Estructura > Estatuts\nAprovats en l'Assemblea Extraordinària de Socis celebrada el dimecres 31 de juliol de 2013.\nLA DENOMINACIÓ, ELS FINS, EL DOMICILI I L’ÀMBIT D’ACTUACIÓ\nAmb la denominació d’ASSOCIACIÓ JOVENTUTS MUSICALS DE BANYOLES es va constituir l’any 1999, una entitat sense ànim de lucre que, a partir d’ara, regularà les seves activitats d’acord amb la Llei 7/1997, de 18 de juny, d’associacions (DOGC 2423, d’1 de juliol), la Llei Orgànica 1/2002 de 22 de març reguladora del dret d’associació (BOE de 26 de març del 2002), la Llei 4/2008, de 24 d’abril, del llibre tercer del Codi Civil de Catalunya relativa a les persones jurídiques, les seves normes complementàries i les que en cada moment els siguin aplicables i pels Estatuts vigents. L’entitat té personalitat jurídica pròpia i capacitat plena d’obrar per a administrar i disposar dels seus béns i complir els fins que es proposa.\nL’entitat va ser inscrita en el Registre d’Associacions de la Generalitat de Catalunya el 28 de gener de 1999 amb el número 3624 de la Secció 1a de Registre de Girona.\nL’Associació Joventuts Musicals de Banyoles forma part de la Federació de Joventuts Musicals de Catalunya i de la Confederació de Joventuts Musicals d’Espanya, associada aquesta darrera a la Federació de Jeunesses Musicales International.\n1. Contribuir al coneixement, cultiu, foment i difusió de les diferents tradicions musicals i diferents mitjans d’expressió així com de l’art en general impulsant la creativitat.\n2. Estimular l’interès vers les diferents tradicions musicals i diferents mitjans d’expressió.\n3. Actuar perquè l’accés a la música sigui reconegut com un dret fonamental de la persona, incidint en l’àmbit artístic, cultural i pedagògic mitjançant l’organització de cursos de música, cicles de concerts, audicions musicals, sessions pedagògiques, col·loquis, concursos i altres expressions que contribueixin al millor compliment de les finalitats socials de l’Associació.\n4. Impulsar la promoció i contractació d’intèrprets i compositors catalans amb especial atenció als joves.\n5. La creació i manteniment d’ un fons de documentació, donant-li la divulgació necessària.\n6. Facilitar l’intercanvi d’actuacions entre artistes de la resta de l’Estat espanyol i d’arreu del món.\n7. Col·laborar amb altres entitats d’àmbit local, estatal i internacional amb finalitats semblants.\n8. Impulsar la investigació, edició, interpretació i difusió del patrimoni musical mundial en especial atenció al català.\n9. Organitzar i gestionar activitats musicals i culturals en general per encàrrec, en règim de licitació pública, contractació directe o subcontractació per part d’empreses privades o organismes públics. La feina d’organització i gestió per part de l’Associació podrà ser gratuïta o retribuïda.\n10. Llogar o adquirir equipaments i locals sempre que sigui necessari per a una millor consecució de les tasques encomanades.\n11. Editar publicacions en qualsevol suport.\n12. Qualsevol altre finalitat que correspongui a la naturalesa de l’entitat i que pugui ser decidida pels seus òrgans directius.\nPer a dur a terme els seus objectius, l’Associació pot organitzar concerts, festivals, concursos, concerts per a escolars, cursos de dinamització musical, conferències, publicacions especialitzades i totes aquelles altres activitats que puguin contribuir a l’assoliment de les seves finalitats.\nL’Associació no té ànim de lucre, i dedica tots els excedents que eventualment pot obtenir al desenvolupament de les activitats detallades en el paràgraf anterior.\nEl domicili de l’Associació s’estableix al carrer Major, 3 baixos de Banyoles. L’òrgan de govern té la seu en el domicili esmentat.\nL’àmbit d’activitat principal a l’entitat l’assenyala el domicili social. No obstant això, també es considera indicativa de l’àmbit d’activitat qualsevol altre referència geogràfica (sigui de caràcter local, estatal o internacional) relacionada amb les activitats de l’Associació.\nArticle 5. Àmbit d’actuació\nL’Associació majoritàriament desenvolupa les seves activitats en el municipi de Banyoles i a la comarca del Pla de l’Estany però també pot desenvolupar activitats a la Comunitat Autònoma de Catalunya, (per ella mateixa o en col·laboració amb entitats amb finalitats anàlogues) a la resta de l’Estat i a l’estranger. L’àmbit principal de les seves activitats és a Catalunya.\nL’Associació té una durada indefinida i només es dissoldrà en la forma prevista en la Llei i en els presents Estatuts Socials.\nELS MEMBRES DE L’ASSOCIACIÓ, ELS SEUS DRETS I LES SEVES\nArticle 7. Capacitat dels seus membres.\n1. Poden formar part de l’Associació totes les persones físiques i jurídiques que, de manera lliure i voluntària, tinguin interès en les seves finalitats. Per formar part de l’Associació s’haurà d’omplir la butlleta d’ingrés corresponent i fer-la arribar a l’oficina de l’Associació per qualsevol via. Posteriorment la persona sol·licitant rebrà la corresponent acceptació com a nou membre de l’entitat.\n2. Els nous membres associats adquiriran el dret de vot a l’Assemblea General tres mesos després de la seva admissió. Els menors de 18 anys també podran ser membres de l’Associació si ho sol·liciten i estaran exents del pagament de quota. Aquests membres menors d’edat no podran formar part de la Junta Directiva i els menors de catorze anys no podran votar en les assemblees.\n3. La Junta, per acord de l’Assemblea General, pot distingir amb el títol de Membre Honorífic aquelles persones o entitats que, per la seva trajectòria, per la seva exemplaritat o per la seva actuació cívica, social o professional han contribuït de forma destacada a assolir les finalitats que persegueix l’Associació. La distinció de Membre Honorífic a una l’entitat o persona no comporta la condició jurídica de soci. El nomenament es farà per acord de l’Assemblea General a proposta d’un vint per cent dels seus membres o a proposta de la Junta Directiva.\nArticle 8. Drets dels membres\n1. Assistir amb veu i vot a les reunions de les assemblees.\n2. Elegir o ser elegits per als llocs de representació o per exercir càrrecs\n4. Delegar en un membre en cas d’impossibilitat d’assistir a les assemblees. Cada persona associada podrà presentar un nombre màxim de dues delegacions de vot sempre que la delegació de vot s’hagi notificat per escrit a la Junta Directiva amb deu dies d’antelació, com a mínim.\n5. Votar per correu en tots els processos electorals que es convoquin en cas que no sigui possible assistir-hi i sempre que s’actuï d’acord amb la normativa que disposi el Reglament Intern.\n6. Intervenir en el govern i les gestions, en els serveis i les activitats de l’Associació, d’acord amb les normes legals i estatuàries.\n7. Exposar a l’Assemblea i a la Junta Directiva tot el que considerin que pugui contribuir a fer més plena la vida de l’associació i més eficaç la realització dels objectius socials bàsics.\n12. Posseir un exemplar dels estatuts i de les normes de règim intern.\n14. Sol·licitar i obtenir explicacions sobre l’administració i la gestió de la Junta Directiva o dels mandataris de l’Associació.\nArticle 9. Deures dels membres\n3. Complir la resta d’obligacions que resultin de les disposicions estatuàries.\nArticle 10. Causes de baixa dels seus membres\n1. Que ho decideixi la persona interessada la qual ha de comunicar per escrit la seva decisió a la Junta Directiva.\n2. No satisfer les quotes, derrames i aportacions fixades per l’Assemblea General.\nLa baixa en la condició de membre no eximeix l’interessat de complir amb les obligacions econòmiques pendents.\nArticle 11. Règim disciplinari. Responsabilitat dels membres\nEls membres responen dels danys que causin a l’Associació per incompliment de la llei o dels Estatuts o per actes o omissions negligents i poden ser amonestats o suspesos en la seva condició d’associats amb una suspensió temporal en la seva condició d’associats de l’Associació per la Junta Directiva.\nArticle 12. El procediment sancionador\n1. El procediment sancionador s’inicia d’ofici o bé com a conseqüència d’una denúncia o comunicació. En el termini de 10 dies, la Junta Directiva nomena un instructor que tramita l’expedient i proposa la resolució en el termini de 15 dies, amb audiència prèvia de l’Associació presumptament infractora. La resolució final, que ha de ser motivada, l’aprova la Junta Directiva amb el vot favorable de dues terceres parts dels seus membres en un període màxim de quinze dies.\n2. Els membres sancionats poden recórrer davant l’Assemblea General contra les sancions acordades. El recurs es presenta per escrit i la Junta Directiva l’ha d’incloure a l’ordre del dia de la primera Assemblea General que se celebri.\nArticle 13. L’Assemblea General\n1. L’Assemblea General és l’òrgan sobirà de govern de l’Associació. Els seus membres en formen part per dret propi i irrenunciable.\n2. Els membres de l’Associació, reunits en Assemblea General, legalment constituïda, decideixen per majoria els assumptes que són de la seva competència.\n3. Tots els membres de l’Associació queden subjectes als acords de les assemblees, incloent-hi els absents, els qui en discrepen i els presents que s’han abstingut de votar.\n4. L’ordre del dia de les Assemblees hauran d’incloure, com a mínim, el que determina la normativa aplicable.\nArticle 14. Reunions de l’Assemblea General\n1. L’Assemblea General es reuneix en sessió ordinària un cop l’any, dins els mesos compresos entre gener i juny, ambdós inclosos.\n2. L’Assemblea General es reuneix amb caràcter extraordinari sempre que es consideri necessari, per decisió de la Junta Directiva o quan ho sol·liciti un nombre de membres no inferior al deu per cent. En aquest darrer cas, l’Assemblea ha de tenir lloc dins el termini de trenta dies comptats a partir de la sol·licitud.\n3. Les reunions de l’Assemblea General les presideix la presidència de l’Associació. En cas d’absència el substitueixen, successivament, les vicepresidències, per ordre de prelació, o la vocalia de més edat de la Junta Directiva. La secretaria l’ocupa el mateix càrrec a la Junta Directiva i, en absència seva, una vocalia.\n4. La secretaria, o la vocalia que faci les funcions en absència del titular, és qui redacta l’acta de cada reunió. L’acta ha de contenir un extracte de les deliberacions, els acords adoptats, el resultat de les votacions i la llista de membres presents i representats.\n5. Al començament de cada reunió de l’Assemblea General, amb independència del caràcter ordinari o extraordinari, es procedirà a la lectura i aprovació per part dels assistents de l’acta de la sessió anterior amb independència que aquesta fos ordinària o extraordinària.\nArticle 15. Convocatòries\n1. La convocatòria de les Assemblees Generals, tant ordinàries com extraordinàries, es fa per escrit i es tramet individualment a tots els membres, per qualsevol mitjà que garanteixi la recepció per part del destinatari, com a mínim quinze dies abans de la data de la reunió.\n2. L’escrit de convocatòria ha d’indicar la data, l’hora i lloc de la reunió, la primera i segona convocatòria amb una diferència de trenta minuts com a mínim entre una i l’altra així com l’ordre del dia amb expressió concreta dels temes a tractar acompanyada de l’acta de l'Assemblea General anterior.\nArticle 16. Quòrum d’assistència\n1. Per poder adoptar acords caldrà l’assistència, en primera convocatòria, del cinquanta per cent dels associats més un. Si no s’aconseguís aquest quòrum, un cop superat el termini anunciat en l’avís de convocatòria se celebrarà la reunió en segona convocatòria, en la qual els acords es podran prendre amb independència del nombre d’assistents.\n2. La condició de membre de l’Associació s’ha d’acreditar mitjançant la presentació del carnet de soci vigent o la certificació de la secretaria de constar en la base de dades de socis actualitzada de l’Associació.\nArticle 17. Facultats de l’Assemblea Ordinària\n1. Examinar i aprovar, si s’escau, la gestió social realitzada per la Junta Directiva.\n2. Examinar i aprovar, si s’escau, el Balanç de Situació, els Comptes de Resultats i la Memòria anual del darrer exercici.\n3. Examinar i aprovar, si s’escau, els pressupostos anuals d’ingressos i despeses i el projecte d’activitats que els justifica.\n4. Establir les línies generals d’actuació que permetin a l’Associació les finalitats per a les quals ha estat constituïda.\n5. Fixar les quotes ordinàries i extraordinàries.\n6. Elegir i destituir el membres de la Junta Directiva.\n7. Resoldre els recursos presentats pels membres sancionats per la Junta Directiva i decidir, en darrera instància, sobre la seva baixa o separació definitiva, d’acord amb el procediment previst a l’article 12.\n8. Conèixer les sol·licituds presentades per a ésser membre i les altes i baixes registrades des de l’anterior Assemblea.\n9. Resoldre sobre qualsevol altra qüestió que no estigui atribuïda expressament a cap altre òrgan de l’Associació. La relació de les facultats que es fa en aquest article té un caràcter merament enunciatiu i no limita les atribucions de l’Assemblea General.\nArticle 18. Facultats de l’Assemblea General Extraordinària.\n2. Aprovar el Reglament de Règim Intern.\n3. Sol·licitar la declaració d’Utilitat Pública.\n4. Acordar la integració de l’Associació a una altra federació.\n5. Acordar l’adquisició, disposició, alienació o gravamen de béns immobles.\n6. Qualsevol assumpte instat pels promotors de l’Assemblea General Extraordinària.\n7. Acordar la dissolució de l’Associació.\nArticle 19. Quòrum per a l’adopció d’acords\n1. Els acords es prenen per majoria simple de vots dels membres presents o representats.\n2. El deu per cent del membres pot sol·licitar a la Junta Directiva la inclusió en l’ordre del dia d’un o més assumptes per tractar, sempre que ho facin almenys cinc dies abans de la celebració de l’Assemblea. Si la presenta directament a l’Assemblea, l’aprovació dels temes no inclosos en l’ordre del dia requereix una majoria de tres quartes parts dels membres presents i representats.\n3. L’Assemblea General Extraordinària adoptarà els seus acords per la majoria de vots equivalents a les dues terceres parts dels membres presents i representats.\nArticle 20. Composició i naturalesa de la Junta Directiva\n1. La Junta Directiva té caràcter col·legiat i és l’òrgan que gestiona, administra i representa els interessos de l’Associació d’acord amb la llei, els presents Estatuts i les disposicions de l’Assemblea General.\n2. La Junta Directiva està formada per la presidència, la vicepresidència, la secretaria, la tresoreria i un mínim de quatre vocalies, elegits entre les persones, majors d’edat, en ple ús dels seus drets civils i que no estiguin afectades per motius d’incompatibilitat legalment establerts. Exerceixen el càrrec durant un període de quatre anys i poden ser reelegits.\n3. Els membres de la Junta Directiva exerceixen el càrrec gratuïtament però tenen dret a la bestreta i al reembossament de les despeses, degudament justificades, i també a la indemnització pels danys que se’n derivin. Els membres de la Junta Directiva que realitzin funcions que no siguin les ordinàries de govern podran ser retribuïdes.\n4. Aquest òrgan de govern, si s’hi produeixen vacants durant el termini per al qual han estat designats els seus membres, pot nomenar substituts, els quals ocupen el càrrec fins a la següent reunió de l’assemblea general que ratificarà la renovació de càrrecs i procedirà a inscriure’ls al Registre d’Associacions.\n5. Quan la secretaria o la presidència són renovades en el transcurs de l’Assemblea, la certificació la realitza la secretaria sortint, amb el vistiplau de la presidència sortint i amb les signatures de la secretaria i de la presidència entrants.\nArticle 21. Elecció dels membres de la Junta Directiva\n1. L’elecció dels components de la Junta Directiva, per l’Assembla General, es fa per sufragi, universal, directe, lliure i secret, mitjançant la presentació de candidatures completes tancades. La persona que encapçala la candidatura que resulti elegida exercirà la presidència i designarà posteriorment, entre els seus membres, els altres càrrecs de la Junta Directiva.\n2. Les candidatures presentades formalment tenen dret a una còpia de la llista de membres i dels seus domicilis, certificada per la secretaria, amb el vistiplau de la presidència.\n3. Un cop convocada l’Assemblea General, els membres de l’Associació tenen deu dies per presentar les candidatures i la Junta Directiva ha de facilitar-ne la difusió.\n4. Les persones que han estat elegides mantenen els seus càrrecs a la Junta Directiva fins al final del seu mandat, encara que l’Associació a què pertanyin causi baixa com a soci de l’Associació.\nArticle 22. Substitució dels membres de la Junta Directiva\nEls membres de la Junta Directiva cessen en els seus càrrecs per:\n1. Haver transcorregut el període del seu mandat.\n2. Dimissió voluntària presentada per escrit.\n3. Malaltia o incapacitat per exercir el càrrec.\n4. Sanció imposada per una falta comesa en l’exercici del seu càrrec, d’acord amb el que estableix l’article 12 dels presents Estatuts.\n5. Per destitució efectuada pel President prèvia incoació de l’expedient disciplinari corresponent.\nLes vacants que es produeixen s’han de cobrir en la primera reunió de l’Assemblea General que es celebri. Mentrestant, un altre soci proposat i designat per la Junta Directiva pot ocupar provisionalment el càrrec.\nArticle 23. Reunions de la Junta Directiva\n1. La Junta Directiva es reuneix, prèviament convocada per la presidència (o per la persona que la substitueixi), a iniciativa pròpia o d’una tercera part dels seus components i queda vàlidament constituïda quan hi assisteixen la meitat dels seus membres. La convocatòria s’ha de realitzar amb una antelació mínima de quinze dies.\n2. La Junta Directiva es reunirà, com a mínim, cada dos mesos.\n3. Els membres de la Junta Directiva han d’assistir a totes les reunions que es convoquin, però poden excusar la seva assistència per causes justificades. En qualsevol cas és indispensable l’assistència de la presidència o de la secretaria, o de les persones que legalment les substitueixen.\n4. Els acords es prenen per majoria de vots dels assistents, i en cas d’empat decideix el vot de qualitat de la presidència.\n5. Un membre de la Junta Directiva no pot exercir el dret de vot en la presa de decisions sobre els assumptes que entrin en conflicte o que puguin representar un benefici personal o professional respecte a l’Associació.\n6. La secretaria redacta l’acta de cada reunió, que han de signar ella mateixa i la presidència, i ha de contenir l’ordre del dia, un extracte de les deliberacions, el text dels acords adoptats, el resultat numèric de les votacions i la llista dels assistents a la reunió.\n7. Al començament de cada reunió es llegeix l’acta de la sessió anterior a fi que s’aprovi o s’esmeni.\nArticle 24. Facultats de la Junta Directiva\n1. Representar, dirigir i administrar l’Associació de la manera més àmplia que reconegui la Llei; així mateix, complir les decisions preses per l’Assemblea General, d’acord amb les normes, instruccions i directrius que aquesta Assemblea estableixi.\n2. Prendre els acords que calgui en relació amb la compareixença davant dels organismes públics i per exercir tota mena d’accions legals i interposar els recursos pertinents.\n3. Proposar a l’Assemblea General la defensa dels interessos de l’Associació.\n4. Proposar a l’Assemblea General la defensa de l’establiment de les quotes que els membres de l’Associació han de satisfer.\n5. Convocar les assemblees generals i controlar que es compleixin els acords que s’hi adoptin.\n6. Presentar el balanç i l’estat de comptes de cada exercici a l’Assemblea General perquè els aprovi, i confeccionar els pressupostos de l’exercici següent.\n7. Contractar els empleats que l’Associació pugui tenir.\n8. Inspeccionar la comptabilitat i preocupar-se perquè els serveis funcionin amb normalitat.\n9. Establir grups de treball per aconseguir de la manera més eficient i eficaç les finalitats de l’Associació, i autoritzar, si cal, els actes que aquests grups projectin dur a terme.\n10. Nomenar els vocals de la Junta Directiva que s’hagin d’encarregar de cada grup de treball, a proposta dels mateixos grups.\n11. Concertar pòlisses de crèdit amb l’aval d’entitats públiques o privades o per pignoració de subvencions atorgades.\n12. Dur a terme les gestions necessàries davant d’organismes públics, entitats i altres persones, per aconseguir:\n- Obrir comptes corrents i llibretes d’estalvis a qualsevol establiment de crèdit d’estalvi i disposar dels fons que hi hagi en aquest dipòsit. La disposició dels fons es determina a l’article 36.\n- Resoldre provisionalment qualsevol cas que no hagin previst els estatuts i donar-ne compte en la primera reunió de l’Assemblea General.\n- Qualsevol altra facultat que no estigui atribuïda d’una manera específica a algun altre òrgan de govern de l’Associació o que li hagi estat delegada expressament.\nArticle 25. Delegacions de la Junta Directiva\n1. La Junta Directiva pot delegar alguna de les seves facultats en una o diverses comissions o grups de treball si compta, per fer-ho, amb el vot favorable de dos terços del seus components.\n2. També pot nomenar, amb el mateix quòrum, un o més mandataris per exercir les funcions que els confiï amb les facultats que cregui oportú conferir-los en cada cas.\nArticle 26. La presidència i les vicepresidències\nLa presidència té les següents atribucions:\n1. Dirigir i representar legalment l’Associació, per delegació de l’Assemblea General i de la Junta Directiva.\n2. Presidir i dirigir els debats de l’Assemblea General i de la Junta Directiva.\n3. Emetre un vot de qualitat, decisori en els casos d’empat.\n4. Establir la convocatòria de les reunions de l’Assemblea General i de la Junta Directiva.\n5. Visar les actes i els certificats confeccionats per la secretaria de l’Associació.\n6. Les atribucions restants pròpies del càrrec i aquelles per a les quals el deleguin l’Assemblea General o la Junta Directiva.\n7. Vetllar per les finalitats de l’Associació.\n8. La presidència és substituïda, en cas d’absència o malaltia, per la vicepresidència primera o segona o la vocalia de més edat de la Junta, per aquest ordre.\nArticle 27. La Secretaria\nLa secretaria té les següents funcions:\n1. Portar el control del fitxer i el Registre de membres.\n2. Dirigir els treballs administratius de l’Associació.\n3. Redactar les actes de les reunions dels òrgans de govern i representació.\n4. Redactar i autoritzar les certificacions que s’hagin de lliurar, amb el vistiplau del President.\n5. Custodiar la documentació de l’Associació.\n6. Confeccionar, conjuntament amb la tresoreria, el projecte d’activitats que acompanya el pressupost, i elaborar la memòria que explica els resultats de la seva gestió.\n7. Vetllar pel compliment de les disposicions legals.\n8. En cas d’absència de la secretaria, la substitueix la vocalia més jove de la Junta Directiva.\nArticle 28. La Tresoreria\nLes funcions de la tresoreria són les següents:\n1. Custodiar i controlar els recursos econòmics de l’Associació, sigui quina sigui la seva naturalesa.\n2. Confeccionar i actualitzar l’inventari de béns.\n3. Dirigir la comptabilitat, confeccionar i liquidar el pressupost i elaborar els comptes generals de l’entitat.\n4. Signar els rebuts de les quotes i els altres documents comptables i de tresoreria.\n5. Ingressar els recursos obtinguts per l’Associació en els comptes corrents i d’estalvi oberts en entitats financeres.\n6. Fer efectiu el pagament de les factures aprovades per la Junta Directiva.\nArticle 29. Les vocalies\nLes vocalies assumeixen les funcions que els delega la Junta Directiva i presideixen les comissions de treball que la Junta decideix crear.\nArticle 30. Comissions i grups de treball\nLa creació i constitució de qualsevol comissió o grup de treball, l’han de plantejar els membres de l’Associació que vulguin formar-los, els quals n’han d’assabentar la Junta Directiva i explicar les activitats que es proposen dur a terme.\nArticle 31. Obligacions documentals de l’Associació.\n1. Com a garantia de l’efectivitat dels drets dels membres i de les terceres persones que hi estableixin relació, l’Associació ha de portar un llibre de registre de socis i un llibre d’actes, un llibre d’inventari de béns i els llibres de comptabilitat adequats a les seves activitats. Aquests llibres han d’estar a disposició dels membres, amb observança del que disposa la legislació vigent sobre protecció de dades.\n2. Aquests llibres, amb la signatura de la presidència i de la secretaria en el primer full, han d’ésser diligenciats pel Registre d’Associacions.\nArticle 32. Recursos econòmics\nEls recursos econòmics previstos per al desenvolupament de les activitats de l’Associació són els següents:\n1. Les quotes que estableixi l’Assemblea General per als seus membres.\n3. Les herències, llegats i donacions.\n4. Les rendes i els ingressos que pugui obtenir del seu propi patrimoni.\n5. Els ingressos procedents de les activitats que, en compliment dels fins socials, acordi realitzar.\nArticle 33. Exercici econòmic\nArticle 34. Disposició de fons\n1. En els comptes corrents, d’estalvi i tota mena d’instruments financers oberts en entitats financeres hi ha de figurar tres signatures, dues de les quals han de ser obligatòriament les de la presidència i tresoreria.\n2. Per a disposar dels fons caldrà dues de les tres firmes registrades, amb caràcter solidari. La Junta podrà atorgar firma a tercera persona, empleat o no, per disposar de fons.\nArticle 35. Règim Disciplinari\nLa Junta Directiva pot sancionar les infraccions comeses pels associats que incompleixen les seves obligacions. Aquestes infraccions es poden qualificar de lleus, greus i molt greus, i les sancions corresponents poden anar des d’una amonestació fins a l’expulsió de l’Associació, segons el que estableixi el reglament intern.\nEl procediment sancionador s’inicia d’ofici o bé com a conseqüència d’una denúncia o comunicació. En el termini de 10 dies, la Junta Directiva nomena un instructor que tramita l’expedient sancionador i proposa la resolució en el termini de 15 dies amb una audiència prèvia del presumpte infractor. La resolució final, que ha de ser motivada i aprovada per dues terceres parts dels membres de la Junta Directiva, l’adopta aquest òrgan de govern també dins d’un període de 15 dies.\nContra les sancions per faltes greus i molt greus acordades per la Junta Directiva, les persones interessades hi poden recórrer davant la primera Assemblea General si el reglament intern estableix el procediment per fer-ho.\nArticle 36. Dissolució\nL’Associació pot ser dissolta si ho acorda l’Assemblea General convocada amb caràcter extraordinari per a aquest fi.\nArticle 37. Causes de dissolució\n1. Un cop acordada la dissolució, l’Assemblea General ha de prendre les mesures oportunes tant pel que fa a la destinació dels béns i drets de l’Associació, com a la finalitat, extinció i liquidació de qualsevol operació pendent.\n3. Els membres de la Junta Directiva i de l’Associació estan exempts de responsabilitat personal. La seva responsabilitat queda limitada a complir les obligacions que els mateixos hagin contret voluntàriament.\n4. El romanent net que resulti de la liquidació s’ha de lliurar directament a l’entitat pública o privada sense afany de lucre que en l’àmbit territorial d’actuació de l’Associació més s’hagi destacat per la seva activitat en àmbits culturals.\n5. Les funcions de liquidació i execució dels acords a què fan referència els apartats anteriors d’aquest mateix article són competència de la Junta Directiva si l’Assemblea General no confereix aquesta missió a una comissió liquidadora especialment designada.\nL’Associació només pot ser dissolta si ho acorda l’Assemblea General, convocada amb caràcter extraordinari expressament per a aquest fi, amb el vot favorable de les dues terceres parts dels associats presents o representats.\n1. Un cop acordada la dissolució, l’Assemblea General ha de prendre les mesures oportunes, tant pel que fa a la destinació dels béns i drets de l’Associació, com a la finalitat, l’extinció i la liquidació de qualsevol operació pendent.\n2. Les funcions de liquidació i d’execució dels acords a què fan referència els apartats anteriors d’aquest mateix article són competència de la Junta Directiva, si l’Assemblea General no confereix aquesta missió a una comissió liquidadora especialment designada.\nArticle 40. Destinació dels béns\nEl romanent net que resulti de la liquidació s’ha de lliurar directament a l’entitat pública o privada sense afany de lucre que, en l’àmbit territorial d’actuació de l’Associació, s’hagi distingit més en la difusió de la música.\nEstatuts socials JMB (3,13Mb)


Club Esportiu Cabrils: d’octubre 2009\nPrebenjamí B: Sant Pol 0-3 C.E. Cabrils\nBon partit a domicili dels nostres jugadors, es veu que d’en mica en mica l’equip va agafant la forma i la conjunció que es persegueix als entrenaments.\nA la primera part s’ha vist un gran domini per la superioritat tàctica i física del equip de Cabrils, hem marcat un gol gràcies a un gran xut de fora de l’àrea de l ’Alex.\nA la segona part hem incrementat el marcador mercès als gols d’en Gael i d’en Marc\nA la fi del partit s’ha fet pales el cansament degut a que només eren 7 i els entrenadors no podien fer canvis.\nCal destacar en Pol, el seu esperit de lluita al mig del camp encomana a tot els seus companys.\nPer finalitzar animar al resta de pares que dintre del que sigui possible vinguin al pròxim partit, per gaudir tots junts d’aquest equip.\nUn sol crit : FORÇA CABRILS !\nPrebenjamí A: Sant Pol 0 - 9 C.E.Cabrils\nCÒMODE VICTÒRIA , PER UN EQUIP PROMETEDOR\nEl segon desplaçament de la temporada ens va oferir una plàcida victòria.\nEl Cabrils va ser superior en tot moment, contra un Sant Pol que evidenciava una manca de rodatge important.\nTot just començar el partit van arribar els primers gols, i això va fer que el Sant Pol es tanqués al darrera durant tot el partit. Tot i això els gols continuaven pujant al marcador, i la nostra defensa juntament amb el porter van anar acceptant que aquell dia tindrien poca feina.\nAra toca, consolidar el bon inici de temporada i guanyar l’interessant partit contra el Cabrera de la propera jornada.\nJuvenil: La Salle Premia 1 - 3 C.E.Cabrils\nPartit en el que el cabrils ha apretat durant els primers minuts i, a mesura que passava el temps, la salle s'ha anat fent amb el control del partit. No obstant, en una contra, al Cabrils li han xiulat un penal a favor que no ha servit per avançar-se al marcador. Llavors, domini total de la salle i, no obstant, després de fallar diverses ocasions, ja al minut 41, el cabrils s'ha avançat amb un llançament de falta (Antonio).\nDos minuts després, un nou gol (Cuende) ha fet que a mitja part el Cabrils anés guanyant 0 a 2.\nA la segona part, el cabrils ha sabut jugar amb el marcador i tan sols, ha encaixat un gol en un penal. Cap al final del partit (Pau) ha aconseguit el tercer gol després d'una passada molt bona de Baselga.\nEls primers tres punts s'han aconseguit!\nAleví: C.E.Cabrils 0 - 3 Juventus\n"MENYS QUEIXAR-SE I MÉS TREBALLAR"\nLa queixa, la protesta, ..... Aquesta és la tònica quan les coses van malament.\nHem de ser capaços d´analitzar el perquè de les coses i no buscar culpables allà on no hi són. Si nosaltres som capaços de treballar, no només en els partits, sinó durant tota la setmana, les coses funcionarien diferent. Potser perdríem igual, però damunt del camp es veuria un altre tipus d´equip i d´actitud.\nAvui hem perdut per 0 a 3 enfront de la Juventus, un equip molt similar a nosaltres (de primer any i per primer cop fent futbol 11), La primera part ha estat molt disputada, sense gaires ocasions de gol per part de cap equip (només un parell de faltes llunyanes de cada equip). A la segona part, i arrel d´un penal en contra que ha suposat el primer gol de l´equip visitant, ens hem vingut avall i ells s´han anat creixent mica en mica. Derrota justa, però una mica àmplia.\nPossibles causes del nostre MAL joc:\n1.- Una cosa que ja sembla habitual dels darrers partits i anys. L´equip surt ADORMIT, i avui més que mai alguns jugadors no han estat en cap moment dins del partit.\n2.- Ens fa por el CONTACTE amb el contrari, ens fa por la pilota, ...\n3.- Quan les coses no van bé la nostra resposta és la QUEIXA i la PROTESTA. Dediquem-nos més a jugar.\n4.- Entrem en picabaralles absurdes amb els contraris, que l´unic que fan és que perdem la CONCENTRACIÓ respecte al joc.\n5.- Sempre ens esperem que la pilota ens caigui al peu: cal ANTICIPAR-SE i anar a buscar-la.\n5.- PERDUA DE POSICIÓ en el camp\n6.- Joc INDIVIDUALISTA i poc COL.LECTIU\n7.- Decisions poc ENCERTADES per part de l´entrenador\n8.- El bon joc i la bona disposició tàctica del contrari\nDestacar finalment el bon debut en competició oficial del GUILLEM i del RICARD\nPrebenjamí B: C.E.Cabrils 1 - 3 Vilassar de Mar\nInteressant i emocionant partit ofert per tots dos equips al contrari del que pot indicar el resultat.\nA la primera part domini del conjunt visitant que s’ha traduït al marcador 1 a 2 , el gol nostre marcat pel Gael.\nA la segona part el nostre equip a atacat insistentment i a tancat durant molts minuts al Vilassar a la seva àrea, la mala sort i algunes aturades de mèrit del porter visitant a impedit fer algun gol més, ben al contrari ha sigut el equip rival qui a augmentat la diferencia 1-3, resultat ja definitiu.\nEn resum bon partit, sobretot a la segona part , en la que cal destacar la gran lluita de tot l’equip i l’objectiu cada vegada més a prop, es a dir fer i jugar com un equip.\nPer finalitzar cal dir que la diferencia entre els dos equips s’ha produït pel fet que el Vilassar ha jugat amb 2 jugadors de 7 anys i que aviat faran 8,mentres que en el Cabrils tots els nens tenen 6 anys.\nCrónica d'en Josep Lechado, delegat del Prebenjamí B.\nFotografia d'en Nico Lechado, fotògraf del Prebenjamí B.\nBenjamí A: Rocafonda 0 - 5 C.E.Cabrils\nTot i el resultat de la setmana passada que podia preveure una relaxació i confiança en els jugadors del Benjamí A van sortir aquest dissabte al camp del Rocafonda amb moltes ganes i intensitat i gràcies això la primera part va ser en gran part dominada pel Cabrils exceptuant alguns errors puntuals, al finalitzar la primera part el resultat era de 0-4 a favor dels visitants.\nLa segona part va començar amb desconcert per part del Cabrils ja que van baixar el ritme i el partit s’estava dormint, a mesura que passava el temps els visitants van començar a pujar el ritme de nou i va gaudir de varies oportunitats per ampliar el marcador de les quals només una va pujar al marcador deixant el resultat al final del partit 0-5.\nA ressaltar les ganes i intensitat del Cabrils i animar-los a que cada setmana siguin les mateixes o més!\nBenjamí B: Pla d'en Boet 6 - 5 C.E.Cabrils\nAquest Diumenge 18 d’Octubre, el Benjamí B del C.E Cabrils ha disputat el segon partit de lliga enfront el Pla d’en Boet.\nEl resultat no ha sigut per res merescut, hem estat tot el partit per davant d’ells amb possessió de la pilota al nostre favor.\nAl punt d’arribar al 3-5 a la segona part, ha sigut quan ens hem tirat enrere i se’ns han pujat a l’esquena. El nostre ritme de treball ha disminuït i la col·locació del grup s’ha anat dissolvent.\nFinalment se’ns han posat al nostre empat 5-5 i la pressió ha pogut amb nosaltres fins que ens han marcat el gol que ha conclòs el partit amb una derrota de 6-5.\nM’agradaria recalcar el bon treball exercit per cada un dels jugadors. S’han deixat la pell en cada segon del partit i s’ha vist un bon joc.\nTot i així no hem de desanimar-nos i hem de tirar endavant i seguir treballant per millorar tots els errors comesos.\nCrònica d'Andrea Artero, entrenadora del benjamí B.\nAleví: Tiana,C.E.E 0 - 1 C.E.Cabrils\nL´equip mica en mica va creixent en tots els aspectes i això avui ha quedat reflectit damunt del terreny de joc en el partit que hem disputat avui a TIANA. En un partit igualat, lluitat de tu a tu, els nostres jugadors s´han emportat la victòria per 0 gols a 1 enfront d´un equip (el TIANA) de característiques molt similars a les nostres. La molt bona col.locació damunt del terreny de joc (avui si) i l´aplicació durant el partit d´aquelles coses treballades durant els entrenaments ha fet que finalment ens enduessim el triomf. Això si, tot i que el partit es jugava a dos quarts d´una, els nostres jugadors han sortit al terreny de joc força adormits i ens ha costat entrar en el partit.\nHem intentat buscar situacions de gol massa directes, i en totes elles hem caigut en el fora de joc. Quan la mitja ha obert el joc per les bandes han arribat les ocasions i el gol. Enhorabona a tots, i a seguir treballant.\nI la setmana vinent ens visita la JUVENTUS, la de Mataró no la de Turin.\nCrònica i fotografia de Pere Bossa, entrenador de l'Aleví.\nPartits del cap de setmana 17 i 18 d'octubre\nPrebenjamí B: C.E.Cabrils - U.E Vilassar de mar "D" 12h.\nPrebenjamí A: C.E.Cabrils - Valldemia Maristes,C.E 12h.\nBenjamí C: Arenys de Mar,C.F - C.E.Cabrils 9h. Diumenge\nBenjamí B: Pla d'en Boet - C.E.Cabrils 10h. Diumenge\nBenjamí A: Rocafonda,C.F - C.E.Cabrils 13'30h.\nAleví: Tiana, C.E.E - C.E.Cabrils 12'30h.\nInfantil: C.E.Cabrils - Arenys de Mar,C.F 13h.\nCadet: Descansa per retirada de Fundació Mataró\nJuvenil: C.E.Cabrils - At.Masnou 11h. Diumenge\nBenjamí A: C.E.Cabrils 16- 1 Alella, C.F\nVICTORIA PLÀCIDA PER EL BENJAMI "A"\nEl Benjami "A" del C.E.Cabrils va guanyar el seu primer partit de lliga sense cap mena de dificulat davant d´un Alella format tot per jugadors de primer any de benjamí i poc treballats.\nResaltar que el més important no van ser els gols sinó que van jugar tots els jugadors disponibles, fins i tot algun malalt, i tots els components de l'equip van col·laborar amb bon joc i algun gol.\nRecordar la bona actitud que han tingut al llarg del partit(pressío, possicionament, recuperació de pilotes, etc.., però en altres facetes del joc, hem estat un pèl "PEIXOS", com per exemple,concentraciò dins i fora del camp( EH? PORTER????).\nAnimar a l´equip a seguir millorant dia a dia i per això necessitem que tots s`inpliquin un xic més.\n"El futbol és un joc d´equip i hem de jugar com cal,guanyem tot iperdem tots, anims"\nCrònica d'Agustí Felip delegat del Benjamí A.\nBenjamí C: C.E. Cabrils 3- 5 U.E. Cabrera\nPrimer partit oficial de tots els components de l'equip (jugadors, entrenadors, delegat, pares, mares, avis, germans,...) defensant els colors del C.E.Cabrils, per això hi va haver un excès de nerviosisme inicial, però mica en mica la il·lusió i les ganes es van fer presents i tots van respondre correctament.\nDes de la coordinació del club agraïr la pancarta per animar als nostres jugadors, ja que són detalls molt positius i que demostren implicació amb el nostre club.\nPartido bastante disputado, enseguida el Cabrera se adelantó con dos goles y eso descentró un poco a nuestros niños. A raiz del 1-2, jugaron un poco mejor, pero no consiguieron un juego fluido.\nRoger de falta marcó el 2-3 antes del descanso, y eso nos sirvio para ir al descanso con la ilusion de remontar.\nNada más empezar la segunda parte, otro fallo defensivo nos costo el 2-4. A partir de aquí, es cuando se ve el mejor futbol de nuestros chavales, Josep hace el 3-4 y soñamos con la remontada, pudo ser en un tiro lejano de Paula que se va fuera por poco y en otra falta sacada por Adriá, pero 2 minutos antes del final nos marcan el definitvo 3-5.\nPartido de muchos nervios, los chavales estaban algo descentrados, pero con trabajo todo se consigue.\nGoles de Josep 2 y de Roger 1\nCrónica de Antonio Ortiz delegat del Benjamí C, i fotografia de Carlos Bergay.\nPrebenjamí B: U.E. Cabrera 0 - 5 C.E. Cabrils\nPrimer partit dels nostres jugadors més petits del club, el pre-benjamí B ( 6 anys) i primera victòria per un contundent 0-5; marcador que reflecteix el clar domini dels cabrilencs.\nEn una gran primera part , on va destacar la bona posició del jugadors al camp seguint les ordres dels entrenadors en Marc i en Víctor , i una gran lluita en el centre del camp; tot això es va traduir en la iniciativa del joc , que el Cabrils va mantenir durant tot el partit.\nLa primera part va acabar amb 0-4 , amb gols de Alex, Marc Aguado ( 2) i Martí.\nEn la segona part van continuar mantenint el control del joc , però aquest es va interrompre masses vegades per les caigudes, faltes i assistències als jugadors i es va trencar el ritme del partit.\nEn aquesta part el golejador va ser en Jaume en una ràpida jugada, ben tramada per l'extrem.\nIndicar l'eficient treball defensiu en les poques ocasions que l'equip rival s’apropava a la nostre àrea, on va destacar en Gerard ( el nou “Pujolet”).\nEn resum , gran partit de tots que serveix no només per obtenir els 3 primers punts sinó per agafar moral , sense oblidar que hem de progressar molt i corregir els defectes amb esforç i dedicació, però sempre gaudint d’aquest joc tan divertit que es el futbol.\nMencionar també l’animació de la nostra afició : avis, pares, mares, germans, etc\nCrònica i fotografia de Josep A. Lechado delegat del prebenjamí B.\nCOMENÇA LA COMPETICIÓ!!\nAvui dissabte 10 d'Octubre comencen els campionats de lliga de tots els equips del nostre futbol base.\nPrebenjamí A: Tiana, C.C.E "C" - Cabrils, C.E "A" 11'30h.\nPrebenjamí B: Cabrera, U.E. "B" - Cabrils, C.E "A" 10'45h.\nBenjamí A: Cabrils, C.E "A" - Alella, C.F "B" 12h.\nBenjamí B: Cabrils, C.E "B" - Premia de Dalt, C.D "D" 9h.\nBenjamí C: Cabrils, C.E "C" - Cabrera, U.E "A" 9h.\nAleví: Cabrils, C.E "A" - Vilassar de Mar, U.E "D" 10'30h.\nCadet: Cabrils, C.E "A" - Susannenc, C.F "A" 13h.\nJuvenil: Vilassar de Dalt, C.E "A" - Cabrils, C.E "A" 12h. Diumenge\nMolta sort a tots els equips i... FORÇA CABRILS!!!\nCrònica del CE.Cabrils 5 – 1 CF Canet 4ª Jornada\nEl partit va començar millor impossible: bon joc del Cabrils i penalti a favor. Aquest penalti va ser transformat per D.Rosas (1-0); qui, cal recordar, la setmana anterior va fallar la pena màxima al nefast desplaçament a Molinos. Amb l’1 a 0 en el marcador el Canet va adquirir uns nous aires; possiblement un intent de reacció que donava la sensación de ser envà. Però no va ser així i van provocar, novament, el segon penalti del match. Aquest penalti (imatge) va suposar l’empat (1-1) i, en conseqüència, la ràpida i sorprenent reacció d’un Canet que semblava voler mostrar els seus credencials. Però, res. Durant uns 10 minuts el partit va ser un anar i tornar dels dos equips; tot i que aquest anar i tornar va estar marcat pel típic control de possessió dels cabrilencs i les pilotes llargues del Canet. Però aquesta primera part havia de deparar dues sorpreses més: La primera de totes va ser la que es refereix al defensa del Cabrils Edu Prieto, qui va ser expulsat per una doble groga més que discutible (dues faltes: dues tarjes). La segona sorpresa, en aquest cas positiva, va ser un remat de cap de J.Llorente “Tifa”, que va significar el 2-1. Un marcador que premiava el treball dut a terme pels homes de l’Albert i que, en definitiva, donava certs aires de positivisme a un partit que, amb l’expulsió de Prieto, es podria haver complicat molt i molt.\nEn aquest cas, la segona part contra el Canet va tenir molt més mèrit que qualsevol altra, ja que el Cabrils, després de les expulsions de E.Prieto, Sofi2, i Joan Díaz (totes per doble groga), va acabar el partit jugant amb tant sols 7 jugadors de camp (més el porter). Aquesta anècdota bé li podria haver costat ben cara, ja que una nova expulsió hagués suposat la pèrdua inmediata del partit per 0-3. Per sort, i amb el partit ben controlat, els jugadors locals van aguantar magníficament i van tancar la segona part amb 3 gols més. Possiblement el més important d’aquests va ser l’aconseguit, novament, per D.Rosas; qui va aprofitar un refús de la defensa visitant per foradar, amb un xut potent, la xarxa de l’equip rival. Aquest gol va significar el 3-1 i la sentència definitiva en el marcador d’un partit que, amb el 2 – 1 i jugant amb dos jugadors menys, es podria haver complicat de mala manera. Finalment el marcador de 3-1 va ser maquillat en dues ocasions més: el 4-1 va arribar després de que Illa transformés un penal provocat per Sofi; i el 5-1 va venir en una jugada de contraatac on D.Casany, amb una excel•lent baselina, tancava un marcador escandalós que dóna una empenta gegant als cabrilencs.\nGOLS: D.Rosas (p), J.Llorente, D.Rosas, E.Illa, D.Casany.\nEnviat per D.Casany en http://croniquesdelcecabrils.blogspot.com/\nPartits amistosos dissabte 3 d'octubre\nPartits al Municipal de Cabrils:\n9hores: Pre-Benjamí A - U.D. Molinos\n9hores:Benjamí C - C.F. Llavaneres\n10hores: Aleví - Lloreda, C.F\n12hores: Infantil - U.D. Molinos\n14hores: Juvenil - Catalonia, C.F\n16hores: Equip B - L'Empenta\n18hores: Equip A - Canet, F.C\n10'15hores: Lloreda, C.F - Benjamí A\n10'15hores: Lloreda, C.F - Benjamí B


Contact – Itailoredgrup\nContacta’ns i posarem en pràctica les vostres idees.\nVine a visitar la nostra oficina, truca ‘ns o simplement envia’ns un correu electrònic quan vulguis.\nLa comunicació enviada serà objecte de tractament per part del Responsable I-Tailored AppandWeb, SL. Aquesta comunicació s’utilitzarà exclusivament per tractar les seves dades per atendre la seva sol•licitud, sempre de conformitat amb el Reglament (UE) 2016/679 de 27 d’abril de 2016 (RGPD), la Llei Orgànica 3/2018 de 5 de desembre (LOPDGDD) i demés normativa legal vigent en matèria de protecció de dades personals sobre protecció de dades. Les seves dades no es comunicaran a tercers, excepte per obligació legal, i es mantindran mentre no sol•liciti la seva cancel•lació.\nEn qualsevol moment vostè podrà exercir els drets d’accés, rectificació, portabilitat i oposició, i, si s’escau, la limitació i cancel•lació, comunicant-ho per escrit, indicant les seves dades personals a c/ Còs 52 08650, Sallent o mitjançant l’enviament d’un correu electrònic a info@itailored.cat.


#3cat3 / El resum d'aquest primer tram de temporada - El Travesser\n#3cat3 / El resum d'aquest primer tram de temporada\nRoda de Barà sembla llençat al títol a l'espera d'un Atlètic de Valls que li vol combatre el primer lloc\nDimecres, 2 de gener de 2019 a les 19:05h\nAt.Roda de Barà, líder de #3cat3 amb 39 punts | At.Roda de Barà\nEl Roda de Barà es manté com a líder solvent a #3cat3, traient una avantatge de 5 punts a l'Atlètic que segueix sense conèixer la derrota.\nUn grup de quatre equips lluiten per no perdre pistonada respecte el lloc de play-off: Montblanc, Arboç, Altafulla i Sant Jaume Domenys.\nPer baix, el Banyeres està despenjat amb només dos punts mentre que el Salauris s'està enganxant amb la resta de perseguidors.\nLa Tercera Catalana grup 3, a falta d'una jornada per acabar la primera volta ja es poden treure les primeres conclusions. Una d'elles és que el Roda de Barà sembla que no tingui aturador, i que depengui només de l'Atlètic de Valls per poder-li plantar cara. Amb 39 tenen els vallencs a 5 punts, mentre que Montblanc i Arboç, tercer i quart respectivament, ja s'han situat a 9 punts, o el què és el mateix, tres partits de diferència.\nFC Atlètic de Valls, únic equip de la província de Tarragona a #3CAT, sense conèixer la derrota. Foto: F.F.G\nSembla que Roda de Barà i Atlètic de Valls s'hagin de disputar les dues primeres posicions, però, quan falta encara una volta per acabar la primera volta, la situació pot donar un gir radical. A més, el primer partit del 2019 s'obre amb un interessantíssim Roda de Barà-Atlètic de Valls.\nL'Atlètic, que és l'únic del grup que encara no ha perdut es manté segon i veu com a obert un petit forat de 4 punts, però la distància es pot veure novament reduïda. És l'equip que més empats ha signat (7). Per altra banda, un grup de quatre equips no vol allunyar-se i seguir pressionant per una d'aquestes dues posicions. Montblanc, Arboç, Altafulla i Sant Jaume hauran de signar un bon inici d'any per mantenir-se en aquest grup capdavanter.\nMontblanc, un dels equips que no volen perdre pistonada per la zona alta. Foto: Marc Lladó\nPer la zona baixa, per altra banda, està molt diferent. Segons el Pla de Competició baixa l'últim i també podria fer-ho el penúltim, depenent de circumstàncies. El Banyeres és qui ocupa aquesta 18a posició, amb només 2 punts, i ja està a 10 punts del Salauris que sembla despertar gràcies a haver sumat 5 punts dels darrers 9 i s'ha enganxat a equips com Torredembarra, Joventut Bisbalenca, Alcover, Constantí i Calafell, que no acaben d'abandonar la zona mitja-baixa. Al mig de la classificació, trobem a cinc equips en zona de ningú: Morell, UE Segur, La Riera, Llorenç i Sant Salvador, lluny tant de la zona alta com de la zona baixa.\nEl CE Altafulla, celebrant un gol aquesta temporada. Foto: F.F.G\nEstadístiques primeres 16 jornades de lliga\n(La majoria de dades són extretes de la FCF)\nRècord de victòries seguides: 5 (CF Montblanc)\nRècord de derrotes consecutives: 8 (Banyeres)\nRècord de partits seguits sense perdre: 16 (Atlètic de Valls)\nEquip sense conèixer la derrota: Atlètic de Valls\nEquip sense conèixer la victòria: Banyeres\nEquip amb més victòries: 12 (Roda de Barà)\nEquip amb més derrotes: 14 (Banyeres)\nEquip amb menys empats: 0 (Constantí)\nEquip amb més empats: 7 (Atlètic de Valls)\nMàxim golejador: Cristian Valcàrcel (CF Montblanc): 15 gols\nMàxim golejador en un sol partit:\nMohamed Bouacha (Roda de Barà): 3 gols\nRuben Sánchez (CD Morell): 3 gols\nJoe Pàrraga (Sant Jaume Domenys): 3 gols\nAlberto Pazos (UE Segur): 3 gols\nPol Inglès (Altafulla): 3 gols\nAntonio Álvarez (Arboç): 3 gols\nJose Antonio Medina (CF Calafell): 3 gols\nAdrian Casares (CE Alcover): 3 gols\nGol més ràpid de la temporada: Aleix Maeso (UD San Salvador): minut 1\nTotal de gols 16 jornades: 483\nDe penal: 26\nEn pròpia porteria: 9\nTotal targetes: 872\nDobles grogues: 35\nTargetes vermelles: 33\n1.Roda de Barà: 49 gols\n2.CF Arboç: 38 gols\n3.CE Altafulla: 36 gols\n4.CF Montblanc: 35 gols\n1.Roda de Barà: 11 gols\n1.At.Valls: 11 gols\n3.CF Montblanc: 17 gols\n4.UD San Salvador: 23 gols\nEls resultats més àmplis fins al moment\nRoda de Barà-Constantí (8-2)\nTorredembarra-UE Segur (1-6)\nRoda de Barà-Llorenç (6-1)\n5 màxims golejadors #3cat3\n1.Cristian Valcàrcel (Montblanc): 15 gols\n2.Tomàs Anguita (Roda de Barà): 11 gols\n3.Mohamed Bouacha (Roda de Barà): 10 gols\n4.Rubén Sánchez (Morell): 10 gols\n5.Arnau Moya (Arboç): 10 gols


XarxaLlull: L'escriptor Francesc Serés narra Catalunya a les Universitats de Heidelberg, Frankfurt i Marburg\n/ ► L'escriptor Francesc Serés narra Catalunya a les U...\nL'escriptor Francesc Serés narra Catalunya a les U...\nL'escriptor Francesc Serés narra Catalunya a les Universitats de Heidelberg, Frankfurt i Marburg\nper Montserrat Ruiz - Wednesday, 30 May 2012, 11:18\nLa darrera setmana les universitats de Heidelberg, Frankfurt i Marburg van acollir com a convidat l'escriptor Francesc Serés. L'obra de Serés, reconeguda per la seva dinàmica creativa, per la voluntat literària i per oferir la imatge d'una Catalunya novedosa, ha estat el fil conductor de les diverses xerrades i conferències realitzades en les universitats visitades.\nDilluns 21 de maig va xerrar amb els alumnes de llengua catalana de la universitat de Heidelberg sobre alguns dels relats del seu darrer llibre Mossegar la poma. Els alumnes, que havien llegit i interpretat prèviament els textos, van aprofitar la visita de l'escriptor per intercanviar amb ell els diversos punts de vista, interpretacions, i impressions sorgits arran de les lectures.\nA la tarda, l'autor va participar en el col·loqui “La primavera literària a Catalunya i a Galícia” organitzat per la lectora de català Maria Lacueva i pel lector de gallec Ignacio Urrutia. Francesc Serés i María Reimóndez, escriptora gallega, van dialogar sobre aspectes creatius en les respectives obres: escriure en català i gallec, l'autotraducció, el retrat que ofereixen de la realitat, etc.\nDimarts 22 de maig va oferir una conferència a la universitat de Frankfurt. L'autor de la Franja de Ponent va parlar sobre els aspectes biogràfics que van influenciar la seva relació amb la llengua catalana i castellana en el procés d'autotraducció de la seva obra. L'acte, organitzat pels lectors d'espanyol Marta Muñoz i Martin Diz-Vidal i per la lectora de català Montserrat Ruiz, era adreçat als alumnes de de traducció.\nDimecres 23 de maig, encara a Frankfurt, també va xerrar amb els alumnes de llengua catalana que havien llegit alguns relats de La matèria primera i La força de la gravetat, caracteritzats per oferir una imatge de la Catalunya que no acostuma a sortir als mitjans de comunicació. L'autor va explicar per què descriu Catalunya a través de les persones que té al costat i com aquestes comparteixen una característica comuna: l'esforç.\nTot seguit, va tenir lloc la conferència “Catalunya: una realitat transferible”, en què va destacar la necessitat que han de tenir les literatures, grans o petites, de posicionar-se en el context de la literatura amb majúscules per poder deixar en herència el relat d'una època i, a la vegada, dialogar amb els altres.\nDijous 24 de maig va viatjar fins a la universitat de Marburg per oferir als estudiants de Llengua catalana i de Literatura espanyola la conferència-lectura-tertúlia titulada “La Literatura catalana en un context global”. Serés va començar amb una breu explicació dels seus inicis com a escriptor, en què destacava com la descoberta de la llengua catalana escrita en edat adulta li havia ofert una via d'expressió inesgotable i com el seu entorn literari s'havia anat ampliant. Seguidament, l'escriptor va llegir alguns fragments dels seus llibres que dibuixaven els aspectes comentats més amunt. L'acte va finalitzar amb un interessant torn de preguntes que van abarcar diferents temes literaris, lingüístics i culturals. També hi van prendre part els professors Ulrich Winter, Isabel Zollna i Christine Bierbach, les dues darreres amb perfil catalanista.\nLes activitats, organitzades per Maria Lacueva (lectora de la Universitat Heidelberg), Sebastià Moranta (lector de català de la Universitat de Marburg) i Montserrat Ruiz (lectora de català de la Universitat de Frankfurt) en el marc de la col·laboració amb l'Institut Ramon Llull i les respectives universitats, s'adreçaven als estudiants de Llengua catalana, Cultura i Societat de Catalunya, Traducció i Literatura espanyola. També es van obrir a tota la comunitat acadèmica i van comptar amb la presència d'alguns professors i alumnes.


Detingut per dos atracaments amb màscara i un ganivet al Catllar\nActualitzat 10/9/2020 10:15:48 +00:00 CET\nTARRAGONA, 10 set. (EUROPA PRESS) -\nEls Mossos d'Esquadra han detingut un home que ocultava el seu rostre amb una màscara quirúrgica per presumptament robar dues vegades la mateixa benzinera del Catllar (Tarragona) i amenaçar els treballadors amb un ganivet.\nA l'home, de 33 anys, se li atribueixen dos presumptes delictes de robatori amb violència i intimidació al mateix establiment, amb quinze dies de diferència, segons un comunicat dels Mossos d'Esquadra aquest dijous.\nEls fets van començar el 15 d'agost, quan un home amb el rostre tapat amb una màscara quirúrgica va entrar en una benzinera del Catllar, va amenaçar la treballadora amb un ganivet i va fugir amb els diners de la caixa registradora. El 30 d'agost l'home va tornar a atracar la benzinera de la mateixa manera.\nDesprés d'una investigació, els Mossos van detenir dilluns el presumpte autor al seu domicili, on van trobar una arma de foc simulada, roba que va utilitzar per als atracaments, 100 grams de marihuana en dues bosses envasades al buit i altres elements per produir una plantació 'indoor' destinada al tràfic d'aquesta substància.\nEl presumpte autor dels fets va passar a disposició judicial i el jutge va decretar llibertat amb càrrecs.


Un joc d'ordinador critica les noves mesures de seguretat dels aeroports - VilaWeb\nDilluns 04.12.2006 06:00\n'Airport Security' és obra de Persuasive Games i s'hi pot jugar en línia\nFa uns pocs dies us parlàvem del bloc que han obert els Verds al Parlament Europeu per criticar les noves mesures de seguretat als aeroports de la Unió, i ara us presentem una altra iniciativa del mateix signe: el joc en línia Airport Security, del col·lectiu Persuasive Games, que critica amb ironia les noves mesures de seguretat dels aeroports dels EUA i de la Unió. Si voleu jugar-hi, podeu visitar aquesta pàgina.\nEl jugador fa de vigilant de seguretat que inspecciona les maletes dels passatgers dels avions i en retira els objectes prohibits. Sembla fàcil, però amb el temps els objectes prohibits es multipliquen i cal retirar-los abans de deixar passar el passatger. Si el jugador es descuida de retirar-ne cap, abaixa la barra de seguretat (vermella); si en retira que no toquen, abaixa la de drets dels passatgers (verda). Si una barra arriba a zero o la cua dels passatgers arriba al final de la pantalla, el joc s'acaba.\nEls Verds europeus obren un bloc contra la normativa de transport de líquids als avions


XXXIV “TROFEU JUDO VILA DE BELLPUIG | Tàrrega Televisió\nXXXIV “TROFEU JUDO VILA DE BELLPUIG\nAhir diumenge 11 de març durant el matí, al pavelló poliesportiu de Bellpuig s’ha disputat el 34è “Trofeu Judo Vila de Bellpuig”, amb la participació d’uns 120 judokes de diferents clubs de judo de Catalunya.\nEn la competició s’hi han realitzat més d’un centenar de combats de judo, de les categories mini, prebenjamí, benjamí i aleví.\nAl lliurament de trofeus hi han assistit el president del Club de Judo Ippon, Sr. Antonio Tortosa, entrenadors i d’altres membres del Club, i l’Alcalde de Bellpuig, Sr. Salvador Bonjoch.\nEl 34è “Trofeu Judo Vila de Bellpuig” l’organitzava el Club de Judo Ippon de Bellpuig amb la col·laboració de l’Ajuntament de Bellpuig.\nBellpuig celebra el Mercat de Sant Nicolau\n7 desembre 2018 - Comenta\nPresentació a Bellpuig del llibre de Vicent Partal “Nou homenatge a Catalunya”\n19 novembre 2018 - Comenta\nEl Club Bàsquet Bellpuig presenta els equips de la temporada 2018-2019 durant la festa del 75è aniversari\nSense resposta per “XXXIV “TROFEU JUDO VILA DE BELLPUIG”


15 de febrer de 2022 / 0 Comentaris\nDes del dia 1 de febrer estem de celebració: commemorem l’any nou xinès i volem aprofitar per parlar-vos d’un univers literari poc conegut, el de la literatura xinesa escrita per dones. A la Xina tradicional es creia que les dones no tenien talent literari. De fet, les dones vivien la vida al si de la família, i es creia que la falta de Cai era una virtut. A què es referien amb el terme Cai? Si bé ho podríem traduir com a “talent literari”, és un atribut que descriu lirisme i intel·lectualitat profunda i habilitat analítica. El camp de la literatura, sobretot abans de l’any 1840, era, doncs, quasi en…


Guia de Sri Lanka Xanet Xanet – Xanet Xanet .Com\nPer desgràcia, la història més recent de Sri Lanka ha estat marcada per més de dues dècades de guerra civil per un conflicte ètnic entre el govern nacional i el moviment dels “Tigres Tàmils”. El 1983 es van assassinar 13 soldats de l’exèrcit cingalès a Jaffna, al nord del país, on hi ha els tàmils. Això va provocar revoltes a tot el país, centenars de morts tàmils i també refugiats d’aquesta ètnia. A principis del 2009, el govern va començar una ofensiva contra els Tigres, on es va matar a la guerrilla i als alts comandaments. Com sempre, la població civil va rebre durant molts anys per ambos costats, amb milers de morts innocents.\nMalauradament, Sri Lanka també és a la llista de països on el tsunami del 26 de desembre de 2004 va provocar milers de morts i zones devastades.\nEl país és conegut per la producció i exportació de canyella, te, cafè, cautxú i coco. També té una moderna economia industrial, fent que sigui dels països del sud-est asiàtic amb un ingrés per càpita més alt.\nLa població de Sri Lanka està formada pels cingalesos (83%), els tàmils (9%) i els musulmans (8%). El país compta amb tres llengües oficials, la cingalesa, el tàmil i l’anglès.\nEl país té una població multiètnica i multi-religiosa. Coexisteixen els budistes (69%), hinduistes (16%), musulmans (7,6%) i cristians (7,5%).\nLa nostra ruta per Sri Lanka\nLa primera (i última parada) a Sri Lanka és a la ciutat de Negombo, on passem uns dies planejant la ruta en tuk tuk que ens durà a recórrer bona part del país. Comencem fent parada a Anuradaphura, antiga capital imperial que ens deixa força indiferents. Seguim amb el tuk tuk cap a Sigiriya, passant pel Buda d’Avukana, on gaudim de la natura i pugem a la Little Lion’s Rock, que ens regala unes vistes espectaculars i una pluja monsònica. La quarta parada és a la ciutat de Kandy, on el millor és fer un te amb un monjo budista mentre passa el diluvi universal. Tot seguit, agafem una bonica carretera que ens endinsa cap a les terres altes, amb Nuwara Eliya com a primera parada. Continuem entre muntanyes i verd i arribem a Haputale, poblet situat entremig de camps de te i del qual ens enamorem. Aquí aprofitem per deixar el tuk tuk i fer un trajecte en tren per les terres altes que serà difícil d’oblidar. L’endemà, en un curt i bonic trajecte ens plantem a la famosa Ella, on gaudim d’un parell de trekkings i de les vistes al tren. La ruta continua i ens porta al sud del país, a les platges, que gaudirem poc per culpa de les pluges torrencials que ens acompanyen durant una setmaneta. Fem Tangalle i Mirissa com podem, fins que arribem a Galle, on el Fort ens regala una visita tranquil·la i bonica entre casetes baixes colonials. Ràpidament marxem i fem parada a Bentota, on per fi el sol ens saluda i podem acomiadar-nos de la ruta com cal. Després del pitjor trajecte que fem amb el tuk tuk, on passem per la capital del país, Colombo, arribem de nou a Negombo, on un avió ens espera per a tornar cap a Barcelona.\nPer entrar a Sri Lanka és obligatori tramitar La Visa Turista, però no pateixis, és un tràmit senzill; es pot fer des de casa (on-line) i es triga menys de 5 minuts. La visa turista és vàlida per 30 dies i té un preu de 40$, a més a més, aquesta es pot anar ampliant fins a un màxim de fins a 6 mesos (si entres al link que t’hem deixat més amunt t’ho expliquem detalladament).\nLa moneda del país és la rupia esrilanquesa (LKR). El canvi quan nosaltres hi vam estar era 1€ = 192 LKR. Els caixers automàtics no treuen comissió, així que nosaltres trèiem els diners a poc a poc, entre 20.000 i 40.000 LKR. A més a més, a cada poble i ciutat hi ha caixers automàtics, així que no cal patir per si et quedes sense efectiu.\nQuan visitar Sri Lanka?\nEl seu clima és tropical i amb una humitat considerable. Les temperatures varien força segons on et trobis. Per exemple, mentre a Nuwara Eliya (terres altes) la temperatura pot ser de 15ºC, a la costa es poden doblar els graus. La temperatura anual mitjana de Sri Lanka va dels 28 als 30ºC. El període més calorós és l’anterior a les pluges monsòniques de l’estiu.\nDe totes maneres, el més important és saber que aquest petit país té dos monsons diferents; d’octubre a març les pluges afecten la zona nord-est del país, i d’abril a setembre és la zona sud la que es veu afectada. Com a conclusió, la millor època per visitar el país (i la temporada alta) és d’octubre a març!\nEl transport més utilitzat per moure’s pel país (i el més econòmic) és el bus o el tren, però nosaltres, en aquesta ocasió, vam llogar un tuk tuk per donar la volta a l’illa amb aquest tres rodes que vam batejar com a Chilly. Si vols saber com llogar un tuk tuk, la documentació que necessites per conduir-lo, com és la conducció per Sri Lanka i la nostra ruta pel país, pots anar clicant els enllaços dels posts que hem anat preparat per tu.\nEls preus dels allotjaments són més o menys com a la resta del sud-est asiàtic, i en general tenen una bona qualitat. Si baixes d’Índia, si que el pressupost pot pujar una mica en aquest àmbit, però el nivell de neteja és proporcional a les rupies gastades!\nEl preu que hem pagat de mitjana és de 1.800 a 2.000 rupies la nit, per habitacions molt correctes, netes, amb lavabo privat, sabó, paper de vàter i mala connexió a Internet, que excepte a Negombo ha funcionat fatal durant tota la ruta pel país. Sabem que es pot fer una mica més barat, però sent el final de viatge hem preferit estar el més a gust possible dins el pressupost baix que portem. Una recomanació que fem és que reservis per Agoda o Booking, a nosaltres no ens agrada fer-ho, ja que preferim veure les habitacions abans, i regatejar, però hem de dir que a Sri Lanka hem trobat moltes més ofertes per Internet que no pas preguntant directament a la porta.\nLes opcions més barates que hi ha al país són les homestay, cases “particulars” on una part l’han adaptat pel turisme. Generalment són molt correctes amb persones molt acollidores, així que recomanem aquesta opció.\nSri Lanka destaca per la poca varietat en la seva dieta, que es limita a l’arròs amb diferents curris de verdures (també de carns), els parattha (que són creps a l’asiàtica), i de samosas (l’estrella triangular de la fritanga). A més a més, tot el menjar pica a nivells màxims (recalquem que portàvem un any i mig a Àsia, i ens picava).\nA banda, als esrilanquesos els agraden molt els dolços i les pastisseries (herència colonial suposem), en veuràs per a tot arreu, no són com a casa, però poc els hi falta.\nEl preu del menjar varia considerablement segons la distància de l’establiment a un lloc turístic. Els preus als restaurants turístics estan escandalosament inflats, i en alguns llocs tenen dues cartes, la dels turistes i la dels locals. Els preus econòmics són en restaurants locals (of course). Els preus de referència quan mirem una carta són els del Kottu (150-300), l’arròs amb curri (120-300), el parattha d’ou (50-100) i el te (20-50), fent una mirada a aquests preus ja sabem de què va la cosa.\nLa birra més popular és la Lion Beer, i solament es poden comprar en locals específics dedicats a la venda de begudes alcohòliques. El preu de l’ampolla gran és de 150LKR + 40LKR de l’ampolla (si la retornes, t’han de tornar aquests 40). Si vas a restaurants, el preu és de mínim 300.\nAllotjament: 9,8€ habitació privada per nit. És a dir, 4,9€ persona/dia. Solem anar als llocs més barats que trobem, encara que a Sri Lanka hem buscat, com sempre, el millor preu, però sense dedicar-hi gaire estona ni esforços. És l’últim país d’aquest llarg viatge i ens hem “deixat anar” una mica. En transport nocturn no hi hem viatjat cap nit.\nMenjar: 3,5€ persona/dia. El menjar a Sri Lanka és molt barat si vas als establiments locals, és on hem menjat la gran majoria de vegades. A més a més, el fet de ser vegetarians fa que el menjar ens surti molt més econòmic. Per altra banda, els restaurants per turistes són proporcionalment molt més cars.\nTransport: 4,45€ persona/dia. Llogar tuk tuk fa que la mitjana en transport sigui més cara que si es fa en transport públic, autobús i tren, que són realment molt econòmics. Tot i així, considerem que no és car llogar un tuk tuk si sou dues o tres persones.\nTurisme: 0,65€ persona/dia. En realitat hem pagat poques coses relacionades amb el turisme, ja que les entrades turístiques són realment cares en comparació a la resta de despeses del país i algunes no ens venien gaire de gust visitar.\nVaris: 1,5€ persona/dia. Aquí incloem productes d’higiene, aigua, sucs, refrescos, cervesa, roba…\nSón 15 € al dia per persona.\nEtiquetat Allotjament Sri Lanka, Despeses de viatge sri lanka, Guia de Sri Lanka, informació útil, Llogar un tuk tuk, Moneda Sri Lanka, Ruta Sri Lanka, Sri Lanka, Transport Sri Lanka, Visa Sri Lanka, Visat Sri Lanka\nPrevious postRuta (de 3 setmanes) per Sri Lanka en Tuk Tuk!\nNext postApps Imprescindibles per anar de viatge!


Era falsa la notícia que dur la samarreta del Barça a l’Aràbia Saudita implicava presó\nActualització: 14.06.2017 - 07:47\nUn nou cas de notícia falsa que s’escampa, aquesta vegada sobre el Barça i el que encara n’és el patrocinador principal: Qatar Airways. Fa dies molts mitjans van explicar que, enmig del conflicte entre Catar i l’Aràbia Saudita, aquest darrer país havia anunciat que dur en públic una samarreta del FC Barcelona seria penat amb quinze anys de presó.\nEl primer mitjà a anunciar-ho va ser SkySports Itàlia, en aquest article que ara s’ha demostrat que era fals. Molts mitjans, també catalans, ho van copiar i difondre. Però ahir, després de copiar-ho Paris Match, la piulada d’aquest mitjà francès va ser resposta per l’ambaixada de l’Aràbia Saudita a França, que negà que fos veritat.\nL’Arabie Saoudite condamne le port des maillots du FC Barcelone https://t.co/zpsqjrd06V pic.twitter.com/yd8XICEIHB\n— Paris Match (@ParisMatch) 12 de juny de 2017\n— Arabie Saoudite enFR (@KSAembassyFRA) 12 de juny de 2017\nEl Futbol Club Barcelona i Qatar Airways també han confirmat que no havien rebut cap notificació del govern saudita.\nLes Décodeurs han parlat amb SkySport, però no han tret l’entrellat d’on procedia la notícia. Segurament va ser una interpretació lliure i agosarada de la decisió dels Emirats Àrabs Units –no pas de l’Aràbia Saudita– de multar qui faci apologia de Catar, després de la crisi diplomàtica entre tots dos països.\nTanmateix, els Emirats Àrabs també han confirmat, per mitjà de l’ambaixada a París, que no tenen intenció de perseguir qui dugui la samarreta del Barça.


Comportament autodestructiu: causes, trets i tipus - Bloc\nComportament autodestructiu: causes, trets i tipus\nComportament autodestructiu com a mecanisme d’afrontament\nComportament autodestructiu com a mitjà per exercir el control\nQuè provoca un comportament autodestructiu?\nTrets que poden compartir les persones autodestructives\nTipus de comportament autodestructiu\nLa relació ajudant-ajudant\nCuració i recuperació de conductes autodestructives\nAdvertiment d’activació: l’article següent tractarà sobre comportaments autodestructius. Si sou algú propens a comportaments autodestructius o autolesionistes, tingueu en compte que el material pot estar desencadenant.\nEl camp de la salut mental es compon de moltes parts més petites, no totes es consideren una condició a diagnosticar.\nEl comportament autodestructiu és un d’aquests components.\nEs veu com un símptoma d’altres disfuncions subjacents o trastorns psicològics que pot experimentar una persona.\nTot i que hi ha hagut estudis que confirmen que el comportament autodestructiu forma part de certs trastorns, no hi ha proves sòlides que el comportament autodestructiu existeixi en persones sense disfunció subjacent ni diagnòstics psicològics.\nHi ha pocs estudis o evidències documentades que indiquen que una persona típica que compleixi els criteris per a una salut mental i emocional tingui un comportament autodestructiu.\nÉs important entendre que això no vol dir que no passi. Simplement no passa amb la suficient freqüència en persones que es considerarien saludables mentalment i emocionalment per ser citades com una estadística sòlida.\nCom a resultat, el comportament autodestructiu sovint es considera un símptoma d'altres problemes psicològics subjacents.\nLa frase 'comportament autodestructiu' cobreix una gran varietat de tipus i severitat del comportament.\nEl comportament autodestructiu pot ser intencional o subconscient, impulsiu o planificat.\nPot ser una acció, una sèrie d’accions o una forma de vida que provoca danys psicològics o físics a la persona que participa en la conducta.\nPot començar poc i escalar, fins i tot arribar a la mort per a algunes persones.\nLa millor manera perquè una persona que pugna amb un comportament autodestructiu aconsegueixi un resultat favorable és mitjançant la identificació, intervenció i tractament precoços.\nDolor emocional o el trauma són algunes de les raons més freqüents perquè les persones tinguin un comportament autodestructiu.\nLa persona substitueix mecanismes d’afrontament més saludables per mecanismes d’afrontament perjudicials perquè pot sentir-se millor, pot fer que la persona se senti més adormida, que permeti a la persona emmascarar els seus sentiments genuïns o que simplement no sàpiga com fer front d’una manera sana.\nL’individu també pot utilitzar comportaments autodestructius com a forma de càstig per la manca de control sobre si mateixos, el seu món o les seves accions.\nAquest tipus de comportament autodestructiu també es vincula amb el que es considera un 'crit d'ajuda'. Pot ser que la persona no ho sàpiga com demanar ajuda i participa en una acció destructiva visible per indicar que estan en dificultats i necessiten ajuda.\nÉs possible que una persona que tingui un comportament autodestructiu no estigui pensant des d’un lloc racional o conscient. Poden ser addictes als sentiments i sentir la obligació de participar en aquest comportament.\nEl món és un lloc caòtic. Les persones es llancen, giren i arrosseguen per camins que potser no vulguin caminar. No tots són bons ni saludables.\nAquells que se senten fora de control de si mateixos i de la seva vida poden tenir un comportament autodestructiu com a mitjà per sentir-se com si tinguessin control.\nÉs possible que la persona no tingui control sobre el que fa el seu cap, què pensa el seu cònjuge, si perd o no aquesta feina, si obté o no l’aprovació d’aquest préstec ...\n... però tenen control sobre el que posen al seu cos i com es tracten.\nÉs possible que aquesta persona no tingui cap compulsió ni tingui una addicció a l’autolesió: tria fer-ho, gairebé com un acte de desafiament davant de tot allò que li faci sentir que està fora de control.\nHi ha una faceta més difícil d’aquest tipus d’autolesió ...\nLes accions autodestructives regulars poden convertir-se en una part de la personalitat d’una persona. És possible que la persona deixi de veure-ho com a mecanisme d’afrontament ho veuen com una part de la seva identitat , cosa que fa que el problema sigui molt més complicat de solucionar.\nBrian treballa una feina estressant. Després de la feina, s’atura al bar local per prendre un parell de begudes per eliminar l’estrès del dia abans de marxar a casa a passar la nit.\nDesprés que Brian trobi una nova feina, potser encara es trobarà sortint a les poques cerveses perquè és el que fa. L’abús de substàncies forma part de la seva rutina, es converteix en una part de la seva identitat i pot ser o evolucionar cap a l’alcoholisme.\nLa qüestió de què provoca un comportament autodestructiu és infinitament complexa a causa de l’amplitud d’una categoria de comportament autodestructiu.\nEs pot estendre a totes les facetes de la vida: amics, familiars, romàntics, químics, professionals, alimentaris i molts altres.\nMoltes persones que participen en conductes autodestructives són una mica conscients de les seves pròpies tendències destructives, però no fan res significatiu per aturar-les o canviar-les.\nÉs possible que coneguin la solució i que posin totes les excuses, trobin totes les raons per evitar aturar-se o canviar-se.\nMolts comportaments autodestructius comencen a ser agradables. Una persona pot començar a drogar-se o a beure per poder-se sentir bé durant una estona.\nrelació es va moure massa ràpid com es corregeix\nA mesura que l’hàbit continua, deixa de sentir-se plaent o es necessita molt més perquè la persona arribi al punt en què pugui obtenir una sensació plaent de l’activitat.\nEls addictes i els alcohòlics poden acabar necessitant la seva droga preferida només per sentir-se normals, ja que el seu cos i el seu cervell comencen a necessitar la substància per funcionar.\nEn algun moment, aquelles conductes que abans eren agradables deixen de ser agradables i esdevenen un perjudici per a la vida de la persona.\nNo tots els comportaments autodestructius són plaents. Com a exemple, hi ha persones que opten per no fer-ho controlar la seva ràbia o ira . Els pot costar amistats, relacions, feines, seguretat o estabilitat.\nÉs possible que vegin i entenguin que els problemes de ràbia perjudiquen el seu benestar, però es poden negar a canviar aquest comportament.\nTot i que no hi ha cap factor conductor darrere del comportament autodestructiu. La persona pot tenir un trauma o un dolor no abordats en la seva història. Podrien tenir hàbits poc saludables que han fomentat a través del seu estil de vida general.\nÉs possible que tinguin problemes amb els quals no se sentin còmodes buscant ajuda. També poden participar en conductes autodestructives per fer front al caos i la dificultat que la vida ens pot llançar.\nQuè és això? no és és una debilitat del caràcter o un desig superficial d’autodestrucció.\nLes persones tenen aquesta necessitat general de trobar un motiu darrere d’accions o opcions, però el motiu sovint no és clar o pot estar amagat a propòsit.\nLes persones feliços emocionalment sanes no volen transformar la seva vida amb conductes autodestructives. Si una persona té un comportament autodestructiu, hi ha un motiu que cal abordar amb un professional de salut mental certificat adequat.\nTot i que hi ha alguns trets que poden compartir les persones amb comportaments autodestructius, la majoria de la gent no caurà perfectament en una categoria perfectament empaquetada.\nNo totes les persones amb comportaments autodestructius compartiran aquests trets, per tant, hauríem d’evitar intentar embolicar les persones en paquets nets als quals no pertanyen.\nLa desregulació emocional és una frase que s’utilitza en salut mental per denotar una resposta emocional que queda fora de l’abast del que es considera típic.\nUna persona que experimenta una desregulació emocional pot actuar precipitadament o impulsivament, mostrar una agressió innecessària o tenir reaccions emocionals que no estiguin en consonància amb el que estan experimentant.\nLa desregulació emocional és sovint un motor de conductes autodestructives. Pot resultar de lesions cerebrals, traumes de la primera infància, com la negligència i l’abús, o diversos trastorns psiquiàtrics i malalties mentals.\nLes persones amb desregulació emocional poden sentir emocions amb més intensitat o claredat. Poden ser una persona altament sensible o excepcionalment emocional.\nNo és necessàriament negatiu. Aquests individus també poden ser més creatius i empàtics que la persona mitjana.\nUna persona també pot haver crescut en un entorn invalidant, advers o tòxic. Això pot incloure experiències com l'abús, la negligència i les crítiques abusivament severes.\nLa persona pot haver estat exposada o criada per persones que no són intel·ligents emocionalment , invaliden les emocions o que, elles mateixes, participen en conductes autodestructives com a mecanisme d’afrontament.\nPot ser que hagin estat exposats a l'assetjament per part dels seus companys a l'escola, a l'ostracització o a una altra alienació social durant la infància.\nMolta gent no sap processar i fer front a les emocions difícils d’una manera sana. Poden decidir ignorar el seu dolor o negar que existeixi intentant apagar les seves emocions.\nMalauradament, les emocions no funcionen així. Finalment, comencen a sortir a la superfície i algunes persones recorren a conductes autodestructives com les drogues i l'alcohol per auto-medicar-se.\nÉs possible que la persona pugui fer front als seus sentiments no desitjats a curt termini amb aquestes conductes, però empitjora i intensifica a mesura que passa el temps.\nEn assabentar-se que una d’aquestes solucions a curt termini els ajuda a trobar alleujament, és probable que la persona torni a aquest comportament una vegada i una altra per obtenir més alleujament, que es pot convertir en dependència i addicció.\nPer què m’odio tant?\nHi ha nombrosos tipus de conductes autodestructives. Seria impossible enumerar tots els exemples. En canvi, aquests són alguns dels tipus més habituals de comportament autodestructiu en què participen les persones.\nL’abús de substàncies és una de les formes més habituals de conductes autodestructives. Pot conduir fàcilment a l’addicció, afectar negativament les relacions i destruir oportunitats i ocupació. També pot provocar altres complicacions de salut física i mental.\nL’autolesió, com el tall, es pot utilitzar com a mecanisme d’afrontament per fer front a trastorns emocionals greus o extrems. La persona pot arribar a ser addicta a l’autolesió.\nMenjar poc saludable\nEls hàbits alimentaris poc saludables regulars, massa o massa pocs, poden provocar trastorns alimentaris com l’anorèxia o la bulímia.\nL’alimentació emocional pot fer que una persona guanyi pes, cosa que no només té ramificacions en la salut física, sinó que pot contribuir a problemes de salut mental com la depressió i l’ansietat.\nUna persona pot embolicar-se en el seu patiment i utilitzar-lo com a escut per intentar desviar la responsabilitat.\nCom a resultat, perjudicarà les seves relacions i la seva vida, ja que poden arribar a ser considerats pesats de tractar i perden oportunitats.\nEn general, les persones són compassives i empàtiques, però sempre tenen un límit. Un cop assolit aquest límit, començarà a afectar negativament la persona que utilitza els seus problemes com a excusa per no provar coses noves o millorar en absolut.\nUna persona que regularment es diu a si mateixos que no són dignes , si ho creuen o no, poden arribar a creure-ho com a veritat i deixar de prendre riscos saludables o intentar millorar.\nL'acte de autosabotatge s’està preparant per a un fracàs des del principi. Això pot ser el resultat d’una baixa autoestima, ja que potser no se senten com si mereixessin tenir coses bones o fer avanços positius en la seva vida.\nL’autosabotatge els pot costar relacions, feines i altres oportunitats que requereixen que una persona assumeixi algun risc.\nUn bon exemple d’autosabotatge és l’etern pessimista, la persona que sempre pot trobar una raó per la qual no val la pena provar-la, per què res no sortirà mai.\nLes persones en general són criatures socials. Hi ha molt poques persones que no puguin sobreviure a cap interacció social.\nFins i tot el fet d’estar al voltant d’altres persones proporciona diferents beneficis en estimular la producció química al cervell.\nUna persona pot aïllar-se d'amics, familiars i xarxes socials com a opció activa o subconscient. Es poden convèncer de si mateixos que no mereixen tenir els amics i la família que sí i actuaran perquè sigui així.\nPot semblar que la persona que deixa el contacte i que fa fantasmes o que lluita i que participa en arguments per provocar que l’altra persona vulgui trencar el contacte.\nLa despesa de diners pot evolucionar cap a un comportament autodestructiu. El joc i l’addicció al joc estan consolidats com a conductes autodestructives.\nTambé es pot incloure la compra innecessària d’internet, compres excessives a les botigues de maó i morter, la compra d’actualitzacions i monedes de jocs o aplicacions per a mòbils o la donació excessiva a bones causes.\nLa despesa es converteix en un comportament poc saludable quan comença a afectar negativament la capacitat de dur a terme la seva vida, o si una persona se sent obligada mentalment a gastar quan no té mitjans.\nAbandó del jo\nAbandonar-se a si mateix és una forma comuna i sovint greu de comportament autodestructiu.\nLa persona pot deixar de tenir cura de la seva salut física, fer una bona dieta, fer exercici o visitar un metge per fer revisions periòdiques o quan sorgeixi una malaltia.\nIgnorar la salut mental pot ser negar-se a prendre medicaments prescrits, assistir a cites o fins i tot reconèixer problemes de salut mental.\nLa persona simplement es nega a fer res per protegir o fer créixer la seva salut. La persona també pot rebutjar qualsevol ajuda o consell extern.\nHi ha algunes persones que utilitzen l’autosacrifici excessiu com una manera fàcil d’eludir el treball dur.\nCreen aquesta falsa narració pensant que el seu patiment és l’única manera que les coses funcionin o siguin bones per als altres. S'atenen a aquesta falsa narració en lloc d'intentar millorar-se a si mateixos o la seva situació.\nÉs un mitjà per sentir-se bé temporalment amb un mateix pintant les seves accions com a altruistes quan la persona realment té un comportament autodestructiu mitjançant la negació per evitar enfrontar-se als seus problemes.\nSabotatge d’amistats i relacions\nLa persona pot sabotejar les seves amistats i relacions com a mitjà per reforçar-se i convèncer-se que és una persona horrible que no és digna d’amics ni d’amor.\nLes conductes associades al sabotatge inclouen gelosia , possessivitat , necessitat excessiva, agressivitat passiva, il·luminació de gas , manipulació o fins i tot violència.\nEls comportaments poden ser un impuls subconscient o una elecció conscient. Sigui com sigui, normalment provenen de la creença de la persona que no són dignes d’amor.\nEls comportaments autodestructius d’una persona poques vegades només l’afecten. Normalment s’escapen a les seves vides i afecten les persones que els envolten.\nEls amics, parents o amants poden trobar-se en una relació d’ajudant-ajudant amb una persona que presenta comportaments autodestructius.\nLímits convertir-se en una part essencial d’aquesta relació. És probable que l’ajudant experimenti algun impacte negatiu en la seva vida o benestar mentre es troba a prop d’aquest tipus de comportament.\nTot i que algunes persones interpretaran això com una afirmació poc amable, val la pena recordar que el sacrifici excessiu d’un mateix també pot ser una forma comuna de comportament autodestructiu.\nNo hi ha res dolent ni dolent en les fronteres i les expectatives saludables.\nHi ha gent que opta per quedar-se en el sofriment dels altres perquè els dóna una bona raó per ignorar els seus propis problemes. O bé, intenten guanyar-se l’amor d’algú que no està en condicions de donar-li.\nVol dir que una persona no ha d’intentar ser amable o comprensiva?\nEl que significa és que sempre hem de recordar que no es pot ajudar algú que no es vol ajudar a si mateix.\nNo és una solució destruir la vostra pròpia vida o benestar per a una persona que no s’ajudi a si mateixa.\nÉs així habilitant.\nPermetre conductes autodestructives d’una altra persona les empitjora i es fa més difícil de corregir a llarg termini.\nTambé pot passar molt més temps perquè aquesta persona s’adoni que ha de fer un canvi si la gent que l’envolta tolera un mal comportament excessiu.\nUna xarxa de suport saludable pot fer una gran diferència en la capacitat d’una persona per recuperar-se i trobar una manera millor de curar o gestionar les seves ferides. Però cal equilibrar la seva voluntat d’ajudar a mantenir el seu propi benestar en el procés.\nEl procés d’autosuperació és llarg i de vegades difícil.\nNingú vol realment cavar entre les ombres del seu passat per desenterrar les coses que els han causat un gran dolor o patiment ...\n... però és necessari.\nÉs necessari perquè tots som producte de les nostres experiències vitals: bones i dolentes.\nLa capacitat de processar emocions greus, com les associades a traumes o dol, no és innata. És una habilitat que s’ha d’aprendre i practicar per ajudar a desconnectar aquestes emocions i així poder reposar-les.\nAixò requerirà un terapeuta o un conseller per a moltes persones, ja que poden servir de guia eficaç per ajudar algú a trobar la seva tranquil·litat.\nSi vosaltres o algú que estimeu teniu conductes autodestructives, la millor opció és demanar ajuda personalitzada a un professional certificat de salut mental.\nNo esteu segur de com superar els vostres hàbits autodestructius? Parleu amb un terapeuta que us pugui guiar durant tot el procés. Simplement feu clic aquí per connectar-vos amb un.\nassumiu la responsabilitat de les vostres pròpies accions\nquan no vols fer alguna cosa però ho fas igualment\ncrec que m’estima però té por\nquè vol dir quan un noi s’amaga quan et veu\ndesprés de quantes dates sou parella\ntres millors paraules per descriure’t


Els municipis del Segrià Sec proposen produir biocarbó per netejar la massa forestal i millorar el sòl agrari - TOTLLEIDA\nPla obert de dos pagesos fent biocarbó en una finca de Torrebesses, el 24 de desembre de 2021. Foto ANNA BERGA\nel SegriàEconomiaMón agroalimentari\nACN Torrebesses .- La Comunitat de Municipis del Segrià Sec ha engegat un pla pilot per produir biocarbó utilitzant les restes vegetals de camps de conreu i boscos de la zona. La prova té com a objectiu netejar la massa forestal per prevenir possibles incendis i millorar el sòl de les finques agrícoles, a la vegada que també ajuda a mitigar el canvi climàtic, ja que el biocarbó captura el diòxid de carboni (CO2) i el fixa al sòl. Per posar en marxa el projecte, la Comunitat necessita, com a mínim, un forn portàtil que pugui fer el procés de piròlisi, és a dir de combustió sense oxigen, i cursos de formació. La proposta s’ha presentat a la Diputació d Lleida i a la delegació del Govern per tal d’obtenir el finançament necessari per poder-lo engegar.\nbiocarbóbiocharcanvi climàticComunitat de municipis del Segrià Secmassa forestalSegriàSegrià Secsòl agrari\nEL PESSEBRE DE CLICKS DE PLAYMOBIL. AL CENTRE LLEIDA JOVE ATRAU NOMBRÓS PÚBLIC


De mal perdedor és deixar el futur de Lleida 'atado y bien atado' d'esquena al bé comú\nDes del Comú de Lleida pensem que quan un govern vol construir impulsa consensos, propicia la participació i ho fa amb veus diverses. Quan hi ha una voluntat ferma de treballar col·lectivament pel bé comú s’escolta els tècnics i es reflexiona bé sobre els projectes.\nJustament tot el que l’equip de govern del PSC i els seus socis de Ciutadans, PP i Units per Avançar no han fet amb un element cabdal de futur com és el Pla d’Ordenació Urbana Municipal, que determinarà, ni més ni menys, com és la Lleida de les properes 2 dècades. El seu no ha estat el camí del consens, sinó que han tirat pel dret, per aquell viarany que un recorre corrents i de pressa quan veu que el mandat s’esvaeix i que, amb ell, es pot posar fi a quatre dècades movent els fils a Lleida.\nQuin millor servei quan ja et saps fora que deixar atada y bien atada la planificació urbanística per als propers 20 anys, arraconant el bé comú i pensant només en aquells que s’han beneficiat de les teues polítiques en els 40 anys que fa que ocupes la poltrona? Quan es vol enriquir només uns quants, es fan les coses amb presses, passant per sobre de la llei i de la gent, de forma opaca i maquillant processos participatius buits. Celebrem que aquesta manera d’actuar, d’esquena a l’interès col·lectiu, estigui en els seus darrers dies.\nEl que volem és poder consensuar un POUM amb tothom, aconseguir àmplies majories que responguin a l’interès general, no al particular. Volem que el futur de la ciutat es decideixi amb reflexió col·lectiva, no a corre-cuita, aprofitant els últims mesos d’un mandat i d’una etapa que ja veuen esgotada. El Comú de Lleida presenta un recurs contenciós administratiu contra l’aprovació inicial del POUM perquè el seu avançament no compleix els requisits legals.\nÉs un últim intent de salvar-nos d’aquest Pla que considerem que s’allunya de la ciutat que volem. Se n’allunya urbanísticament, socialment i democràticament. Perquè un projecte amb tantes implicacions de futur com aquest requereix un consens de ciutat que ni s’ha donat ni s’ha volgut propiciar. Per això ens agafem a les formes presentant un recurs contenciós administratiu. Perquè han volgut avançar l’aprovació del POUM per encabir-lo en aquest mandat abans que la ciutadania els fem fora de l’equip de govern. Això és el que s’amaga darrere de fer malament les coses. No és només que l’equip de Ros i els seus socis hagin posat malament una coma en el projecte. És que els ha estat igual incomplir la llei per assolir els seus interessos, deixant de banda els del municipi.\nEn defensa del futur de Lleida, el Comú de Lleida ha presentat un recurs contenciós administratiu contra l’aprovació inicial del POUM que ja ha estat admès. Perquè el seu avançament no compleix els requisits legals, fet que genera una oportunitat per aturar un planejament que especula amb la ciutat i que és contrari a l’interès general.\nEl POUM actual es va aprovar definitivament el 2003, per tant té vigència fins al 2023. La renovació anticipada a final de mandat sense un consens ampli de ciutat no està justificada, si no és per la voluntat de deixar-ho tot lligat davant unes eleccions que poden canviar les majories a l’ajuntament. Un avançament en la renovació del POUM requereix una petició a la Generalitat on es justifiqui quin és l’interès general de fer-ne una revisió anticipada, i aquesta petició no s’ha fet. L’aprovació anticipada i precipitada d’un POUM amb moltes mancances hipoteca el futur de Lleida i limita les possibilitats que el projecte sigui il·lusionant i faci de Lleida una ciutat referent.\nEl Comú de Lleida fa front a aquest POUM juntament amb el teixit social i econòmic que s’hi oposa perquè no defensa l’interès general. El contenciós se sustenta que en l’avançament del POUM no s’ha complert amb l’obligació de consentiment per part de la Conselleria d’Urbanisme de la Generalitat. Aquesta autorització no és un tràmit exclusivament formal, sinó un mecanisme de control necessari per evitar possibles arbitrarietats o avançaments que no es justifiquin per l’interès general. Des del Comú defensem un POUM que pensi en el bé comú, un procés que requereix temps i uns consensos socials i polítics que en cap cas han existit.\nMalgrat que el recurs només el signa el Comú, hi ha un gran nombre d’entitats de la ciutat i algunes formacions polítiques que, de formes diverses, han expressat el seu suport a la presentació d’aquest contenciós, en alguns casos donant suport econòmic perquè sigui possible. Hem palesat que moltes d’aquestes organitzacions i particulars no es volen assenyalar públicament pel perjudici que els pugui suposar aquest posicionament, en una ciutat on el clientelisme ha arrelat amb força després de dècades de govern monocolor. El POUM defineix les possibilitats, el futur de Lleida a 20 anys, i mai s’hauria de fer de qualsevol manera perquè així ho volen els pocs que se’n beneficien.\nCreiem en un pla d’ordenació urbana al servei de la ciutadania que situï Lleida com a capital i ciutat referent que mai hauria hagut de deixar de ser. Des de la responsabilitat com a servidors públics, des del Comú de Lleida seguim fent tot el que tenim al nostre abast per aturar aquest POUM perjudicial per a la majoria de lleidatans. Sabem que una projecció de ciutat a dues dècades vista que reculli diferents visions, diferents interessos, que aglutini les voluntats de la majoria de la ciutadania no és tasca fàcil. Ni tan sols diem que la nostra idea de ciutat sigui la millor.\nI per això, des del Comú de Lleida pensem que cal escoltar-les totes i que cal promoure un procés participatiu de debò, democràtic i transparent, amb una real i ferma voluntat de consens i d’aconseguir que l’àmplia majoria de la ciutat se senti implicada en un POUM que ha de definir-la i emmarcar-la en els pròxims 20 anys. Val la pena intentar-ho. És per això que estem intentant aturar aquest projecte. No per imposar el nostre, sinó per donar l’oportunitat a tothom de dir la seva, escoltar-nos, contrastar parers, buscar el bé comú i propiciar el marc adequat perquè els acords i els consensos siguin tan possibles com rels.


Un 'amic' els amenaça amb un ganivet de cuina i s'endú els mòbils i la furgoneta - Poble Andorrà\nUn ‘amic’ els amenaça amb un ganivet de cuina i s’endú els mòbils i la furgoneta\nEls fets van passar a Bordes d'Envalira i el sospitós va acabar detingut\nDiumenge a dos quarts d’onze de la nit, la policia va rebre un avís des de Bordes d’Envalira perquè s’hauria produït una baralla en un domicili particular. Quan els agents arriben a la zona contacten amb una parella que manifesta que han estat agredits i robats.\nL’home i la dona expliquen que estaven amb un amic que coneixien i que aquest els ha amenaçat amb un ganivet de cuina i que els ha agredit. El conegut amb l’amenaça del ganivet els ha robat els telèfons mòbils i se’ls hi ha endut la furgoneta sense que li haguessin donat permís.\nLa policia comença la recerca del sospitós i la furgoneta. Passades les onze de la nit se’l localitza a Escaldes-Engordany conduint la furgoneta. Se’l deté per les acusacions i es nega a fer-se la prova de l’alcoholèmia. L’home, no resident i de 30 anys, és arrestat com a presumpte autor dels delictes contra la integritat física i moral, la llibertat, el patrimoni, i la seguretat col·lectiva.\nGovern no preveu reduir les restriccions a bars i restaurants