-nos en la producció més recent, utilitzant-les per contextualitzar un moment i englobar-les en una temàtica. Oh els dies és una de les pel·lícules més importants del cinema marroquí i un referent en la cinematografia àrab. Va ser la primera pel·lícula àrab que va anar a Cannes i, a partir d'aquí, Ahmed El Maanouni es va donar a conèixer internacionalment. Són pel·lícules que van fer escola i van traçar una nova manera de fer pel·lícules, sobretot al Marroc.\nCom va començar la tradició cinematogràfica als països àrabs?\nEn tots aquests països el primer cinema es fa quan són colònia, i és un cinema fet per europeus o, en alguns casos, produït per les burgesies del país. Arran de les independències, es comença a fer cinema propi. En els últims deu anys hi ha hagut una aposta del govern marroquí pel cinema, no al mateix nivell del cinema d'Egipte, que està molt assentat, però cada vegada hi ha més festivals al món àrab i africà.\n"En tots aquests països el primer cinema es fa quan són colònia i és un cinema fet per europeus o, en alguns casos, produït per les burgesies del país propi" / Axel Marin\nQuina importància té Ahmed El Maanouni en relació a la temàtica migratòria?\nEs tracta d'una persona que viu entre el Marroc i França i ha reflexionat molt sobre això. La importància o la virtut d'Oh, els dies és que, per primera vegada, va donar visibilitat a una família de camperols del Marroc; no s'havia fet mai. La història explica els anhels del fill jove per anar cap a França i la contradicció que troba amb la família. És un retrat molt entranyable de la vida. El tema de les migracions no és una qüestió que sorgeixi ara, sinó que preocupa des de fa molts d'anys.\nDoneu molta visibilitat a autores i directores. M'ha cridat l'atenció que convideu la periodista del canal ART Hadja Lahbib, autora del documental Paciència, paciència. Tu aniràs al paradís.\nFinalment no vindrà, però farem un debat amb Fatiha El-Mohuali, tècnica d'acollida de l'Ajuntament de Granollers, coautora del llibre Combatir la islamofobia i investigadora a la Universitat Autònoma de Barcelona sobre les primeres migrants dones marroquines a Catalunya.\n"El que projectem és la collita de tot el que hem pogut veure i és el que val més la pena, no és estrany que hi hagi cinema de dones. Que enguany hi hagi tantes és qüestió de l'atzar"\nEl que projectem és la collita de tot el que hem pogut veure i és el que paga més la pena. No és estrany que hi hagi cinema de dones. Que enguany n'hi hagi tantes és qüestió de l'atzar. Inclosos en alguns llargmetratges que no estan fets per dones, hi tenen un pes important, com Cadascú la seva criada, que està produït per dues dones d'una de les companyies més importants al Líban. Comptarem amb una d'elles, Sabine Sidawi, productora de la pel·lícula de la Mai Masri, directora que narra la història d'una mestra palestina que va ser acusada injustament i empresonada a Israel, on hi havia preses comunes israelianes i preses polítiques palestines. La protagonista dóna a llum i cria el seu nadó a la presó. Està basada en fets reals.\nQuina peculiaritat té?\nMai s'havia fet una pel·lícula des d'una dona presa palestina. Sempre s'ha parlat des de la situació de les dones mentre els marits estan presos. A més, que ho faci la Mai Masri, una de les directores més conegudes en l'àmbit internacional, que ha posat al centre del cinema Palestina i el Líban, perquè hi viu, és bastant important.\nM'he fixat que la majoria de directores estan exiliades i no viuen als països on transcorren les pel·lícules o on van nàixer.\nSí, gairebé totes les directores de les pel·lícules viuen fora... La majoria ha passat per situacions de refugi i això impregna les seves pel·lícules. Per exemple, Khadija Al Salami, directora de 10 años y divorciada, no ens està parlant d'exilis, però a causa de l'experiència viscuda, oposant-se a la seva tradicionalitat, es va veure obligada a marxar. En el cas d'Hala Alabdallah també. Va estar empresonada a Síria quan tenia 19 anys i parla d'això a la pel·lícula. L'exili és un tema molt recurrent. Després del colonialisme es van instaurar règims autoritaris amb la complicitat de les antigues colònies.\nAl final, totes les pel·lícules tenen un rerefons polític. Ho heu contemplat als debats?\nPrecisament, després de les pel·lícules no tenim molt de temps i hem organitzat un debat-vermut aquest dissabte a l'Espai Contrabandos titulat Cinematografies mediterrànies en temps convulsos, per parlar de la situació d'aquests països des del 2011. En aquest espai, la gent podrà acostar-se als directors i parlar-hi més tranquil·lament. Sodepau és una associació de solidaritat, no prové del cinema, i la nostra mirada sempre aposta per donar a conèixer els pobles a partir dels seus conflictes i les seves realitats. Intentem que hi hagi un equilibri, perquè si no, la gent ens diu que ve a la mostra i surten "depres". Hi ha una voluntat de denúncia de situacions i de posar elements a la taula que normalment, aquí, no escoltem a través dels mitjans de comunicació o les pel·lícules yankees.\n"Hi ha una voluntat de denúncia de situacions i de posar elements a la taula que normalment no escoltem aquí" / Axel Marin\nPer què Sodepau ha utilitzat el cinema com una eina per mostrar realitats?\nPer arribar a un públic que d'una altra manera no arribaries, a banda de les xerrades i conferències. Ens vam trobar una organització del Líban, Beirut DC, que ens va ajudar a començar a fer la Mostra, i ens van introduir a la xarxa de cinema àrab.\nUs heu trobat algun tipus de problema quan escolliu el país convidat o alguna pel·lícula?\nEl 2012 ens va costar portar un director de Síria, i el 2009 quan vam projectar Les dones de Hezbollah, que es pot veure a Filmin i la tenim al nostre catàleg, el blog dedicat a la Mostra de La Vanguardia es va haver de tancar per insults islamòfobs i barbaritats.\nCom continueu amb la feina més enllà de la Mostra?\nTenim projectes amb Cineclub Barcelona, amb Filmin, amb altres entitats. Intentem anar subtitulant les pel·lícules i fer-les arribar cada vegada a més llocs. Per primera vegada ens hem unit amb una distribuidora i cooperativa catalana que es diu Compacto. El dia 18 s'estrenarà Jo sóc el poble, d'Anna Roussillon, directora franco-egípcia, una pel·lícula que vam projectar l'any passat a la Mostra i narra el panorama d'Egipte després de les manifestacions del 2011. També fem cicles amb la casa Elizalde, biblioteques...\nCom es financen les pel·lícules del món àrab?\nAra mateix, moltes de les pel·lícules, curiosament, les estan subvencionant països del Golf Àrab. També Al Jazeera està apostant per cineastes i documentalistes. És curiós, perquè moltes pel·lícules que es financen des d'allà solament es veuen als festivals. Algunes de les pel·lícules més conegudes de Síria es veien a altres països, mentre que el govern no deixava projectar-les a les sales. Podien passar fins a sis anys negociant amb la censura, un fet molt paradoxal.\n"L'exili és un tema recurrent al cinema àrab després de la instauració de règims autoritaris" Flattr donate!\nX Mostra de Cinema Àrab


Antonio Hidalgo: 'Tenim moltes ganes que arribi diumenge i començar amb la nostra gent al costat' | Sabadell - Web Oficial\nAntonio Hidalgo: "Tenim moltes ganes que arribi diumenge i començar amb la nostra gent al costat"\nEl tècnic arlequinat ha ressaltat l'ambició de l'equip a dos dies de l'estrena a la Lliga 19/20\nEl tècnic del Centre d'Esports Sabadell, Antonio Hidalgo, ha comparegut aquest migdia davant els mitjans de comunicació en la roda de premsa prèvia al partit contra el CD Castellón que es disputarà aquest diumenge (19h) a la Nova Creu Alta.\nReferències de la temporada passada: "El temps passa molt ràpid però no hem de perdre la realitat d'on érem fa 4 mesos. La victòria contra el Castellón va ser un punt d'inflexió i l'afició ens va empènyer fins al final. El partit serà diferent però el paper de l'afició tornarà a ser clau. Tenim moltes ganes que arribi diumenge i començar amb la nostra gent al costat".\nEl rival: "El Castellón intentarà jugar des del darrere amb un joc associatiu per posar-nos en problemes. És un estil que marca el seu entrenador i amb les incorporacions que han fet ens posaran les coses difícils".\nPlantilla definida: "Tinc una plantilla molt equilibrada, totes les posicions doblades i amb molta competència. Els nous jugadors han vingut amb moltes ganes i ens ajudaran a tirar endavant amb la idea de futbol que tenim".\nLesió Antonio Romero: "M'agradaria recalcar la figura d'Antonio Romero. És una persona molt involucrada amb el club i la seva lesió ha estat un cop molt dur. S'ha de destacar el seu compromís, entre tots l'hem d'ajudar".\nAmbició: "Tinc una exigència personal molt alta. L'ambició és molt gran; per anar partit a partit, per guanyar, per treballar molt i per donar coses a la nostra afició. També hem de ser conscients que competim contra rivals molt potents econòmicament però serem protagonistes i lluitarem per mirar amunt".


Narcís oller i angel guimerà | Lengua y literatura | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nNarcís oller i angel guimerà\nEscrito el 2 de Marzo de 2020 en catalán con un tamaño de 13,49 KB\nEL TEATRE DE LA RENAIXENÇA : SERAFÍ PITARRA\nParal·lelament al teatre culte ROMàntic, cal destacar l’existència durant tot el Segle XIX d’uns gèneres dramàtics escrits en català que es caracteritzen per un llenguatge planer i col·loquial, un to burlesc i una tipologia marcadament popular. El sainet, procedent de la tradició popular, és un d’aquests gèneres. És una peça breu, sovint anònima, que gira entorn de situacions còmiques i arquetípiques. Durant la primera meitat del Segle XIX és readaptat i convertit en instrument de propaganda política, normalment de la ideologia liberal.\nA partir del sainet es desenvolupa la comèdia costumista, gènere una mica més ambiciós i complex, que conrea, entre d’altres, Frederic Soler més conegut amb el pseudònim de Serafí Pitarra. Aquest autor escriu paròdies de drames ROMàntics, gènere que neix dels excessos i exageracions del teatre ROMàntic, vistos des d’una òptica satírica.\nObres (entre d’altres): “Don Jaume el conquistador”, “El castell dels tres dragons”.\nLA NARRATIVA DEL Segle XIX : NARCÍS OLLER\nÉs el novel·lista català més destacat del Segle XIX aconsellat pels crítics literaris Josep Yxart i Joan Cerdà, Narcís Oller assimilar els principis del Realisme i s'esforça a aplicar-los a les seves novel·les. El resultat és una obra desigual, amb encerts innegables, però també amb limitacions evidents. Entre els aspectes positius, destaca el fet d’haver elaborat, dins la literatura catalana moderna, el primer model narratiu coherent i comparable a la novel·la europea del moment. Pel que fa a les seves limitacions, s’hi han assenyalat una sèrie de mancances: poca profunditat psicològica dels personatges, la poca elaboració de l’escriptura, l’excés de moralisme i sentimentalisme i la incapacitat per crear un model lingüístic apropiat al gènere. Els tipus de narrativa\nEl model ROMàntic\nEl model dels sainets i quadres de costums\nEl Realisme, que vingué de la mà del francès Honoré de Balzac\nEl Naturalisme, el creador del qual és també el francés Émile Zola\nLa papallona: Una història d’amor on el Realisme conviu encara amb alguns elements ROMàntics. Zola en va escriure el pròleg\nL’escanyapobres:És l’estudi de la passió de l’avarícia, personificada en els protagonistes, l’Oleguer i la Tuies.\nLa febre d’or: Tracta del recorregut d’una família barcelonina que primer s’enriqueix ràpidament amb la borsa i que acaba Arrúïnant-se.\nLa bogeria: És un intent força exitós d’aplicar els postulats naturalistes; hi és remarcable l’ús d’un triple punt de vista en la narració dels fets: la història (el procés d’alienació mental que pateix el protagonista Daniel Serrallonga) es construïda per tres personatges, cada un amb una visió particular del cas.\nVilaniu: És la transposició de la ciutat de Valls, on va néixer Narcís Oller, hi relata el caràcter tancat i repressor d’aquesta població.\nFilar prim: És una novel·la qualificada de psicològica i que respon a l’intent de l’autor de posar-se al dia i connectar amb els nous corrents de la primera dècada del Segle XX. Tracta el tema de la llibertat individual enfrontada als convencionalismes socials.\nEL Modernisme (XIX, XX)\nEs considera que s’inicia pels volts de de 1890 i que es clou el 1911, any de la mort del poeta Joan Maragall i del pintor impressionista Isidre Nonell. El terme Modernisme designa la voluntat de transformació d’una cultura tradicional i caduca en una cultura moderna i nacional. Representa el desig de renovar la cultura catalana adequant-la als canons moderns. A Catalunya, el Modernisme té un significat especial perquè adquireix un caràcter reformador. El Modernisme es converteix en una eina transformadora i s’insereix en la realitat social. Podem distingir-hi dos grups:\nEl dels esteticistes: consideren que l’art té valor per ell mateix i que acompleix una missió sagrada. Adopten una actitud de persones incompreses i es marginen voluntàriament de la societat. La manera de vestir, la de viure… constitueixen en ells un tret diferenciador. Formen l’anomenada bohèmia daurada perquè, malgrat dur aquest tipus de vida són fills de la burgesia i disposen de rendes familiars que els garanteixen la supervivència\nEls regeneracionistes: pretenen canviar el model de societat, volen que la gent sigui més culta, fan crítica del poder establert, rebutgen els convencionalismes i es comprometen a lluitar per un futur millor. Els regeneracionistes creien que l’individu era el motor de la societat i que la col·lectivitat era una massa mediocre.\nLa bogeria Narcís oller descargar Realisme i Naturalisme en guimerà Punt de contacte entre Narcís oller i àngel guimera Narcís oller i el Realisme Evolució del teatre guimerania


Un centenar d'afectats per l'amiant es manifesten a Viladecans\nEl col·lectiu Ronda i la CGT han convocat aquesta manifestació per reclamar a la Seguretat Social que reconegui que els malalts d'asbestosi, patologia pulmonar causada per la inhalació de fibres d'asbest, tenen una malaltia professional\nRedacció 28/02/2015 - 20.11 Actualitzat 28/02/2015 - 21.51\nNova mobilització dels afectats per l'amiant que ha concentrat un centenar de persones davant l'hospital de Viladecans.\nEl Col·lectiu Ronda i la CGT han convocat aquesta manifestació per reclamar a la Seguretat Social que reconegui que els malalts d'asbestosi, patologia pulmonar causada per la inhalació de fibres d'asbest, tenen una malaltia professional.\nEls afectats són bàsicament treballadors, familiars i veïns de les empreses Rocalla, Federal Mogul, Alstom i Uralita S. A. que havien treballat amb asbest. Denuncien que l'INS no els reconeix que tenen una malaltia professional i això fa que persones grans i malaltes hagin d'enfrontar-se a processos judicials molt llargs per obtenir la invalidesa o una pensió més alta.\nD'altra banda, els treballadors de les empreses que han manipulat amiant reclamen que se'ls reconegui el dret a jubilar-se anticipadament.\nTambé denuncien que la Seguretat Social no sempre feia les revisions mèdiques obligatòries als extreballadors d'aquestes empreses.\nDeclaracions afectats amiant


Logopèdia: Serveis de Gabinet Garbí\nA Garbí estem especialitzats en logopèdia i fem teràpies específiques per tractar trastorns de la veu, de la parla, del llenguatge i de la deglució. Comptem amb professionals amb una àmplia formació i experiència perquè les teràpies que portem a terme siguin funcionals i efectives.\nGràcies a l'excel·lent equip de logopedes que tenim ens ocupem de tractar qualsevol tipus de trastorn, com per exemple:\nDislàlia: es tracta d'una alteració de la parla que es manifesta amb una dificultat en la producció de paraules i en l'articulació dels fonemes.\nDisfèmia: també coneguda com quequesa, és un trastorn de la comunicació que afecta la fluïdesa de la parla. Es manifesta per la repetició de síl·labes o paraules i va acompanyat per tensió muscular a la cara.\nDisglòssia: és un trastorn de l'articulació dels fonemes, però no és d'origen neurològic. Es produeix per una alteració dels òrgans perifèrics de la parla.\nDisàrtria: es tracta d'una dificultat per articular sons i paraules que es produeix per una lesió en el sistema nerviós que provoca problemes de control de la musculatura pròpia de la parla.\nPosa't en contacte amb nosaltres, valorarem el cas i estudiarem quines són les paraules més recomanades.\nI would like to receive further information about Logopèdia\nReeducació pedagògica i del llenguatge\nAl nostre centre comptem amb professionals especialitzats en psicopedagogia que porten a terme reeducació pedagògica i del llenguatge en nens i adolescents. Aquesta reeducació es realitza per tractar dificultats acadèmiques i oferir estratègies d'aprenentatge que potenciïn la capacitat de treball organitzat i autònom.\nProporcionem tècniques d'estudi perquè l'alumne tingui un millor rendiment en l'esforç intel·lectual per comprendre i expressar de forma adequada la informació que s'estudia.\nAl nostre centre li oferim l'oportunitat de realitzar l'avaluació i el diagnòstic de l'estat de desenvolupament i el potencial d'aprenentatge, per així arribar a trobar una proposta de solució o intervenció personalitzada a nens i adolescents amb dificultats cognitives i conductuals que poden estar repercutint en els àmbits escolar, social, familiar i personal.


Hipólito Asís, Campió de Catalunya Absolut 2017\nDarrera actualització el 06 Maig 2017\nEl Mestre Internacional del club La Lira, l'Hipólito Asís s'ha proclamat Campió de Catalunya Absolut 2017 en imposar-se a la final al Gran Mestre de l'Escola d'Escacs de Barcelona, en Marc Narciso. El duel va decidir-se a la partida "mort sobtada" de desempat. El tercer lloc ha estat pel jugador del Colon Sabadell en Carles Díaz i quart el jugador del Gerunda l'Àlvar Alonso.\nHipólito Asís, Campió Absolut de Catalunya 2017.\nMarc Narciso i Hipólito Asís candidats al títol de Campió de Catalunya 2017\nEl Gran Mestre de l'Escola d'Escacs de Barcelona, en Marc Narciso, i el Mestre Internacional del club La Lira, l'Hipólito Asís són els candidats a aconseguir el títol de Campió Absolut de Catalunya 2017. Asís, que va ser el campió de l'edició del 2015, participarà en la seva tercera fina consecutiva. Narciso no arribava a una final des de l'any 2014 i va ser el campió un any abans.\nAquesta tarda a partir de les 16,30 hores i demà a partir de les 9,30 hores al local de La Gran Penya de Vilanova i la Geltrú es decidirà l'ordre dels quatre primers llocs de la competició.\nÀlvar Alonso, Hipólito Asís, Marc Narciso i Carles Diaz lluitaran pel títol de Campió de Catalunya Absolut 2017\nPàgina 237 de 346


Salut | Neteges Coral\nLa neteja d’un centre hospitalari requereix de sistemes, mètodes i gestió molt professionals. El gran nombre de visitants juntament amb les característiques pròpies d’aquests centres i dels seus pacients, exigeixen solucions de neteja a mida, molt especialitzades, recolzades per una gestió i programació molt professional.\nPer la neteja i desinfecció de les instal·lacions de centres sanitaris, realitzem un “pla de neteja” on es distingeixen les diferents àrees:\nZones d’Alt Risc (quiròfans, esterilització, unitats de reanimació, etc.)\nZones de Risc Mig (zones hospitalització, sales de visita, etc.)\nZones de Risc Baix (vestíbuls, passadissos, sales d’espera, etc.)\nA cada zona s’aplicarà una metodologia i desinfecció diferenciada, tan en\nforma com en freqüència, establint per cada àrea uns controls y protocols\nd’actuació que ens assegurin el compliment dels serveis a realitzar.\nLa desinfecció hospitalària\nLa desinfecció a través de la neteja de superfícies té com a finalitat combatre amb les infeccions i concretament, les que tenen el seu origen a la pols.\nUna neteja freqüent (mínim una vegada al dia) i desinfecció de les superfícies es essencial per reduir la dispersió dels gèrmens. La descontaminació de les superfícies ha de ser examinada en relació directa amb la seva proximitat al pacient.\nAbans d’aplicar un programa de desinfecció s’ha de realitzar una neteja adequada de les diferents zones, i aquesta ha de ser metòdica (amb un pla previ elaborat), científica (utilitzar mètodes apropiats segons la característica dels gèrmens) y completa (utilitzar el desinfectant adequat segons la zona a netejar, alt, mig o baix risc).\nNeteja zones d’ALT RISC\nDintre de l’àrea quirúrgica i fonamentalment en els quiròfans, la neteja i desinfecció ha de ser especialment acurada, ja que la contaminació del medi ambient és un factor que juntament amb uns altres, pot influir en la infecció. La complexitat i l’ús d’aquestes àrees ens obliguen a realitzar un programa de neteges exhaustiu.\nNeteja inicial del dia.\nNeteja entre intervencions.\nNeteja post- intervenció contaminant.\nNeteja final de la jornada.\nNeteges Coral ofereix un sistema basat en la utilització de la tecnologia de microfibres, el fregat humit, classificació per codis de colors dels teixits de neteja segons l’OMS i esterilització de superfícies de sales de risc, controls de qualitat de la placa bacteriana, utilització de carros de neteja específics per a la neteja hospitalària i de la forma més higiènica.\nEls productes escollits per a aquest tipus de servei estaran contrastats amb l’equip experimental de la comissió de cada centre.


Les tres marques turístiques del Solsonès s'obren a treballar juntes - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes tres marques turístiques del Solsonès s'obren a treballar juntes\nEs mostren favorables a buscar una oferta que els unifiqui, però mantenint les seves particularitats\nandrea izquierdo 19.08.2019 | 23:28\nEls responsables de l'Oficina de Turisme de Solsona atenent uns clients que demanen informació arxiu\nEls responsables de l'Oficina de Turisme de Solsona atenent uns clients que demanen informació\nLes tres marques turístiques del Solsonès consideren necessari que hi hagi una estratègia conjunta que derivi en una marca comarcal, tot i que creuen que totes tres han de mantenir la seva pròpia identitat. Les diferents associacions i entitats aposten per sumar esforços i obren vies per a un treball en comú en l'àmbit turístic que permeti trobar nous públics. Així, representants de la Vall de Lord, de Solsona i de Territori de Masies, que actualment són els pols turístics més actius, se sumen a les paraules del president de Turisme del Solsonès, Ferran Ginestà, que demanava en una entrevista a aquest diari que el sector treballés per una oferta unitària (vegeu edició de diumenge).\nGinestà expressava la seva intenció de potenciar una estratègia turística en què la comarca es presenti com una marca turística que sigui fruit del treball conjunt de la Vall de Lord, Territori de Masies i Solsona. Les tres zones s'han dotat històricament d'una identitat pròpia tan marcada que actualment actuen com a actors independents sense una estratègia conjunta turística. El problema, segons apuntava Ginestà, és que l'autonomia dels espais comporta una falta d'objectius comarcals compartits que provoca que la comarca no aprofiti el seu potencial turístic al màxim.\nLa responsable de l'Associació de Turisme de la Vall de Lord, Montserrat Vilalta, explica que la promoció conjunta tindria beneficis directes per a totes les zones.«Si treballem junts, arribarem a treballar en projectes més grans. D'aquesta manera, traurem més partit de la zona». D'altra banda, per a la responsable de turisme de la vall de Lord, una estratègia en col·laboració serà un punt a favor per a la promoció.\nPer contra, per al president de l'Associació Cultural de la Vall de Lord, Josep Amills, el fet d'establir una marca en comú és «complicat». «Hi ha diferències territorials bastant visibles. Tenim diferents objectius turístics a la resta de la comarca, això genera diferents formes de promoció. Aquí no hi ha agricultura, la nostra oferta és solament turisme de muntanya. Per això establim formes tan diferents de promoció», esmenta Amills. Per al president de l'Associació Cultural, és important no deixar de banda la diversitat del territori. «Volem que amb el treball conjunt es promocioni tot, que no es deixi res de banda. A més a més, volem que es promogui el turisme dels espais en la mesura que els correspon», argumenta. No obstant això, per a Amills és important el creixement, ja que aporta millores, i explica que «no tancaran les portes a Ginestà i al diàleg».\nPer la seva banda, la tècnica de Turisme de l'Ajuntament de Solsona, Trini Pià, valora que el treball en conjunt aportarà una «estratègia beneficiosa per a un territori molt divers». Segons la tècnica, les tres marques es complementen, ja que fan ofertes diferents que obren més el ventall d'activitats disponibles per als turistes. D'aquesta manera, «si les entitats treballen per la diversitat del territori, aconseguirem fer una oferta turística molt més potent en què es puguin oferir activitats de muntanya, rurals i culturals en un mateix espai», comenta la tècnica de turisme.\nAddicionalment, Pià transmet la necessitat de conscienciar les empreses i els agents de servei respecte a la necessitat de fer aquesta posada en comú. En paraules de la tècnica, les entitats públiques poden destinar esforços a potenciar l'estratègia conjunta, però han de ser els particulars els que creguin en la millora de la promoció passant per un treball en conjunt.\nPer altra banda, el representant de Territori de Masies al Patronat de Turisme, Marcel Espinal, posa èmfasi en el fet que, durant el mandat anterior, Turisme ja va apostar per aconceptualitzar aquesta mesura, i que Ginestà, durant el nou mandat, té la intenció de continuar treballant en una mesura molt beneficiosa per a Territori de Masies.\nL'objectiu sobre el qual s'ha de treballar, segons Espinal, és «establir una línia estratègica de treball que canviï les estructures establertes fins ara». Per fer-ho, per a Espinal la clau és treballar en unes polítiques a «llarg termini i que no desapareguin amb un canvi de mandat». Espinal considera que que és una prioritat que els avenços que s'assoleixin no han de ser motivats per intencions polítiques, sinó per potenciar la comarca del Solsonès com a espai turístic en potència i l'obertura a nous turistes.\nPer al representant de Territori de Masies, «hi ha tres espais dinamitzadors molt potents i són necessàries unes línies per encaixar-los per crear Turisme Solsonès». Tanmateix, Espinal creu que aquestes estructures han de ser flexibles i hi ha d'haver cabuda de noves marques si en el futur sorgeixen al Solsonès. A més a més, explica que és un objectiu sobre el qual ja fa temps que es treballa, però que «fa falta un temps perquè tots els actors implicats estiguin disposats a treballar junts».\nTambé, els responsables de la Vall de Lord, Territori de Masies i Solsona recalquen que la posada en comú beneficiaria també el territori proper a la comarca, que, al final, serà un benefici per al conjunt de la Catalunya Central.\nEl president de Turisme va incidir sobre que la cooperació dels tres espais turístics, molt diferenciats entre si, aportaria més força a l'hora de crear una identitat turística comarcal, ja que, segons apunta el president de Turisme, els tres espais són llocs amb molta personalitat.


Comunicar-se com a eina d’apoderament: l’experiència del Projecte Impresas - Full de Lectura\nDurant el meu treball com a periodista en diversos mitjans duc anys verificant el poder brutal de la comunicació com a eina d’apoderament. Quan entreviste a persones o col·lectius a qui normalment no se’ls dona espai als mitjans de comunicació, es genera en ells un efecte apoderador pel fet que, per fi, algú parla “amb” ells (i no “sobre” ells) i per fi els considera subjectes de drets, propietaris de veu i de criteri. Viure el poder dignificador que té deixar de representar la veu de la gent per, simplement, recollir la veu de la gent fou el motor que em va dur a pensar en el Projecte Impresas.\nLa idea va nàixer en 2015 però no fou fins 2017 quan va prendre la forma definitiva: volia generar un espai d’apoderament per a dones a través de la creació literària dins de la presó de Picassent. La idea es va concretar quan vaig conèixer l’Associació Àmbit i quan em varen explicar que les dones recluses són menys del 8% del total de la població reclusa a Espanya i que la seua condició de minoria en les presons les fa tenir menys opcions terapèutiques per a la reinserció. Quan em vaig assabentar que la seua via principal d’expressió és l’escrita (a través de cartes a familiars i instàncies a la institució per la manca total de telèfons mòbils i d’Internet), vaig entendre que Impresas ja tenia sentit. Quan, a més, em contaren que les dones recluses tenen, de manera real, la necessitat d’expressió i de comunicar el que viuen, vaig saber que aquella idea ja no era producte de la meua curiositat o del meu ego, sinò que de veritat el Projecte Impresas podia ser útil, podia oferir una eina i un espai d’utilitat directa en el camí cap a la reinserció.\nEn aquell punt, amb un castell tan immens (i una responsabilitat tan gran) en l’aire, necessitava un equip amb qui abordar el repte que suposava materialitzar allò que imaginava, així que vaig telefonar a un grup de dones a les quals admiraba, i amb qui encara no havia pogut treballar, per oferir-los la idea de construir juntes el projecte. Estrella Jover -fotoperiodista-, Laura Bellver -periodista-, Rus Martínez -psicòloga-, Cristina López -terapeuta ocupacional-, Patricia Blanco (gestora de projectes immersa en aquell moment també en la creació de la seua associació Adonar) i jo, treballarem de valent durant un any generant xarxa, organitzant la logística per entrar en presó i, per damunt de tot, aprenent i escoltant.\nSi voliem construir un projecte de veritat engrescador (i ho voliem amb ple convenciment) no podiem imposar la perspectiva colonial d’una colla de dones lliures universitàries que projecten i elegeixen el que (imaginen) voldran les dones internes. El que voliem era tornar a la societat el nostre privilegi, posar les nostres eines al servei de les dones recluses perquè foren elles les propietàries del seu procés. Així que el primer pas fou molt senzill: escoltar-les. Gràcies al suport de l’Associació Àmbit, puguérem generar el que nosaltres anomenàrem “panell d’expertes”, un grup de dones exrecluses usuàries de l’entitat, amb qui poguerem contrastar en primera persona la idoneitat del contingut i la perspectiva que voliem oferir. Esta mateixa entitat fou qui ens va obrir la porta de presó, presentant-nos a l’equip directiu en les primeres reunions, i qui ens va acreditar per poder començar a treballar.\nEl 5 d’octubre de 2018, amb curiositat, vertigen i un amor immens pel que veniem a oferir, entrarem a treballar per primera vegada a presó. Des d’aleshores fins al dia de hui, han passat més de 3 anys i tres edicions del projecte on totes hem fet molt de camí. El projecte ha madurat i nosaltres també: part de l’equip ha canviat; hem creat una associació pròpia per continuar endavant de forma autònoma; hem millorat les formes de treballar; hem remuntat un confinament (on ens varem adonar de què se sent vivint confinada, encara que no reclusa); hem mantingut en marxa dues edicions del projecte per damunt de la pandèmia; hem registrat les revistes i les hem dipositades als arxius de patrimoni literari a la Biblioteca Valenciana i la Biblioteca Nacional (què emocionant dur les seues veus a un espai com aquest); hem identificat i treballat a fons els nostres privilegis i ens hem adonat de la utilitat de posar-los al servei de la justícia social.\nSi hi ha una cosa que el projecte no ha parat de fer en estos anys ha sigut qüestionar-se, a sí mateix i al seu entorn i en aquest qüestionament les persones relacionades amb Impresas ens hem transformat. En primer lloc, les redactores del projecte, que en cada edició s’apropien de l’espai del taller per transformar-lo en la seua casa intangible, una llar de lectura, escriptura i creativitat on són qui volen ser, on són, tot simplement, qui de veritat són, fora dels clixés, estigmes i prejudicis que els imposa la societat i el sistema. Elegir els temes, escriure’ls, elegir qui volen que il·lustre els seus textos, com volen que siga la maquetació o elegir, fins i tot, el tamany de la lletra i el propi nom de la revista en cada edició ha generat un xicotet espai de llibertat en l’aula del mòdul 18. “Entre aquestos murs hi ha cultura i ganes de divulgar-la”, s’ha convertit en el seu propi lema que l’equip d’Impresas tracta de difondre en cada ocasió que té oportunitat.\nEn segon lloc, Impresas ha sentit una xicoteta evolució en la institució penitenciaria, que cada vegada confia més en l’equip del projecte, flexibilitza els procediments per permetre que seguim fent la nostra tasca i que, fins i tot quan ha canviat l’equip directiu, el nou manté a Impresas com un projecte adient i valuós.\nEn tercer lloc, el projecte ha contribuït també a generar impacte social en les persones col·laboradores (professionals de la fotografia, la il·lustració, el disseny, la impressió…), amb qui ens reunim personalment per a que comprenguen que, en alguns casos, el món també es canvia només escoltant i estant disponible per al que necessiten els demés. Escoltar la seua il·lusió i la seua sensació de responsabilitat en rebre un encàrrec directe de les redactores ens fa entendre que sí funciona el nostre esforç per desmuntar els prejudicis que dibuixen les sèries, el cinema o la literatura sobre les persones recluses.\nEl respecte que mostren pel projecte els mitjans de comunicació quan parlen sobre les redactores, les invitacions a xarrades i debats per part de diversos col·lectius professionals de creadores, o els nombrosos treballs acadèmics que han fet universitàries de grau i màster son part de la quarta branca de l’impacte que Impresas vol generar: l’impacte sobre la societat.\nDurant estos quatre anys, Impresas s’ha convertit en un xicotet laboratori d’investigació sobre el poder de la comunicació i de la cultura com a eina i sobre com, de vegades, l’emergència i la pertinença d’alguns processos és tan potent, que només cal oferir un espai horitzontal i segur per a que tinguen lloc i acompanyar-los des d’un segon plànol mentre avancen.\nEl projecte Impresas és un exemple de com la lectura pot ser una eina per generar impacte social positiu i no només sobre les redactores. Les revistes d’Impresas aspiren a ser un pont entre l’interior i l’exterior de les presons, un canal de comunicació directa entre la societat, que mai deixa de ser-ho i de tenir drets humans visca lliure o temporalment reclusa.\nEl poder de la lectura al nostre projecte manifesta de nou la seua capacitat transformadora quan és la societat lliure qui s’acosta a les revistes. El nostre projecte lluita perquè les veus de les dones internes en la presó arribe al carrer. Que la societat puga llegir a les dones internes en presó desmunta l’obscuritat, desmunta la por i desmunta la ignorància i això genera un espai permeable a la reiserció, de la qual som corresponsables. Per a què serveix l’esforç que fan les persones recluses per a la seua reinserció si, en eixir, la societat no les vol acollir?\nLlegir les revistes del projecte Impresas és l’eina més directa per aconseguir aquest objectiu. Que estigues llegint aquest article és genial (gràcies!) però el que ens agradaria és que aquest article t’animara a llegir a les redactores, les seues veus són les importants.\nEntre els reptes de futur del nostre projecte està continuar aprofondint en aquest impacte social. Per aconseguir-ho, en 2022 haurem de treballar en la sostenibilitat econòmica a llarg termini i d’altra banda, aconseguir un mecanisme estable per a distribuir les revistes que genere una via de finançament autònoma. Les redactores volen seguir, l’equip està preparat, les col·laboradores disponibles. I vosaltres? Comptem amb vosaltres?\nSi la lectura d’aquest article-reflexió vos ha ha encés espurnes al cervell, al cor o (qui sap) a la butxaca, vos llegirem amb molt de gust al correu del projecte que trobareu al nostre web www.impresas.org.\nPilar Almenar, periodista. Directora del Projecte Impresas @ImpresasOrg\nPrevAnteriorLectura fàcil: l’experiència a la Biblioteca Pública de València Pilar Faus\nPosteriorEl gust de saber, el gust de llegirNext