Colau alerta del risc d'esclat social si no s'aturen els desnonaments | SER Catalunya | Cadena SER\n22 de abril de 2021 Actualizado a las 02:51 CEST\nColau alerta del risc d'esclat social si no s'aturen els desnonaments\nDes del 14 de setembre, s'han dictat a Barcelona 443 ordres per desallotjar 1.200 persones vulnerables, que estan a punt de perdre casa en plena pandèmia\nImatge d'arxiu d'Ada Colau / Efe\n02/11/2020 - 08:26 h. CET\nDes que els jutjats van reprendre l'activitat el 14 de setembre, s'han dictat a Barcelona 443 ordres de desnonament, que afecten 1.200 persones en situació de vulnerabilitat. Són dades d'un informe de l'Ajuntament, a què ha tingut accés SER Catalunya, i en el qual s'adverteix de el risc d'un "esclat social" si no s'aturen aquests desallotjaments. L'alcaldessa, Ada Colau, demana al Govern de Pedro Sánchez que ampliï “aquesta mateixa setmana” la moratòria dels desnonaments a totes les famílies en situació econòmica precària, estigui o no relacionada amb la crisi de la Covid.\nL'informe elaborat pel govern de Colau detalla que les 443 ordres de desallotjament, que s'han dictat entre el 14 de setembre i el 23 d'octubre, afecten 748 adults i 463 menors en situació d'extrema vulnerabilitat. Són només els casos dels que ha tingut coneixement la Unitat Anti-Desnonaments de l'ajuntament que intenta mediar amb els propietaris per evitar que les famílies es quedin sense casa, pagant una part del lloguer o del deute. Però adverteix el document que, cada vegada més, s estan desallotjant famílies a través de procediments penals que no són comunicats a serveis socials "malgrat afectar també en nombroses ocasions a nenes i nens".\nMés de la meitat de les ordres de desnonament dictades des del 14 de setembre afecten a habitatges de grans forquilles com bancs o fons d'inversió. Uns propietaris que, segons l'informe de govern municipal, estan incomplint la llei perquè no ofereixen un lloguer social a les persones que ocupen el pis abans de desallotjar-los, com preveu la legislació catalana.\nEn les últimes setmanes els equips municipals que treballen amb aquestes famílies asseguren que "s’està produint un alarmant augment de la tensió i la crispació veïnal". Que els ciutadans senten desesperació i desemparament institucional i que això s’agreuja per “les cada cop més nombroses actuacions del mossos”. Per això el document alerta que aquesta situació fa témer un "esclat social".\nPer tot això, per evitar que milers de persones es quedin al carrer en plena pandèmia i sense recursos, l'alcaldessa, Ada Colau, demana a Govern de Pedro Sánchez que "aquesta mateixa setmana ampliï la moratòria dels desnonaments a totes les famílies en situació de vulnerabilitat, estigui o no relacionada amb la pandèmia ". En una entrevista a SER Catalunya, Colau diu que "això és un polvorí social i cal intervenir ja". Afegeix l'alcaldessa que fins i tot s'han trobat amb intents de desallotjament en què hi havia nens realitzant el confinament obligatori perquè s'havia detectat un positiu en la seva classe "i tot i així es volia executar el llançament".\nFa setmanes que el govern de Colau demana aquesta ampliació de la moratòria. Divendres l'alcaldessa va trucar al president de govern, Pedro Sánchez, per insistir que era urgent ampliar la moratòria de desnonaments perquè cap persona en situació econòmica precària que es quedi sense habitatge en aquest context de pandèmia. I, per incrementar la pressió i donar pressa a el govern en aquest sentit, també ha enviat l'informe sobre les ordres de desnonaments a famílies vulnerables al ministeri de José Luis Ábalos, que és el responsable de la política d’habitatge.\nEl document explica que la majoria de les ordres de desallotjaments s’han dictat a barris de rendes baixes, que també són els més afectats per la pandèmia, com el Raval o el Carmel.\n¿Quién es la chica ahorcada en un gallinero?\n"Florentino ha fet un nyap i haurà de pagar les conseqüències per haver-ho capitalitzat"


Els partits elogien el creixement de l'ACN - Saül Gordillo\nDiputats i membres dels partits amb representació parlamentària, tots a excepció de C's, van participar ahir en la quarta Jornada de Comunicació Ramon Barnils, organitzada per Cugat.cat i pel Grup de Periodistes Ramon Barnils a Sant Cugat del Vallès. El finançament i futur de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) va centrar bona part del debat, però els representants polítics també van parlar extensament de l'Agència Catalana de Notícies (ACN). Podeu veure el debat sencer en aquest vídeo o llegir el seguiment via Twitter amb l'etiqueta #debatbarnils. De l'ACN se'n parla a partir del minut 60 (els botons són a la part superior de la pantalla de reproducció i apareixen passant el ratolí per sobre). La periodista del diari Ara, Laia Altarriba [bloc], va moderar el debat entre els cinc polítics, que es va emetre en directe per Internet.\nTots els partits polítics van destacar la forta territorialitat de l'Agència, la seva aposta multimèdia i el creixement dels últims anys. El senador i vicepresident d'ICV Jordi Guillot [bloc] va advocar per una fusió i/o racionalització dels ens dels mitjans públics de la CCMA, ACN, Comunicàlia i XAL, és a dir, tant els que depenen de la Generalitat de Catalunya com els del món local a l'entorn de les diputacions. El diputat del PP Santiago Rodríguez [@santirodríguez] va destacar el desplegament de l'ACN per tot el territori, però va criticar el pressupost públic per elevat: 3,5 milions d'euros anuals provinents del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació de la Generalitat. En canvi, el diputat del PSC-CpC Josep Maria Balcells [bloc] va contradir-lo dient que és un pressupost auster i que els professionals de l'Agència aixequen notícies pròpies a tot el país. El secretari de Mitjans de Comunicació, Carles Mundó, d'ERC, va reblar el clau de la territorialitat de l'ACN i va destacar els més de 250 mitjans abonats. El diputat de CiU Jordi Cuminal [bloc i @jordicuminal] també es va afegir als elogis pel creixement de l'Agència d'aquests anys, em va felicitar explícitament i va afirmar que l'ACN té recorregut per davant amb ambició internacional.\nSobre la proposta de fusió plantejada per Guillot, el diputat socialista va diferenciar entre el servei d'agència amb notícies en brut que ofereix l'ACN per a tots els mitjans i la funció finalista de Comunicàlia i la XAL, de les quals va lamentar la rivalitat. Mundó, que presideix l'ACN en funció del seu càrrec de secretari de Mitjans de Comunicació, va destacar l'especificitat catalana de la comunicació de proximitat i es va mostrar moderadament partidari d'estudiar fórmules de racionalització dels ens públics en aquest àmbit. També va posar de manifest que l'Agència ha triplicat la seva facturació en tres anys, per rebatre els arguments del PP sobre el finançament públic de l'ACN.\nEl director general de Comunicàlia Joan Vila [bloc], també president del Grup de Periodistes Ramon Barnils, va preguntar sobre la fusió de l'ens que dirigeix i el depenent de la Diputació de Barcelona, la XAL, però els polítics no van treure'n l'aigua clara. Guillot es va aventurar a dir que hi hauria fórmules jurídiques per aconseguir-ho, però cap altre polític s'hi va apuntar. El director de l'organisme públic que gestiona la ràdio, televisió i web d'informació pública de Sant Cugat del Vallès, Xavier Fornells, que va ser un dels impulsors de l'ACN el 1999, va recordar que el pressupost de ComRàdio i de la XAL és de 10 milions d'euros anuals cadascun. Fornells va comparar-ho amb el de l'ACN per deixar en evidència l'afirmació del diputat del PP sobre el finançament de l'Agència. Els 3,5 milions anuals públics de l'ACN suposen un 1% del pressupost de la CCMA.\nJo no vaig intervenir en el torn de preguntes, i em vaig limitar a anar piulant el debat des de primera fila. Em quedo amb la idea generalitzada d'elogi a l'ACN i els seus professionals. El balanç que en faig del creixement de l'ACN el vaig escriure recentment a l'apunt Agència nacional en el mapa.


Col·lectius i institucions s'uneixen per a commemorar el 25-N a Castelló\nCol·lectius i institucions s’uneixen per a commemorar el 25-N a Castelló\nRuiz: "el moviment feminista és imparable perquè amb ell ens va vida ".\nLa regidora de Feminismes de l’Ajuntament de Castelló, Verònica Ruiz, ha presentat la programació i les activitats per al dia 25 de novembre, Dia Internacional per a l’eliminació de la Violència de Gènere, amb més d’una trentena de propostes organitzades pels col·lectius i institucions que formen part de la Plataforma per la Igualtat. Representats d’aquests col·lectius i la vicepresidenta de la Diputació, Patricia Puerta, han intervingut també en l’acte.\n“Volem acabar amb els micromasclismes, consciencia sobre el mal que fan l’humor sexista, el xantatge emocional o el control que generen violència masclista i que poden desembocar en agressions psicològiques i físiques cap a les dones” ha explicat Ruiz.\nL’edil també ha lamentat que “sentim veus que afirmen que la violència no té gènere, que el feminisme és un càncer i que enguany mateix han impedit que l’Ajuntament de Castelló aprove una declaració institucional contra la erradicació de la violència masclista”. ” E stem parlant de 51 dones i 3 menors assassinades en 2019; e stem parlant de 80.814 denúncies i de 19.792 ordres d e protecció en el que portem d’any. No es pot mirar cap a un altre costat ” , ha recordat.


El darrer dels dracs i altres contes - Gretel\nISBN: 978 84 17651 53 4\nRes millor per celebrar Sant Jordi que els contes de dracs d’Edith Nesbit en aquest volum d’El darrer dels dracs i altres contes. Nesbit (1858-1924) va ser una dona avançada al seu temps, fundadora de la Societat Fabiana, per exemple, i famosa pels seus innovadors llibres per a infants, que són tot un clàssic de la literatura infantil. Així que cal seure a escoltar o a llegir aquests contes de dracs, tan divertits, ben escrits, d’imatges luxoses i protagonistes decidits.\nEl narrador explica les històries en l’antiga fórmula dels relats orals, directes als lectors; parla amb ells i els considera intel·ligents, familiaritzats amb els contes de fades i capaços de jugar amb les regles literàries i de conducta. El poblen dracs de gel, dracs de foc, dracs que provoquen mars de melassa o que s’emocionen amb l’amabilitat i el bon cor. Hi troben tobogans de gel cap al Pol Nord, canilles d’hipopòtams, torres i illes, agències de col·locació de reis amb trampa amagada, un Sant Jordi mandrós a la seva tomba, una plaga de dracs de tota mida i diferents apetits gastronòmics, paisatges gelats i focs ardents, porquers i animals ajudants de conte popular o alhora mars de caramel i naturalistes anglesos, és a dir, la paraula que crea escenaris i motius màgics, sempre una mica qüestionats, una mica divertits. Uns protagonistes sempre duals -nen i nena, príncep i princesa-, igualment emprenedors i valents, amb la presència de la tradició i alhora la necessitat de donar-li la volta, com fan les princeses que es revolten i volen matar elles el drac. I sobretot un veu propera, esplèndida en el seu relatar i en la reproducció de diàlegs plens de sentit i surrealisme barrejats, una veu que convida al joc i admet que:\n“Si teniu una ment curiosa i inquieta -cosa que no està gens bé en una criatura petita que llegeix contes de fades- voldreu saber com és que, ara que els nans de pell de foca són tots morts, i les fogueres s’han apagat totes, l’aurora boreal encara brilla, a les nits fredes, amb més intensitat que mai.\nEstimats, no ho sé! No tinc tant d’orgull que no pugui admetre que hi ha coses de les quals no en sé res, i aquesta n’és una. Però el que sí que sé (…)”\nLlegiu-los als infants o doneu-los a llegir aquests contes. Habitaran el món de la literatura.


Si li ofereixen pel carrer comprar un rellotge, no ho faci: segurament és una estafa - Altaveu el diari digital d'Andorra\nSi li ofereixen pel carrer comprar un rellotge, no ho faci: segurament és una estafa\n06/05/2017 (05:56 CET)\nSi li ofereixen comprar un suposat rellotge de luxe pel carrer no ho faci. Molt probablement es tracta d’una estafa. Refusi encara més l’oferiment si vostè és una persona d’una certa edat i se li acosta una persona que sembla estar neguitosa perquè té problemes. I més encara si li criden l’alto des d’un cotxe que sembla d’un cert nivell. Res de res. Tot forma part d’una estratègia d’un grup d’estafadors de nacionalitat italiana i residència a Espanya, amb diversos antecedents delictius, que fa un cert temps que miren de fer l’agost a Andorra amb falsificacions de rellotges de marca que diuen valdre cent euros o fins i tot cinc-cents i que amb prou feines en valen sis.\nLa policia ha alertat aquest dijous de la situació. En un comunicat públic emès a través de la pàgina electrònica del cos d’ordre, s’explica que en els darrers mesos el servei de policia ha controlat diverses persones de nacionalitat italiana amb residència a Espanya que venien expressament al Principat per cometre estafes en la venda a particulars de rellotges imitació de marques de luxe.\nHabitualment, abans d’actuar s’han mirat bé qui pot ser la víctima. I normalment opten per un vianant de certa edat. Els estafadors, gent considerada i educada, que una cosa no treu l’altra, criden des d’un cotxe aquell o aquella a qui volen estafar. El vehicle que condueixen sembla nou. En realitat és de lloguer. No és pas seu. Però volen donar sensació de poder econòmic, d’alt standing. Una de les seves tàctiques habituals és explicar que es troben de pas per Andorra i que tenen problemes amb la seva targeta de crèdit o qualsevol altra excusa i no disposen de diners, mostrant-se molt amoïnats.\nAleshores ofereixen a la víctima la possibilitat de comprar-los un set de dos rellotges que l'estafador diu haver adquirit, portant adherida una etiqueta d'un preu, posat per l'estafador, en els darrers controls amb un valor de 100 euros, oferint-li la possibilitat d'adquirir-lo una mica més barat, per un motiu de necessitat. Altres vegades els rellotges no porten etiqueta i indiquen que els hi hauria costat uns 500 euros, arribant a baixar el preu fins a 100 o 150 euros.\nEn els diferents controls efectuats per la policia s'ha trobat al vehicle entre 15 i 20 jocs de rellotges, així com la factura de compra d'uns magatzems xinesos de venda al major a Espanya. Els agents han pogut comprovar que cada caixa amb dos rellotges valia 6 euros. A més a més, els rellotges són de mala qualitat. Fins i tot alguna de les seves peces són de plàstic. La majoria dels individus controlats tenen antecedents a Espanya i França per aquest tipus de delicte, dedicant-se alguns d'ells des de fa anys a la venda a particulars, no només de rellotges, sinó també de jaquetes, simulant ser de marca i cars i de bon material, i oferint-los a preu més econòmics a les seves víctimes.\nLa policia alerta de no adquirir aquest tipus de productes. Si vostè o algú que vostè conegui es troba amb aquesta situació truqui a la policia tant ràpid com pugui (110 o 872000). Faci-ho també si detecta la presència de persones a la via pública que ofereixen rellotges o peces similars. Les víctimes d'aquest tipus d'estafa no solen denunciar-ho al no tenir cap comprovant de compra, però si algú creu haver estat víctima de la compra d'aquest tipus de rellotge per les persones mencionades, pot cursar la corresponent denúncia.


Concert de Neleonard a Sala Almodobar (Barcelona) a les 21:30 del 30 de Novembre del 2018\nConcert de Neleonard a Sala Almodobar (Barcelona) a les 21:30 hores del 30 de Novembre del 2018\nA Sala Almodobar de Barcelona\nA Carrer d´En Grassot, 36, 08025 Provincia: Barcelona\nData del concert de la galeria: 2019-05-05\nNeleonard ha actuat el diumenge 5 de maig al festival musical gratuït Amic Amiant que s’ha celebrat a Cerdanyola del Vallès. El grup ha presentat el seu últim disc ‘Un lugar imaginado’. Pop lluminós amb un gran treball vocal en el qual es combinen veus femenines i masculines cantant lletres una mica derrotistes.\nEl grup és un sextet però a Cerdanyola han actuat en format trio: Manuel Navío ‘Nele’ (guitarra i veu), Laura Alonso (veu) i Eloy Bernal (teclat). Al bell mig del parc del Turonet, sense escenari, envoltats de barraques de venda de cervesa i frànkfurts i una fredor ambiental creixent, la seva música alça el vol gràcies a les seves lluents i elegants melodies amb lletres d’una gran intensitat emocional. Crema pels amants de Belle & Sebastian.


L'empresa gironina Eurofirms que té un miler de treballadors presenta un ERO temporal pel coronavirus - El Gerió Digital\nL'empresa gironina Eurofirms que té un miler de treballadors presenta un ERO temporal pel coronavirus\nLa companyia vol començar a aplicar-lo l'1 d'abril\nDijous, 26 de març de 2020 19:30h\nSi l'expedient s'aprova, es farà efectiu a partir de l'1 d'abril. Tindrà una vigència de mig any, tot i que Eurofirms destaca que "la intenció de l'empresa és tornar a la normalitat el més aviat possible" un cop s'aixequi l'estat d'alarma. "La companyia ha pres aquesta decisió per garantir la sostenibilitat de l’empresa i el futur dels llocs de treball de l'equip a llarg termini", recull el comunicat.\nA l'escrit, Eurofirms recull que seguint la política d'empresa 'People first' –en anglès, 'La gent primer'- en tot moment el grup ha mantingut "la transparència amb l'equip" i ha vetllat "pel compliment dels drets" dels treballadors. "És per això que la companyia porta unes setmanes negociant amb alguns dels treballadors possibles reduccions de jornada i reajustaments de salari, valorant en cada cas tots els possibles escenaris i buscant la millor opció per a cada persona, amb l'objectiu que la mesura suposi el mínim impacte per a l'equip", recull l'escrit.


11 acció racional, acció moral by Josep Maria Altés... 1645 views\n09 Cos I Ment by Josep Maria Altés... 4114 views\n06 l'ésser humà. natura i cultura by Josep Maria Altés... 1570 views\n8 filosofia empirista by Josep Maria Altés... 908 views\n01 El Saber FilosòFic by Josep Maria Altés... 39763 views\n1. 06/04/1406/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTICORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC 11 La societat, la política i el poderLa societat, la política i el poder Origen i evolució del poderOrigen i evolució del poder L’Estat com a organització políticaL’Estat com a organització política L’ordre social i l’EstatL’ordre social i l’Estat L’obligació política i la sobirania de l’EstatL’obligació política i la sobirania de l’Estat La filosofia i la ciència políticaLa filosofia i la ciència política Unitat 12 i 13 ORIGEN I LEGITIMITAT DEL PODER POLÍTIC Continguts queContinguts que tractaremtractarem\n2. 06/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC2 SocietatSocietat PolíticaPolítica Filosofia políticaFilosofia política EstatEstat IndividuIndividu NacióNació PoderPoder LleiLlei AutoritatAutoritat DemocràciaDemocràcia MonarquiaMonarquia Justícia Dret ELS CONCEPTES MÉSELS CONCEPTES MÉS IMPORTANTSIMPORTANTSValor Constitució Parlament Estat de dret Estat del benestar Divisió de poders Sufragi universal AnarquismeAnarquisme DemocràciaDemocràcia SobiraniaSobirania SúbditSúbdit Sociabilitat naturalSociabilitat natural Convencionalitat socialConvencionalitat social Estat de naturalesaEstat de naturalesa PactePacte Contracte socialContracte social\n3. 06/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC3 ORIGEN I LÍMITS DEL PODERORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTICPOLÍTIC TEORIA POLÍTICA o reflexió sobre el poder:TEORIA POLÍTICA o reflexió sobre el poder:  Quin és l’origen i els límits del poder de l’estat?Quin és l’origen i els límits del poder de l’estat?  Poder polític i llibertat individualPoder polític i llibertat individual  Poder polític i estructures socialsPoder polític i estructures socials  Ètica i política, són incompatibles?Ètica i política, són incompatibles?  El fi justifica els mitjans?El fi justifica els mitjans?\n4. 06/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC4 Context històric generalContext històric general  EsdevenimentsEsdeveniments que, en alguna oque, en alguna o altra mesuraaltra mesura condicionen icondicionen i permetenpermeten comprendre lacomprendre la filosofia d’aquestfilosofia d’aquest períodeperíode  Colonització d’AmèricaColonització d’Amèrica – Reflexions sobre l’origen i els límits del poderReflexions sobre l’origen i els límits del poder políticpolític  RenaixementRenaixement – HumanismeHumanisme – Retorn als clàssicsRetorn als clàssics – NaturalismeNaturalisme  Reforma protestant/contrareformaReforma protestant/contrareforma – Pluralisme religiós i conflictePluralisme religiós i conflicte – Convivència i tolerànciaConvivència i tolerància  ImpremtaImpremta – Democratització de la culturaDemocratització de la cultura  Revolució científicaRevolució científica – Nova imatge de l’univers i de l’ésser humàNova imatge de l’univers i de l’ésser humà – Nou model de coneixementNou model de coneixement  Caiguda de Bizanci-ConstantinobleCaiguda de Bizanci-Constantinoble – Fi de l’imperi romà d’orientFi de l’imperi romà d’orient – L’imperi otomà s’estén cap EuropaL’imperi otomà s’estén cap Europa\n5. 06/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC5 THOMAS HOBBESTHOMAS HOBBES (XVII)(XVII) teoria política - 1 -teoria política - 1 -  Els humans neixenEls humans neixen iguals, lliures i racionalsiguals, lliures i racionals (les(les desigualtats i jerarquies són artificials, no naturals)desigualtats i jerarquies són artificials, no naturals)  Per naturalesa desitgen (instint natural) laPer naturalesa desitgen (instint natural) la seguretat i elseguretat i el benestar.benestar.  Com els altres animals estimen el que els en proporciona iCom els altres animals estimen el que els en proporciona i temen el que els en priva.temen el que els en priva.  A diferència dels animals, els humans tenen consciència deA diferència dels animals, els humans tenen consciència de futur (racionalitat - càlcul):futur (racionalitat - càlcul): desitgen garantir la seguretat i eldesitgen garantir la seguretat i el benestar futurs.benestar futurs.  Aquest desig només pot ser satisfet sotmetent els queAquest desig només pot ser satisfet sotmetent els que desitgen exactament el mateix: els altres humans.desitgen exactament el mateix: els altres humans.\n6. 06/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC6 THOMAS HOBBES (XVII) - 2THOMAS HOBBES (XVII) - 2  Així, per naturalesa l’home és un llop per a l’home:Així, per naturalesa l’home és un llop per a l’home: viu en un estat deviu en un estat de guerra de tots contra tots.guerra de tots contra tots.  Ningú no pot aspirar a vèncer en aquesta guerra:Ningú no pot aspirar a vèncer en aquesta guerra: els humans són iguals per naturalesa.els humans són iguals per naturalesa.  L’estat de Guerra de tots contra tots és un estatL’estat de Guerra de tots contra tots és un estat d’inseguretat i malestar absoluts.d’inseguretat i malestar absoluts.  Enfront d’aquesta situació els humans estableixenEnfront d’aquesta situació els humans estableixen un Contracte social, origen del poder de l’Estat.un Contracte social, origen del poder de l’Estat.  Amb la creació de l’Estat, els humans renuncien aAmb la creació de l’Estat, els humans renuncien a la seva igualtat i llibertat naturals a canvi de lala seva igualtat i llibertat naturals a canvi de la seguretat i benestar que els garanteix elseguretat i benestar que els garanteix el poderpoder absolut de l’Estatabsolut de l’Estat, font de tota moral i sociabilitat., font de tota moral i sociabilitat.\n7. 06/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC7 JOHN LOCKE (XVII) – 1JOHN LOCKE (XVII) – 1 teoria políticateoria política  Els homes neixenEls homes neixen igualsiguals,, lliureslliures i dotatsi dotats dede RaóRaó que els permet distingir el queque els permet distingir el que està bé per naturalesa del que no.està bé per naturalesa del que no.  Així, doncs, hi ha drets i deuresAixí, doncs, hi ha drets i deures NATURALS:NATURALS: – Dret a laDret a la vida, la llibertat i la propietatvida, la llibertat i la propietat.. – Deure de respectar la vida, la llibertat i laDeure de respectar la vida, la llibertat i la propietat dels altres.propietat dels altres. – El fonament del dret a la propietat és el dretEl fonament del dret a la propietat és el dret al treball, condició per a una vida dignaal treball, condició per a una vida digna (rebuig de la legitimitat del sistema de(rebuig de la legitimitat del sistema de propietat feudal: no es basa en el treball)propietat feudal: no es basa en el treball)\n8. 06/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC8 JOHN LOCKE (XVII) – 2JOHN LOCKE (XVII) – 2 teoria políticateoria política – Origen del poder polític:Origen del poder polític:  Contracte socialContracte social per tal d’assegurar l’acomplimentper tal d’assegurar l’acompliment dels deures i drets naturals per part de tots elsdels deures i drets naturals per part de tots els components de la societat.components de la societat. – Límits i estructura del poder polític:Límits i estructura del poder polític:  No és legítim l’estat que no acompleix els seusNo és legítim l’estat que no acompleix els seus objectius, i menys el que vulnera la moral natural (dretobjectius, i menys el que vulnera la moral natural (dret a la revolta).a la revolta).  El poder de l’Estat és el poder de la majoriaEl poder de l’Estat és el poder de la majoria (democràcia).(democràcia). No ésNo és, però,, però, un poder absolutun poder absolut: en cap: en cap cas la majoria podrà vulnerar els drets naturals de lacas la majoria podrà vulnerar els drets naturals de la minoria.minoria.\n9. 06/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC9 JEAN JACQUESJEAN JACQUES ROUSSEAU - 1ROUSSEAU - 1  Defensà la idea de laDefensà la idea de la inocència natural delsinocència natural dels humans (el bon salvatge).humans (el bon salvatge).  La societat i la culturaLa societat i la cultura causen de la depravaciócausen de la depravació dels humans.dels humans.  L’aparició de la propietatL’aparició de la propietat privada, és l’origen de laprivada, és l’origen de la desigualtat entre els homes.desigualtat entre els homes.\n10. 06/04/14 ORIGEN I LÍMITS DEL PODER POLÍTIC10 JEAN JACQUES ROUSSEAU -JEAN JACQUES ROUSSEAU - 22  El poder polític no és una força neutral elEl poder polític no és una força neutral el benefici de tots (Hobbes, Locke).benefici de tots (Hobbes, Locke).  Els poderosos creen l’estat a fi de defensarEls poderosos creen l’estat a fi de defensar els seus interessos enfront de les amenacesels seus interessos enfront de les amenaces dels desposseïts.dels desposseïts.  L’estat és una eina en mans dels poderososL’estat és una eina en mans dels poderosos per tal de perpetuar les desigualtatsper tal de perpetuar les desigualtats sorgides de la propietat privadasorgides de la propietat privada\n09 Cos I Ment


Parxís a Madrid i Risk a Barcelona\nEl parxís del govern espanyol i el Risk de la Diputació de Barcelona\nBarcelona. Dijous, 11 de juliol de 2019. 05:25\nActualitzat Dijous, 11 de juliol de 2019. 05:25\nEl PSOE i Unidas Podemos van llançant el dau i mai acaba de sortir un cinc. Així va el parxís de Madrid: tothom té totes les fitxes a casa i la partida no acaba d’arrencar. Només serveix el cinc i és la xifra que no surt mai. A la Diputació de Barcelona, en canvi, els partits independentistes juguen al Risk i la partida està en aquell moment que decideixes quin país veí atacar i rumies quin dels altres jugadors t’anirà a favor o en contra per decidir la direcció de l’ofensiva. Si no has entès això últim, no hi ha problema: és exactament el que està passant, que és gairebé inintel·ligible. Avui ho sabrem tot.\nLa Vanguardia i El Periódico fan l’efecte que no saben què els passa del goig que els fa que comuns i socialistes (“Co&Co”, com en diu l’Ara amb un deix un pèl cursi) hagin pactat el cartipàs municipal de Barcelona i s’hagin fotografiat com una parella que s’acaba de casar o, en el cas del diari dels Moll, que anuncia l’arribada d’un fill, perquè alumbran —donen a llum.\nEl Punt Avui és l’únic que obre amb l’espionatge del ministeri d’Exteriors de Josep Borrell a les delegacions catalanes a l’exterior, cosa que li va de meravella per destacar que els dos socis barallats del Govern exhibeixen unitat, determinació i etcètera, perquè almenys van de tronc en aquesta qüestió. Fa gràcia com El Mundo ho aborda. Diu que el Govern ha engegat una “campanya de descrèdit” de Borrell. Si ho diuen ells, que en “campanyes de descrèdit” han fet tots els màsters i un doctorat…\nAJUNTAMENT BARCELONA El nou govern de Barcelona tindrà un tinent d'alcalde de Seguretat, Albert Batlle El Nacional\nAssemblea de Madrid Investidura fallida a Madrid pel veto de Vox a l'acord del PP i Cs Nicolas Tomás


Kata Villa Phuket Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKata, Phuket, Tailàndia - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Kata Villa està situat idealment a Kata; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Kata Villa asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, lloguer de cotxes, servei de bugaderia, neteja en sec per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, escriptori, balcó/terrassa, insonorització, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses piscina exterior, buceig, pesca, jardí, esports d'aigua (no motoritzats), per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Kata Villa.\nBarri Kata Kata Karon Karon Kata Karon


El Govern pagarà a Acciona 170 milions per recuperar la gestió de l'ATLL\nLa recuperació de la gestió pública d'Aigües Ter-Llobregat (ATLL) és un dels punts candents del Govern, i una obra clau per Espanya. Així, la Generalitat remetrà a Acciona l'expedient de resolució en els propers dies, en què es fixarà el pagament de la Generalitat a l'empresa en una quantitat que oscil·larà entre els 150 i els 170 milions d'euros, segons ha avançat avui El Confidencial.\nAmb tot, la Generalitat s'havia compromès a pagar 308 milions a Accions, una quantitat que ha quedat reduïda a la meitat. La Conselleria de Territori i Sostenibilitat explica la diferència de les xifres segons l'inventari dels actius i del valor de l'ATLL que ha fet durant les darreres setmanes, i la xifra que marqui l'expedient de resolució vindrà determinada pels treballs de l'inventari sobre l'empresa, segons explica el digital. Alhora, per tal que el pagament es faci efectiu, caldrà primer que aquesta xifra es traslladi als Pressupostos de la Generalitat pel 2019 que s'han de presentar durant el mes de novembre, però en cas que no s'aprovin els Pressupostos, no està clar com es farà.\nTot i que la quantitat que la Generalitat presentarà a Acciona és molt inferior a la que havia fixat l'empresa, no suposa un canvi en la renacionalització de l'ATLL, segons explica el digital; una renacionalització forçada per una sentència del Tribunal Suprem que va anular la privatització el febrer d'enguany.\nA més, la Generalitat justifica la baixa quantitat de pagament per l'alta rendibilitat que va obtenir Acciona durant els anys que va explotar la concessió; una rendibilitat de més del 9% anual, quan els tipus d'interès estaven situats al zero i que feien de l'ATLL una inversió molt rentable. D'altra banda, Acciona sempre ha considerat que la Generalitat no va apujar les tarifes tal i com s'havia pactat en el concurs de concessió. Així doncs, s'espera que el procés sigui llarg, incert i acabi a tribunals.\nEl govern de Torra va aprovar a mitjans de juliol el decret llei de creació de la nova empresa pública Aigües Ter-Llobregat (ATLL), que gestionarà la xarxa de proveïment d'aigua en alta per a 4,5 milions de persones, i que anul·la l'augment de la tarifa que estava previst per al 2018. La nova empresa s'ha creat després de l'anul·lació per part dels tribunals de l'adjudicació de la gestió de l'ATLL a Acciona, que va tenir lloc el 2012 durant el mandat d'Artur Mas i que va permetre a la Generalitat ingressar uns 1.000 milions d'euros.\nAIGUA El Govern dona llum verda a la nova ATLL pública i anul·la l'augment tarifari previst El Nacional\nAIGUA ATLL tornarà a ser de gestió "100% pública" a partir del gener del 2019 El Nacional


La "Xarxa d'Aprenentatge Escoles Públiques de Les Corts" neix de l'interès per compartir coneixement i construir comunitat educativa en el barri de Les Corts, entre els centres educatius d'educació Primària, els seus docent i els professionals amb inquietuds i potencial innovador que hi vulguin col·laborar. És fruit d'un treball conjunt que fa fer emergir les fortaleses dels diferents projectes educatius de les escoles del barri, ofereix espais de reflexió experta sobre les noves propostes innovadores en els àmbits metodològics, professionals i humans de l'acció educativa en el món global en que vivim.\nDes del curs 2016-2017 s’ha iniciat un procés de coordinació, un Grup de Treball conjunt que compta amb el reconeixement dels Serveis Educatius de Les Corts, el suport de la Inspecció d'Educació a Barcelona i la participació dels equips directius de les escoles de primària de Les Corts.\nEn aquest primer any de la Xarxa, s’ha establert un treball de presentació i disseny de les línies a seguir. Es realitzen grups de treball, de 5 o 6 docents a cada centre, que preparen un article sobre l’escola o institut i es fan dues trobades en la que els centres fan aquestes presentacions i es debat en petit grup. Pel curs vinent ens plantegem el repte de crear un espai web de recull del material i aprofundir en noves formes de debat i contrast, amb un increment dels projectes compartits a partir d’un millor coneixement i reconeixement mutu.\nEls nostres projectes en detall:


Unió Esportiva Campredó: BON COMENÇAMENT!!!\nDiumenge dia 30 de setembre HEM començat la lliga a Alcanar.\nEl resultat: Alcanar B 1 - 2 U.E.Campredó.\nFantàstic resultat per començar. Tres punts que ens donen molts ànims.\nLa primera part va estat genial, una gran colocació al terreny de joc, un gran joc entre els jugadors tot i que davant teniem un rival que també jugava força bé.\nDesprés de varies ocasions de gol, una gran jugada on després d'un refús s'obri la pilota a la banda on estava Jaume que al primer toc centra la pilota i l'oportunista Marc empenta la pilota dins la xarxa i GOOOOOOOOL!!! Ja comencem guanyant.\nAixí hem acabat la primera meitat.\nA la represa les coses han canviat una mica. El joc s'ha començat a endurir arribant fins i tot a les mans, on després d'una jugada de Didac, quan ja no estava en la pilota un defensa canareu li ha engegat un cop de puny a la cara.\nEntre nervis pel joc dur hem fallat varies ocasions clares i finalment en un despiste i després d'una falta treta ràpidament pels canareus ens han marcat l'empat.\nA partir d'aquí hi ha hagut uns minuts de desconcert per part dels campredonencs els quals els jugadors canareus aprofiten per presionar i atacar la porteria defensada per Jordi.\nPer sort en un contratac de Jaume després de fer dos regats li fan falta dins l'àrea i l'arbitre xiula penal, el qual el transforma David en un xut ras a l'esquerra del porter. Els últims deu minuts han tornat a endurir-se les entrades i en un altre contracop de Martí llença un xut que s'ha desviat un pam per sobre el travesser.\nBé, però al final hem guanyat, tot i que hem patit una mica.\nEspero que això sigui el començament d'una bona ratxa.\n3 punts a la saca\n30 de setembre de 2007 a les 23:14\nFelicitats!!!!!! La setmana que ve a casa no podem falla, que continue la ratxa!! Quin goig poder llegir les cróniques dels partits el mateix dia, sta molt be!!\n30 de setembre de 2007 a les 23:17\nUltra 1 ha dit...\nPerfecte, ja tenim 3 puntets, los jugados be, l'antrenado tmb be, i l'afició espectacular sense parar d'animar en cap moment i defensant als jugadors dels insults d'algun aficionat canareu, força CAMPREDO.\n30 de setembre de 2007 a les 23:25\nBEEEEEEEEEEEEEEEEEEE , AKEST ANYS SI VISCA EL CAMPREDO. UN EX SOCI\n1 d’octubre de 2007 a les 14:39\nUN BON CAMPREDÓ, EN MOLTA FORÇA AL CENTRE DE LA DEFENSA EN 2 TIOS IMPRESIONANS, UN POTER QUE CADA VEGADA ES MILLOR, PERO HA DE SEGUIR TREBALLANT, JAUMET COM SEMPRE UN PARELLET DE MARXES MES QUE ELS ALTRES, TOTS MOLT BE EN FI, UNA MICA LENTO OSCAR QUANT VA SORTIR I ALBERT UNA MICA FALLON PERO BUENO UN ALTRE DIA HO FARAN MILLOR, MOLTES FELICITAT A TOTS.\n1 d’octubre de 2007 a les 19:04\nPRESIDENT QUE NO ESTAVES ACOSTUMAT A GUANYAR EL PRIMER PARTIT, QUE SE SENT, ESPECTACULAR L'AFICIÓ JA PODEM ESTAR CONTENTS, PRESI ESTAS CONTENTET JEJEJEJEJE UNA ABRAÇADA\n1 d’octubre de 2007 a les 19:08\ndixala jordi que vaig de cara, dixala que vaig de cara,dixala!!!\nHa millorat molt pero ancara li queda...\n1 d’octubre de 2007 a les 23:17\ncom us podeu imaginar el president està que no caga i resant que diumenge que ve continue la ratxa contra el Masdenverge.\n1 d’octubre de 2007 a les 23:22\nEstos de Masdenverge mos tenen temo o ke? Mira que no voler canviar el partit de dia... ja vindran ja...\n5 d’octubre de 2007 a les 21:04\nAMISTÓS: Remolins Bítem (Juvenil) 3 - UE Campredó ...\nPer fi sembla que sí\nPrimera Rostida de la Temporada


Trobada de reflexió al voltant de l’APS en clau de pau, drets humans i solidaritat - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\nLa trobada, que tindrà lloc el proper 15 de març les 18h en el Museu d'Història de Barcelona (MUHBA), aprofitarà la presentació de la nova guia “APS, Pau, Drets Humans i Solidaritat. Noves propostes d’Educació per a la Justícia Global” per obrir el debat i la reflexió sobre temes com el paper que tenen les entitats en la millora del territori.\nEl vincle de l’APS i l’escoltisme és molt intens doncs el primer fomenta el treball per projectes i el servei, dos trets molt característics també del nostre Moviment. La Llei escolta i guia recull l'aventura de re-construir i donar resposta a algunes de les necessitats actuals de la nostra societat i del nostre entorn proper. Transformem el món de manera activa, aprenent i fent, projectant i reflexionant, compartint i estimant. És així com els projectes d'APS ens faciliten l'educació activa dels nois i noies i el treball de les actituds i els valors de participació, compromís i responsabilitat.\nDes de MEG s’ha apostat i es segueix apostant pel foment de la pràctica metodològica de l’APS als agrupaments amb iniciatives com l’edició de la publicació “Per a una pedagogia del servei. Treball per projectes i ApS” i l’obertura d’un nou monogràfic especialitzat: “Aprenem fent servei”, per al qual encara està obert el període d’inscripció fins el 18 de març.\nSi voleu assistir a la trobada del Centre Promotor us heu d’inscriure aquí.\nPodeu també consultar o descarregar-vos ja la versió on-line de la guia que es presentarà, a través d’aquest link.


| Vist: 3139\nINFORMACIÓ LEGAL PARA cgtbaixllobregat.cat I TERMES LEGALS\nIL'accés i navegació per cgtbaixllobregat.cat i/o l'ús dels serveis oferts en aquest lloc implica que l'usuari accepta la política de privadesa, l'avís legal i les condicions d'ús d'aquest servei. En cas de no acceptar-los, no ha d'usar cgtbaixllobregat.cat.\nAquesta pàgina només s'aplica al lloc que es troba sota el domini cgtbaixllobregat.cat\nEn conformitat a l'Art.10 de la Llei 34/2002, d'11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic s'informa:\nEl domini cgtbaixllobregat.cat és propietat i està administrat per la Feredarió Comarcal de la CGT Baix Llobregat amb domicili en:\nCtra. D'esplugues nº 46 -08940- Cornellà de Llobregat, Barcelona\nFederació Comarcal de la CGT Baix Llobregat amb domicili en:\n93 377 91 63\ncgtbaixllobregat.cat usa cookies només amb objectius tècnics, per a l'autenticació d'usuaris i per millorar la distribució de càrrega en el balancejador de càrrega d'accessos web. En cap cas aquests cookies s'usen per a un altre finalitats als anteriorment descrits, ni es passa informació a tercers.\nUsem Google Analytics per obtenir les estadístiques d'accessos, per la qual cosa a més dels cookies esmentats, es podrien incloure altres cookies per al seguiment de sessions i usuaris únics. En cap cas aquests cookies inclouen informació personal o privada dels usuaris registrats en cgtbaixllobregat.cat, estan completament disassociats i aïllats de les dades que gestiona la Feredarió Comarcal de la CGT Baix Llobregat.\nLes empreses que porten les estadístiques d'accés, podrien usar cookies amb finalitats estadístiques i només per als accessos als seus servidors.\nEls usuaris poden eliminar-los o impedir l'enviament d'aquests cookies des de les opcions del seu navegador.\nL'establiment d'un hiperenllaç, enllaç, intercanvi, no implica en cap cas l'existència de relacions entre els gestors de cgtbaixllobregat.cat i el propietari del lloc web amb la qual s'estableixi, ni l'acceptació i aprovació dels seus continguts o serveis.\nEls gestors de cgtbaixllobregat.cat exclouen tota responsabilitat en els llocs enllaçats des d'aquesta web L'usuari, per tant, ha d'extremar la prudència en la valoració i utilització de la informació, continguts i serveis existents en els llocs enllaçats.\nAmb l'objectiu de millorar el servei i minimitzar els problemes, la Feredarió Comarcal de la CGT Baix Llobregat es reserva el dret a modificar i actualitzar les condicions d'ús sense previ avís.


Inicio Comarques Benissa torna a prestar el servei del Benibús a partir d’aquest divendres\nServei del Benibús.\nEl Benibús torna aquest divendres per a prestar el servei de transport públic, connectant el nucli urbà de Benissa amb la partida Benimarco i amb les urbanitzacions de la zona costanera de Benissa (concretament amb parades en Baladrar, Càmping Fanadix i la platja de la Fustera).\nA partir de l’obertura de la piscina del Collao, prevista per a finals del mes de juny, el servei també s’oferirà en aquestes infraestructures públiques, fins al tancament d’aquestes, en finalitzar l’estiu.\nEl servei comptarà amb les mateixes freqüències de pas que l’any passat, iniciant els viatges a les 10 del matí des de la parada de Els Molins, prop de l’accés sud a Benissa per l’avinguda del País Valencià. La informació dels horaris estarà disponible a partir d’aquests dies, tant en les pròpies parades com en fulls de mà o en benissa.net/benibus i ajbenissa.es. També s’ha habilitat senyalítica per a facilitar la identificació de les parades en punts com la plaça de Benimarco, la Fustera, en la parada del centre del nucli urbà (annexa a la Tourist Info) o al costat del Bar Frau.\nArtículo anteriorL’Associació de Parkinson Gandia celebra una jornada de portes obertes i lectura del manifest amb motiu del Dia Mundial de la malaltia\nArtículo siguienteIberdrola inicia el desmantelamiento de las líneas aéreas del polígono de Rascanya en Llíria\nL’Eliana acull una nova edició del festival ‘Estiu a la Torre’ des d’este dissabte


Periodòncia - CLÍNICA DURÁN & BURGOS\nLa periodòncia és el tractament que diagnostica i prevé les malalties de l’periodonci. És a dir, malalties provocades per bacteris acumulades en dents i geniva (tosca). Això pot acabar provocant mal alè i fins i tot pèrdua de peces dentals.\nLa malaltia periodontal és la malaltia de les genives, i la principal causa de pèrdua dental. La salut de les genives ens genera un somriure més sana i bonica.\nLa gingivitis és la inflamació de les genives sense la pèrdua de teixits que envolten les dents de l’os i la geniva.\nQuè és la periodontitis o la piorrea?\nLa periodontitis és un pas més que la gingivitis. En aquest punt sí que hi ha pèrdua de teixit circumdant als dent s. Per aquesta raó, a més de la inflamació, apareixen les mobilitats, les recessions, o dents llargues.\nSí, amb un bon diagnòstic i tractament solucionem gairebé el 95% dels casos . Tot i que la prevenció i manteniment juguen un paper molt important en tots els casos. Per això, el nostre equip t’ajudarà en tot moment a millorar les tècniques de raspallat i t’aconsellarà sobre com realitzar un millor manteniment.\nA la nostra clínica treballem des de la fase higiènica i tractament periodontal (raspats ) fins als diferents tipus de cirurgia:\nCirurgia periodontal i mucogingival.\nCirurgia estètica periodontal.\nEls resultats es conservaran gràcies al nostre seguiment i manteniment periodontal continu i personalitzat.


IB3 internalitzarà els serveis informatius - comunicació21\nRedacció|2022-01-14T20:36:29+01:0014 gener 2022|Comunicació21\nEl Govern de les Illes Balears ha aprovat l’inici del procés per internalitzar els serveis informatius d’IB3, una històrica reivindicació de la plantilla. La mesura s’emmarca en la transició de la radiotelevisió cap a “un model de servei públic adaptat al futur com a eina essencial per a la societat”.\nLa internalització serà gradual, conforme finalitzin els cinc contractes que actualment externalitzen els serveis informatius (suport tècnic, operació tècnica a la ràdio, operació tècnica a la televisió, explotació d’estudis, i producció de continguts informatius), els quals vencen entre finals d’aquest any i l’1 de febrer de 2023. Així doncs, en aquesta data els serveis informatius d’IB3 estaran completament internalitzats.\nActualment hi ha prop de 350 treballadors subcontractats per aquestes externalitzacions, els quals seran subrogats i passaran a formar part del personal propi com a empleats indefinits no fixos, fins que l’ens públic convoqui una oferta d’ocupació pública.\nUna comissió de treball conjunta entre Govern, direcció d’IB3 i comitè d’empresa s’encarregarà de desenvolupar el procés d’internalització els propers mesos.\nLa presidenta del Govern, Francina Armengol, ha anunciat la internalització als representants del comitè d’empresa dels serveis informatius en una reunió que han mantingut amb el vicepresident i conseller de Transició Energètica, Sectors Productius i Memòria Democràtica, Juan Pedro Yllanes; la consellera de Presidència, Funció Pública i Igualtat, Mercedes Garrido; la consellera d’Afers Socials i Esports, Fina Santiago, i el director general d’IB3, Andreu Manresa.\nL’Executiu balear ha volgut ressaltar que la internalització i la transformació dels serveis informatius d’IB3 posa les bases de “la radiotelevisió pública del futur, propera, independent, de qualitat i aportant estabilitat i millors condicions laborals”.\n“Avui començam un procés que és una bona notícia”, ha afirmat la presidenta Francina Armengol, perquè “posam molt en valor l’existència de la radiotelevisió pública de la nostra Comunitat, un servei públic absolutament necessari per a la nostra ciutadania, perquè és garantia de la informació veraç, objectiva i independent, que aporta en el procés de normalització lingüística i que és un suport a un sector fonamental com és l’audiovisual”.\nArmengol ha definit els serveis informatius com “l’ànima” de la radiotelevisió pública. “Tenim molt clar que els continguts que es treballen a IB3 els fan persones i les condicions de les persones que treballen per a l’Administració pública són un fet rellevant”, ha afegit al respecte.\nLa presidenta també ha afirmat que per a l’Executiu “el capital humà és fonamental, com també ho és fugir de la precarietat laboral”. Armengol ha agraït a la plantilla “la paciència i la reivindicació activa” per arribar a iniciar aquest procés.\nPlantilla, SPIB i APIB ho celebren\nEl comitè d’empresa de Dalton Audiovisual per als serveis informatius d’IB3 ha qualificat de “dia històric” l’anunci d’internalització. “El Govern de les Illes Balears ha pres una decisió, encertada, valenta i justa”, ha reblat.\n“Celebrem la decisió del Govern d’internalitzar els informatius d’IB3, felicitem els treballadors pel seu esforç i perseverancia, i ens oferim per col·laborar en l’èxit del procés”, ha dit el Sindicat de Periodistes de les Illes Balears. Per a l’organització, la internalització és “una gran notícia” per al a ciutadania de Balears.\nPer la seva part, l’Associació de Periodistes de les Illes Balears ha assegurat l’anunci de l’Executiu “és el principi de la fi d’una anomalia”, a més d’una “bona notícia per als treballadors i el periodisme balear”.


MUNICIPALS 2019: SOM Castell.Platja d'Aro.S'Agaró - Diari digital de Ràdio Platja d'Aro\nMUNICIPALS 2019: SOM Castell.Platja d’Aro.S’Agaró\nSOM és un partit polític nou, modern i municipalista. Volem iniciar una nova era política. Això implica canviar tot el que està desactualitzat, buscar nous reptes i sobretot noves formes de fer. Una política que impliqui estar en constant renovació i actualització. Només d’aquesta manera es pot buscar l’excel·lència que va portar a aquest municipi a liderar el Turisme i el creixement als anys 60-80.\nSOM és un partit format per un grup de professionals, tots líders en els seus àmbits, que volem oferir els millors anys de les nostres vides al servei públic. És per això que qualsevol persona que ocupi un càrrec públic a SOM ho farà durant un màxim de 8 anys. Primer per assegurar una sana renovació de responsabilitats públiques, i segon per què només amb idees noves i lideratges compartits podrem tornar el municipi de Castell-Platja d’Aro i S’Agaró al lideratge que mai hauríem d’haver perdut.\nVam començar consolant-nos amb perdre el lideratge a l’estat, després a Catalunya, després a Girona, i avui dia estem pitjor que els veïns dels pobles del voltant, tots ells amb una pressió fiscal més baixa i menys endeutats i tot i tenir un pressupost per habitant.\nLa nostra proposta principal és l’ampliació del passeig fins a la zona de l’enllumenat públic. Primer, per garantir, abans del segon estiu de mandat, una zona segura de passeig per la gent, ja que ara no poden passejar pel passeig marítim per por a caure. Tots coneixem mínim una persona que ha ensopegat en aquest passeig. A partir d’aquí, prepararem un pla de reforma i canvi del passeig marítim actual. El que tenim ha quedat desfasat i toca que algú prengui la iniciativa d’arreglar-lo i renovar-lo. També prenem el compromís d’allargar-lo fins al port, enllestint la passera del Ridaura. Una passera que han tingut anys i anys per construir i mai han fet. Sempre posant alguna excusa.\nJa que estem parlant d’excuses i el riu, un dels altres punts forts del nostre programa, és mantenir el Ridaura i totes les rieres urbanes del municipi netes. Durant molts anys hem sentit la cantarella que això ho havia de fer l’ACA però és mentida. Des de l’aprovació del nou pla hidrològic nacional, quan el riu o riera passa per zona urbana és responsabilitat de l’ajuntament la neteja d’aquest.\nPel que fa al comerç, volem una millora de la qualitat dels visitants que vénen a passar temporades a la nostra vil·la. És evident que la forma més fàcil d’aconseguir-ho és fent un bon manteniment i una bona neteja de les voreres, cosa que avui no passa. A les galeries, es ven detall i qualitat. Com volem potenciar que vingui turisme que li agradi el detall si les nostres escombraries no es buiden, els embornals estan bruts i la gent ensopega pel carrer? Si no cuidem aquests detalls és normal que els consumidors que ens visiten, tampoc els cuidin, i aquest és el turisme que estem promocionant.\nPer desestacionalitzar el turisme també ens cal tenir el poble preparat per fer-ho. Si la gent a l’hivern no té llum per anar a buscar el seu cotxe a l’aparcament o per passejar pel passeig marítim, i cada cop que plou mig poble queda sense llum, la gent de la zona va a fer les seves compres a una altra banda.\nProposem, també, deixar de llançar diner públic en infraestructures sobredimensionades que embruten el nostre paisatge. El finançament de molts d’aquests projectes que altres forces prometen impliquen destruir Pinell, cosa que nosaltres no pensem permetre. Per SOM la utilització de les infraestructures que ja disposem, i que avui dia estan desaprofitades, com el pavelló de Platja d’Aro ,és una prioritat. Proposem la seva remodelació perquè pugui actuar com a pavelló esportiu de grans esdeveniments, teatre-auditori, etc. És molt més barat que fer-ne un de nou i avui en dia hi ha tecnologia suficient per aconseguir-ho.\nEls barris estan abandonats. SOM té el compromís d’estar al costat dels veïns d’aquests i les seves reivindicacions històriques, com més pàrquing, treure la grua del carrer Arboç o lluitar contra les inundacions. Les noves tecnologies i les energies renovables són primordials en la nostra política. Per això ens comprometem a una rebaixa del 40% a l’IBI de totes aquelles llars que decideixin apostar per energia solar.\nAcceso al Facebook de la candidatura: Adrià Tauler – SOM Castell.Platja d’Aro.S’Agaró\nPrevious Previous post: MUNICIPALS 2019: Partit dels Socialistes de Catalunya a Castell-Platja d’Aro i S’Agaró\nNext Next post: Una vintena de restaurants i locals de Sant Feliu de Guíxols participen en la 27a edició de la campanya gastronòmica del Peix Blau Ganxó


Toni Colom: “La Serra de Tramuntana té molt futur per endavant”\nDimecres, 23 de gener de 2019 | 07:08\n12/01/2018 | 08:49\n“La Serra de Tramuntana té molt futur per endavant”\nLlicenciat en Geografia, Antoni Colom Guasp és un solleric vinculat des de fa sis anys al devenir de Raixa. Especialista en patrimoni, Colom compta també en el seu haver amb un postgrau en sistemes d’informació geogràfica i un màster en paisatgisme. Duu treballant des de fa setze anys al Consell Insular de Mallorca on ha realitzat catàlegs de patrimoni, tot i que els darrers sis anys els ha dedicat en exclusivitat al desenvolupament de la finca de Raixa, sobretot d’ençà que el Consell duu la gestió d’una de les finques més emblemàtiques de l’illa.\nPregunta.- Com arribà a Raixa i quina funció hi duu a terme?\nResposta.- La meva relació amb Raixa ve vinculada a la cessió que el Ministeri de Medi Ambient va fer al Consell de la gestió de la finca, l’any 2011. Cal tenir present que quan es comprà la finca es va fer amb dues terceres parts a càrrec del Ministeri i una tercera part a càrrec del Consell. Quan el Consell es va fer càrrec de la gestió ni hi tenia ningú adscrit i es va donar la casualitat que en aquella època jo havia sol.licitat un canvi de destí al Consell i per aquest motiu és pensa amb mi per treballar a Raixa. En aquella època Maribel Crespí –també sollerica- era la directora de Relacions Institucionals on estava adscrita Raixa: m’entrevistà i m’agafà per ser el coordinador de la finca.\nP.- Com es trobava la finca?\nR.- Tot i això, vaig arribar a Raixa el 2012 quan s’havia aprovat fer-hi el Centre d’Interpretació de la Serra de Tramuntana i s’estaven iniciant les obres per a ubicar aquest centre a la finca. També fou el moment que es finalitzà la rehabilitació dels jardins. Record que en un principi tan sols obríem Raixa dos cops a la setmana als visitants i actualment s’obri cinc dies.\nP.- Què és el que es fa actualment a Raixa?\nR.- S’està intentant recuperar la resta de la finca, especialment la zona agrícola-forestal.\nP.- Quina importància té aquesta recuperació?\nR.- En tractar-se d’una finca pública el que volem és que serveixi d’exemple de com funcionaven les possessions en la Mallorca preturística; moment en què aquestes possessions eren els grans nuclis productors al voltant de les quals girava l’economia de l’illa. Tot això emprant els avenços tècnics del segle XXI i intentant demostrar que és possible recuperar aquests espais agrícoles. Si s’ha de llevar bosc de pi, per exemple, hem de ser capaços de trobar una sortida econòmica a aquest fet, ja sigui a través del pellet o de l’aprofitament de la llenya de pi, en forns de pa o en la indústria del moble. Tenc molt clar que la nostra tasca a Raixa ha d’acabar revertint en la societat ja que es tracta d’una finca pública.\nP.- Quins conreus s’hi realitzen i per què?\nR.- Bàsicament recuperar fruiters i arbres de secà: olivera, ametler, fruiters de pinyol, varietats antigues de cítrics... Hem signat un conveni amb el Govern Balear perquè Raixa sigui un Banc de Germoplasma viu; és a dir una variant viva d’un banc de llavors. També tenim previst recuperar varietats antigues de cereals com la xeixa per tal de recuperar espais agraris de la finca i dotar-los d’ús: en aquest sentit hem pensat en recuperar l’antiga era de batre i si tot va bé el molí d’aigua per fer la nostra farina.\nP.- Raixa és un exemple del que podríem denominar postal de l’antiga Mallorca rural?\nR.- La meva idea és sortir del clàssic espai museístic, allunyar-nos del que podria ser un parc temàtic. La meva intenció és que Raixa sigui un espai viu que serveixi alhora per mostrar com funcionava antigament una possessió però amb una repercussió útil per a l’agricultura illenca, sempre comptat amb la tècnica i la ciència del segle XXI. En aquest sentit, hem signat un conveni amb la UIB perquè Raixa esdevengui un camp d’investigació i experimentació per als estudiants del campus illenc. Raixa no és i no ha de ser en cap ocasió un parc temàtic.\nP.- Fa la impressió que a Raixa tot hi te cabuda?\nR.- Ni els jardins ni el centre d’interpretació han de ser l’atractiu de Raixa; la gent ve a Raixa per la seva història i pel mite que representa per als mallorquins. Seguint la filosofia del seu artífex –el cardenal Despuig, tot un il.lustrat- a Raixa tot hi té cabuda però en la seva justa mesura i tenc ben clar que totes les actuacions que s’hi duguin a terme han d’estar perfectament contextualitzades; sense oblidar en cap moment que Raixa és un espai emblemàtic per al Consell on s’hi duen a terme recepcions oficials i protocolàries.\nP.- Amb quants treballadors compta per a la recuperació de la franja agrícola-forestal de la finca?\nR.- Amb cap treballador fix; tot i que tenim un conveni amb l’IMAS a qui cedim tant espais interiors com agrícoles perquè hi realitzin cursos de formació de jardineria i agricultura per a gent en atur, d’una durada de nou mesos. En aquest sentit hem de tenir present que l’espai agrícola-forestal ocupa dos terços de l’actual finca i que som tant jo com els professors de l’IMAS els que duim a terme la tasca de recuperació. Actualment, estam cercant fórmules útils que ens permetin aquesta recuperació ja sigui cercant gent que vulgui dur a terme una determinada feina –pastor, pagès, forestal- i que en vulgui treure a terme un profit propi durant un determinat espai de temps o altres fórmules. En vistes a això, ens agradaria recuperar el vincle de la gent de Bunyola amb Raixa i una bona forma de fer-ho seria mitjançant aquestes proves agrícoles durant un espai de temps concret.\nP.- Amb quin suport tècnic i científic compta?\nR.- Jo som el suport tècnic de Raixa i a nivell científic ens assessoram amb tècnics de la UIB.\nP.- La zona agrícola de Raixa és secundària respecte al seu aspecte arquitectònic o museístic?\nR.- Segons el meu parer, actualment la història de Raixa va per davant de l’interès agrícola de la finca. Hem de tenir present que abans Raixa comptava amb 500 hectàrees i només se’n va vendre una sisena part, per tant l’interès agrícola és reduït. Ara bé, si volem oferir Raixa com un exemple del que era una autèntica possessió mallorquina ho hem de posar tot en valor.\nP.- Recuperar Raixa és una bajanada si no hi ha altres actuacions serioses en el conjunt de la Serra?\nR.- És molt difícil mantenir el patrimoni etnològic de la Serra només amb subvencions públiques; per tant és bàsic intentar cercar rendibilitat a aquest espai. Malgrat tot, la recuperació de Raixa ha de ser com un exemple a seguir, sobretot amb mètodes ecològics.\nP.- Quina incidència ha tengut sobre Raixa la declaració com a patrimoni mundial de la UNESCO?\nR.-De distints tipus: en primer lloc, serví per a fer-hi el centre d’interpretació –ara per ara, l’únic-; en segon lloc, s’ha incorporat la finca a la xarxa internacional de jardins històrics amb la ferma intenció que el Consell d’Europa la declari Itinerari Cultural; i finalment, s’ha incrementat el número de turistes visitants.\nP.- I sobre la Serra de Tramuntana en general?\nR.- S’ha incrementat el número de visitants –sobretot d’un turisme cultural, sensible als temes de patrimoni-; ha convertit la Serra en un cas únic al món –reafirmant la nostra creença de posseir una joia i sensibilitzant als sectors més joves de la nostra societat-; i creant consciència sobre l’estalvi de l’aigua sobretot posant en valor el patrimoni hidràulic-.\nP.- Què li ve al cap quan veu l’estat actual de la Serra?\nR.- Molt de futur per endavant. Veig la creació de molts de llocs de feina sobretot en tot el relacionat amb la cultura de la pedra en sec i l’agricultura ecològica. A més, hem estat capaços de crear una marca de qualitat.\nP.- Creu que el sector hoteler hauria d’involucrar-se més en la recuperació de la Serra?\nR.- Totalment: han de tenir molt clar que la foto que venem als turistes és la de les platges i la Serra de Tramuntana. El sector hoteler s’hauria d’involucrar en la conservació, preservació i restauració tant de les platges com del patrimoni de la Serra. Cal crear consciència en els turistes; el sector hoteler ha de sensibilitzar els turistes envers el manteniment del nostre patrimoni comú. En aquest sentit, el sector turístic és egoista: guanya molt però inverteix poc.\nP.- Per acabar, com veu Mallorca d’aquí a 25 anys?\nR.- Faig 25 anys enrere i no m’imaginava de cap de les maneres l’actual Mallorca. Mallorca és un destí per on hi passa tanta gent i amb tants interessos creats que fa mal preveure el seu futur. Tot i això, sí que pens que una illa és un espai reduït, fàcil de monitoritzar, i hauríem de ser capaços de ser més capdavanters en sostenibilitat. Tenc esperança en el fet que amb els anys ens convertirem en una illa més sostenible.


Què són les necessitats educatives especials? | FP Online Què són les necessitats educatives especials? | FP Online\nEls alumnes amb necessitats educatives especials necessiten atenció específica en la seva educació. Coneix els diferents graus i les capacitats personals que hi estan relacionades.\nMolts nens i joves tindran necessitats educatives especials en algun moment de la seva educació sense que això representi un problema important al llarg de la seva vida. Però per a això, les institucions i els professionals de l’ensenyament han de tenir en compte aquestes necessitats i adaptar les classes a les capacitats dels seus alumnes.\nSi t’interessa l’àmbit de l’educació social, amb el títol de tècnic superior en Integració Social podràs treballar en el sector dels serveis a les persones. Aquest cicle formatiu de grau superior et capacita per a programar, implantar i avaluar les intervencions en integració social, promovent la igualtat d’oportunitats.\nLes diferents necessitats educatives especials\nLes persones amb necessitats educatives especials (NEE) són aquelles que necessiten atenció específica durant part de la seva escolarització o al llarg de tot aquest període. Aquesta atenció especial es derivarà de diferents graus i capacitats personals d’ordre físic, psíquic, cognitiu o sensorial.\nLa denominació NEE fa referència a aquells estudiants que presenten alguna de les dificultats següents:\nNecessitats sensorials o físiques que puguin afectar el seu desenvolupament, com la discapacitat auditiva, visual o motriu.\nDiscapacitat intel·lectual o cognitiva que impliqui una limitació en les habilitats que necessita la persona en la vida diària.\nSuperdotació intel·lectual, atès que les persones amb altes capacitats intel·lectuals també tenen necessitats específiques de suport educatiu.\nTrastorns mentals, de conducta o de comunicació.\nDificultats socials o emocionals específiques.\nSituació sociofamiliar disfuncional.\nAltres casos d’inadaptació: cultural, lingüística, etc.\nCom podem veure, les NEE no sempre impliquen una dificultat d’aprenentatge. També es poden presentar quan l’estudiant aprèn a un ritme més ràpid que els altres. En qualsevol cas, cal fer les adaptacions curriculars pertinents i trobar la metodologia adequada per a satisfer cadascuna de les necessitats educatives especials. A més, sempre s’han de tenir en compte tant els desitjos dels mateixos alumnes com els punts de vista dels seus pares.


2016 – Pàgina 37\nEs convoca una concentració per demanar l’acord aquest dissabte\nDesprés de les concentracions fetes ahir en les que es demanava un acord a Junts pel Sí i la CUP, es prepara una nova concentració per aquest dissabte a les 12:00 a Plaça Sant Jaume de Barcelona. Aquest és el text de la convocatòria.\nEl passat dia 3 de gener la CUP va comunicar la seva decisió de no investir Artur Mas com a president de la Generalitat i tota negociació posterior encara no ha produït cap resultat positiu pel que fa a l’assoliment d’un acord entre les formacions independentistes que, juntes, constitueixen la majoria del Parlament català. Per tant, atès que encara queden unes hores per l’esgotament del termini per la investidura d’un president i que no es pot deixar d’intentar-ho fins a l’últim minut, diferents entitats han convocat una última concentració per a demà, dissabte 9 de gener a les 12 del migdia, a la plaça Sant Jaume de Barcelona. Ho fem per seguir reclamant un acord, sigui quin sigui, per tal d’evitar eleccions anticipades al març. Demanem que els polítics sàpiguen aprofitar el mandat obtingut el passat 27S i continuïn treballant per a la independència.\nLa concentració compta amb el suport de les següents organitzacions:\nDiari Catalunya Lliure, Súmate, Ara o Mai, República Catalana, El Sotrac, DUIAP, Volem Govern, ANC Barberà del Vallès, ANC Premià de Mar, ANC Fort Pienc, Candidatura Ciutadana per la Independència, DNI. Cat, ANC Mollet del Vallès, Òmnium Cultural del Maresme, ANC Juristes per la Independència, ANC Veïns per la Independència, ANC Lluçanès, ANJI Bages, Reagrupament País Valencià, El Fester Altea.\nPodeu trobar tota la informació i adherir-vos a la concentració a través de la pàgina web: volemacord.cat o per Facebook i Twitter\nL’estat espanyol porta 300 anys ocupant i governant a Catalunya i coneix i controla els mecanismes per seguir fent-ho. Com hem arribat a l’atzucac independentista actual té en gran part a veure amb l’estratègia que ha seguit aquest estat, des de fora i des de dins de Catalunya, per anar tombant una a una totes les peces del tauler independentista, moltes vegades amb l’inestimable ajut que els ha ofert la ingenuïtat i la manca d’estratègia a mig termini dels dirigents dels partits i organitzacions del nostre país, i en d’altres la seva manca de coratge i els seus dubtes constants.\nQuan van aparèixer les primeres consultes populars l’estat espanyol les va menystenir, aviat es van donar compte del seu error, però si va aconseguir anul·lar que el seu immens valor tingués una traducció política significativa en vots, en part gràcies a les lluites internes dels propis partits catalans, els nous ( Solidaritat i Reagrupament) i també a l’actitud de sempre (CDC/ ERC i en menor mesura la CUP), i l’estat es va tranquil·litzar temporalment.\nDe nou l’estat va patir un gran ensurt quanla primera gran manifestació de l’Assemblea i les paraules de Mas reclamant una consulta sota pressió popular. L’estat va entrar en pànic però de nou es van poder reorganitzar quan el procés es va eternitzar amb declaracions d’intencions, anades i tornades a Madrid i converses estèrils, pactes pel dret a decidir sense cap eficàcia i altres eines que no van donar cap resultat pràctic per avançar de forma real, o intentant sumar al procés partits que no eren independentistes ( ICV, Unió), i cedint a les seves pretensions i retardant el procés.\nI l’independentisme va deixar perdre de nou la possibilitat de tombar a la lona a Madrid ( noquejar seria dir massa), quan partits i Assemblea i Òmnium van entrar en una dinàmica continuada de performance anual, i van foragitar part de les bases socials reals dels dirigents de l’assemblea per substituir-los per d’altres més afins als partits politics, i es va decidir no fer cap campanya sense el vist i plau dels polítics ( el cas de la sobirania fiscal es paradigmàtic), perdent així l’essència real del moviment social, que va passar a actuar amb connivència amb l’estatus quo català.\nMentre Madrid va argumentar que una cosa és manifestar-se i l’altra votar. Però de nou van quedar fora de joc quan la pressió popular va aconseguir que el President Mas fixes data per un referèndum unilateral per decidir la voluntat dels catalans. Aquest va ser un punt d’inflexió, perquè un referèndum és incontestable internacionalment, però quan els partits, inicialment CiU amb el suport de la CUP, i després també ERC, que es van fer enrere després del seu no inicial, davant la pressió mediàtica i d’ANC i Òmnium, van acceptar fer una nova edició de les consultes populars a l’engròs, sense cap efecte legal ni vinculant ni garanties jurídiques que poguessin ser acceptades internacionalment, llavors Madrid va intuir que ara sí que estava guanyant la partida, però quedava un darrer escull, les eleccions al Parlament.\nMadrid sabia que cap partit unionista tenia la més mínima oportunitat de guanyar aquestes eleccions, que es van vendre com plebiscitàries, per això es va centrar de nou en el seu impacte internacional, i va entendre que l’única carta que tenien possibilitats de guanyar era que els partits independentistes no arribessin al 50%. Les múltiples amenaces a tothom, sobretot als més febles, pensionistes, etc.., la presencia de Ribera i en menor mesura d’Iglesias a tots els canals de televisió, les trampes posades pel vot dels catalans de l’exterior….., i mentre els partits catalans més preocupats a decidir qui anava a les llistes no van treballar, en silenci, el tema del 50%, i per poc no s’hi va arribar.\nPerò l’independentisme va guanyar i per molt, d’una forma aclaparadora, i no era un referèndum, eren unes eleccions, però immediatament i des del primer moment tots els poders de l’estat espanyol van començar a repetir com un mantra, no sou majoria, no sou majoria, i el pitjor va venir després quan de forma inexplicable els partits catalans van comprar el discurs i el van fer seu. Hem d’eixamplar la base, falta gent, etc…\nI ara ha arribat l’estratègia final de l’estat, que ja venien preparant fa temps amb l’aparició de Podemos, no podem dir de moment si amb la seva complicitat, i actuar sobre la base més sòlida del procés i que fins ara no havien aconseguit trencar, la transversalitat dreta-esquerra.\nPer això han afavorit a Catalunya, el creixement d’un espai d’esquerres és a dir Podemos i confluències municipals, que ocupi bàsicament el lloc de la CUP, per o bé prendre-li l’espai o bé atraure’ls com un iman, i amb això aïllar CDC i ERC d’aquest espai.\nAra el següent pas es trencar l’entesa ERC-CDC, deixant els convergents sense cap tipus d’aliats, el que afavorirà que els sectors de CDC que mai han vist amb bons ulls el viratge independentista, facin retornar el partit a posicions com les de demanar un referèndum pactat o lapetició d’un pacte fiscal, argumentant la pèrdua de suport que ha suposat per CDC el seu pas a l’ independentisme, i pugui retornar a pactes, al menys amb el PSC. I finalment el darrer punt pot ser deixar ERC com guanyadora de les properes eleccions, però per pocs escons, i amb el dilema de pactar amb una CDC afeblida i amb un Mas, ase dels cops i estigmatitzat per l’esquerra, i sense majoria, o virar a l’entesa amb la CUP i l’espai Podemos-Colau, cap a un nou tripartit, i mat final al procés.\nI ara hem arribat de nou a una situació límit. Fins ara tota la història dels darrers 6-7 anys ens mostra que hem fallat per dues raons importants. La primera es no aprofitar les oportunitats de feblesa i desconcert de l’estat ( la primera gran manifestació de l’Assemblea, no fer el 9-N vinculant i no aprofitar la victòria electoral del 27-S) i la segona per ser massa previsibles i no sorprendre mai amb un cop amagat. Serà ara en la situació més difícil quan trobarem el moment per fer-ho?


Esquerdinha debutarà en l’amistós a Tudela\nVelasco ja podrà comptar amb el pivot brasiler en el tercer partit de preparació dels blaugrana Ribera Navarra-Barça (dimecres, 20h, BarçaTV, BarçaTV+ i Esport3)\nDesprés de perdre’s els dos primers partits de la pretemporada per molèsties musculars, Esquerdinha viatjarà a Tudela aquest dimecres i debutarà en el tercer amistós de preparació que enfrontarà Ribera Navarra-Barça (dimecres, 20h, BarçaTV, BarçaTV+ i Esport3). En canvi, Sergio Lozano encara haurà d’esperar uns dies tot i que ja s’entrena amb normalitat amb el grup i les sensacions són molt bones.\nConvocatòria amb cinc del primer equip\nVelasco viatjarà a Tudela amb els jugadors del primer equip Feixas (26), Povill (2), Matheus (3), Esquerdinha (10) i Marcenio (18). Completaran la convocatòria els jugadors del filial Dirul (1), Mario (5), Rubén (6), Nicolás Marrón (8), Daniel (9), Víctor Pérez (14) i Marc Campàs (17).\nEsquerdinha, amb ganes\n“Em trobo físicament molt bé, ja conec a Velasco de fa anys i m’ha donat confiança, ara estem en fase d’adaptació però afrontem la pretemporada amb moltes ganes i molta il·lusió tot i que encara falten molts jugadors”, explica Esquerdinha. “Els amistosos ens serveixen per anar assimilant conceptes i comptem amb un equip molt competitiu perquè els jugadors del filial tenen un nivell molt alt i junts ens exigim mútuament el màxim”, diu el pivot brasiler.\nSobre Lozano, que ja s’entrena amb l’equip, Esquerdinha explica que el veu molt bé. “És un jugador diferencial i les sensacions que transmet als entrenaments són molt bones, una vegada més ens ha donat un exemple de superació a tots i estic convençut que tornarà a oferir la seva millor versió i ens ajudarà a assolir els objectius”, explica Esquerdinha sobre el capità.


Fins a on arriba el voluntariat universitari\nTotes les universitats públiques catalanes destinen recursos a les respectives oficines i fundacions de gestió de voluntariat i cooperació. Quina incidència tenen en l'estudiantat i en els beneficiaris?\nRecursos personals, materials i econòmics es destinen des de les universitats catalanes als departaments o entitats que en el sí de la universitat, gestionen els programes de volunariat, d'acció social i els projectes de cooperació per al desenvolupament. Per la seva magnitud de mobilització i nombre de projectes duts a terme, la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), la Universitat de Girona (UdG) i la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) són les més potents en aquest sentit.\nEl Centre de Cooperació per al Desenvolupament de la UPC és el més actiu i gran en l'àmbit de la cooperació internacional. El CCD de la UPC recolza i coopera amb 18 grups interns que treballen per incorporar la vessant social, col·laborativa i ecològica als diferents camps d'estudi de la universitat (arquitectura, agricultura, enginyeria, etc.). Des del CCD, a més, duen a terme formació, cogestionen el Programa Reutilitza, gestionen el concurs de fotografies Imatges del Sud, entre d'altres activitats de sensibilització.\nEl pes del CCD se l'enduen però els projectes presentats a les convocatòries d'ajuts econòmics. Prop de 115.000 euros són assignats a diferents projectes de cooperació per al desenvolupament a països del sud. El curs passat 41 projectes van rebre el finançament de la UPC. Iniciatives que sovint, a més, treballen pel seu compte per aconseguir els fonts necessaris per dur-los a terme, com és el cas dels projectes derivats de SUMA-UPC.\nEn aquesta línia la UAB no podia ser menys. L'àrea de Cooperació per al desenvolupament queda encabida en la Fundació Autònoma Solidària (FAS), que per un costat, gestiona l'anomenat Fons de Solidaritat, 120.000 euros el curs passat que la FAS va gestionar i assignar a 13 projectes de cooperació universitària a 12 països diferents.\nLa FAS, però, incorpora una altra vessant del voluntariat i l'activisme universitari, i és que paral·lelament a la gestió de projectes internacionals; coordina i du a terme programes de voluntariat social a l'entorn més proper al Campus. D'acord amb la Memòria 2012 – 2013, la FAS va comptar amb 262 persones voluntàries de manera permanent (no puntual), 320 estudiants van participar a les seves activitats i més de 2.000 van assistir a les formacions o activitats de sensibilització.\nA què es destinen les hores? El temps? I els recursos? La FAS compta amb 7 programes de voluntariat (monitoratge d'infants, sociosanitari, penitenciari, salut, mediambiental, sensibilització per a la cooperació i discapacitat). D'entre els 3 d'acció social directa, calculen que unes 3.000 persones es van poder beneficar de la tasca dels i les voluntàries.\nLa UdG compta també amb una àrea enorme de voluntariat i cooperació. D'acord amb la Memòria del curs passat, a nivell de cooperació internacional va tirar endavant 10 projectes a 10 països. La força de la UdG recau, però, en les accions voluntàries puntuals (i no permanents), amb les quals van arribar a comptar en tot el curs passat amb 1.370 estudiants voluntaris i voluntàries.\nA més del servei social per a les persones en l'àmbit més proper i llunyà, la FAS i les oficines de la UPC i la UdG donen feina a treballadors i becaris i la possibilitat de fer pràctiques curriculars i extracurriculars. La FAS, per la seva banda, es forma d'un equip de tècnics de 12 persones i 20 becaris. La UPC per la seva, compta amb 2 becaris, 3 tècnics i 1 coordinador. I la UdG funciona gràcies a 7 persones, entre PAS, personal d'administració, tècnic de projectes, docent de suport i becaris.\nvoluntariat, uab, udg, UPC, cooperació udg


Recés a la ciutat (I): Dijous sant: soledat sí, però soledat sonora - Blog de CJ\nNavega: Home » 2018 » March » 29 » Recés a la ciutat (I): Dijous sant: soledat sí, però soledat sonora\nRecés a la ciutat (I): Dijous sant: soledat sí, però soledat sonora\n29 March 2018 · per Josep Maria Rambla Blanch · a Espiritualitat, Teologia\nJosep M. Rambla Blanch. El dijous sant és un dia per meditar i contemplar la soledat de Jesús, i en ella, la soledat del món. La pintura de l’“Home vell en dol” de Vincent Van Gogh ens pot acompanyar tot aquest dia per apropar-nos al dolor callat i profund de moltes persones. Les línies següents volen inspirar aquesta contemplació:\nA. Immersos en la soledat\nSoledat de Jesús\nJesús es va sentir profundament “trist i abatut” (Mt 26,37) a l’hort de Getsemaní. Els evangelistes ho expressen posant en els seus llaves les frases: “Em moro de tristor” (Mt 26,38) i “La meva ànima està tristíssima, fins a morir” (Mc 14,34).\nAquest dolor no és simplement un dolor físic, o un pànic davant l’agressivitat dels claus. És més aviat un sentiment de fracàs absolut, on el sentit de la vida centrada en una missió s’endinsa en la foscor. El fracàs ve corroborat per la “somnolència” dels seus deixebles, incapaços d’acompanyar-lo perquè no entenen encara el seu mestre, i encara més per la traïció d’un dels seus companys: “Fins l’amic millor, en qui confiava, que menjava amb mi, compartint el meu pa, m’ha traït el primer” (Sl 41,10).\nInclús, l’Abbà, el Pare, que sempre l’ha acompanyat i que ha estat present en el seu cor tota la vida, ara sembla que no hi és, no es deixa sentir… Sí, “era de nit” i “la foscor em fa companyia”. En aquest moment, Jesús prega d’una manera diferent, amb clamor i llàgrimes, tot clamant al Pare. Jesús va cridar com la darrera expansió d’un cor desfet pel fracàs i el sofriment. La pregària té un llarg camí i costerut, perquè té el preu de la nostra entrega total, “la sang del cor” (Silvà del Mont Athos).\nSoledat del món\nLa soledat de Jesús és revelació i concentració de la soledat del món. Contemplem l’un en l’altre i l’altre en l’un. Podem contemplar Catalunya, Espanya… La soledat d’Àfrica… A Europa, s’ha creat un Secretariat de la Soledat. I una sèrie inacabable de soledats: emigrants, refugiats i persones excloses de tota mena. Vivim en una epidèmia de soledat… ¿I nosaltres? També podem recollir el clamor i llàgrimes de tanta soledat.\nB. Una soledat sonora\nPlenitud en la soledat\nLa soledat, com l’experiència mateixa del poble d’Israel en el desert, va ser també per a Jesús una oportunitat i per a nosaltres un lloc de revelació. L’autor de la Carta als Hebreus ho confirma: “I va ser escoltat…” (Hebr 5,7). Es pot anar a la soledat més extrema, a la fi del món com el salmista (S.139) i tenir l’experiència de què “allí hi ets tu, Senyor”.\nJesús abandonat al Pare i a la seva voluntat, desprès de si mateix i destrossat, experimenta el consol. “Se li va aparèixer un àngel del cel que el confortava” (Lc 22,43). De la pregària Jesús en sortí decidit, reconfortat, valent, fort: “Aixequeu-vos, anem” (Mc 14,42). En l’aparent abandó de Déu, Jesús es troba amb la tendresa de l’Abbà. D’aquesta manera la soledat de Jesús es va convertir en una “soledat sonora” (“que recrea y enamora” Cf. Sant Joan de la Creu).\nLes nostres soledats lluminoses\nConvido a meditar i contemplar les nostres soledats lluminoses, aquelles que troben el consol i l’acompanyament d’algú. Podem viure una soledat acompanyada en aquella oració i recés on, en el silenci i en l’allunyament físic de tothom i de tot, experimentem una profunda i forta comunió amb Déu, aquell que sempre hi és i ens acompanya. Es tracta d’aquella soledat poblada per l’anàmnesi (el record) de tantes persones que ens estimen…\nLa soledat radical de la condició humana\nLa soledat està intrínsecament lligada a la condició humana, perquè parteix de la consciència de la distància entre el jo i el tu, i entre el jo que sóc i el jo que estic cridat a ser. Naixem sols, ens decidim sols, morim sols. “¿No sents, cor meu, la soledat de les estrelles?… I tota vida és camí de soledat” (Màrius Torres). La soledat és, sens dubte, una possibilitat d’ésser… D’aquesta manera, podem abraçar positivament la soledat lliurement.\nLa soledat lliurement abraçada\nPodem abraçar la soledat lliurement com a vida i font de vida. La soledat irradia, si és acollida, pau i benestar. Soledat sonora, deia sant Joan de la Creu. La soledat segueix essent soledat, cert, però es transforma en “soledat sonora”, fecunda… Això, però, solament s’assoleix quan la meva soledat és acompanyada per algú o Algú.\nLa soledat que jo acompanyo\nPerò també hi ha soledats en les que jo hi entro com a com-passiu. Tot acompanyant hem sentit a la vegada soledat i també la plenitud. Acompanyant em sento acompanyat o acompanyada… D’aquesta manera la soledat esdevé possibilitador de relacions comunitàries auto-oblatives mútues, d’aquesta manera podem esdevenir àngels per als altres.\nÀngels de la soledat\nSi Jesús va sentir el consol dels àngels, ¿no serà que tots hem estat cridat a ser àngels enmig de l’epidèmia de la soledat?\nEtiquetes: Dijous sant, Jesús de Natzaret, Jueves Santo, oració, oración, recés a la ciutat, retiro en la ciudad, soledat\n← Ràtzia estatal a les ong que acullen sensepapers\nRecés a la ciutat (II): Divendres sant: un home de dolors engendradors de vida →


El visitant no pot perdre l'oportunitat de passejar pel nucli històric de la localitat i recórrer els seus carrers estrets i costeruts; provar les especialitats marineres, com el llagostí i les galeres, en un restaurant del centre, o viure l'espectacle de la subhasta del peix a la llotja al capvespre.\n- Seguir la ruta del litoral en bicicleta. Cap al sud, es descobreixen nius de metralladores i búnquers de la Guerra Civil.\n- Apropar-se a recollir petxines i gaudir de l'agresta platja urbana de la Marjal.\nLocalitat: Cases d'Alcanar, les\nEntitat de promoció: Turisme de les Cases d’Alcanar\nLes Cases d'Alcanar configura la línia de costa del municipi d'Alcanar. Situada a tocar del passeig marítim del nucli mariner, aquesta platja, el perfil de la qual gairebé es confon amb el de la platja del Marjal, presenta una fesomia diferenciada. És abundant en còdols i sorra fina i daurada i té un onatge moderadament crespat.\nEl clima és mediterrani amb influència marítima, encara que la presència de les serres de Montsià la suavitza. Els hiverns són molt suaus i poc humits. Les glaçades, escasses, es poden donar cap a l'interior (serres de Montsià). Els estius són calorosos amb temperatures elevades, endolcides per la marinada. Les pluges són poc abundants al territori, i és a la primavera i a la tardor quan hi ha més precipitacions.\nLa pesca segueix sent una de les principals activitats econòmiques de la zona. Els pescadors desenvolupen tres tipus de pesca: catúfols, d'arrossegament i de tremall.\nEls catúfols són un art artesanal de trampa per atrapar pops que troben en els recipients de ceràmica un bon amagatall i queden atrapats sense adonar-se'n. La tècnica d'arrossegament, d'altra banda, i tal i com n'indica el nom, consisteix en arrossegar una gran xarxa pel fons marí acumulant-ne peixos i crustacis que després venen a la llotja.\nFinalment, la tècnica del tremall és un altre art de pesca artesanal format per tres xarxes amb diferents tipus de malla que atrapen els peixos. Els tremalls es deixen al fons marí per la tarda i es recullen de matinada durant els mesos de maig i juny.\nAntigament el nucli girava al voltant d'una torre de defensa amb tres canons que controlava la costa pels possibles atacs pirates. Enderrocada durant la guerra contra Napoleó, la petita població marinera es va anar configurant a poc a poc en aquesta platja fins que es va construir una església dedicada a sant Pere.\nEs diferencia de la resta de ports pesquers catalans per la gran implicació dels propis mariners, ja que van ser ells mateixos qui en van finançar la construcció en contra de la prohibició que els havien marcat les autoritats per la proximitat d'altres ports veïns.\nLa platja de les Cases permet combinar el gaudi de l'entorn natural amb una variada oferta de lleure. D'una banda, el càmping del mateix nom, que disposa de restaurant, supermercat, zona de jocs per a infants i piscina, i, de l'altra, el port esportiu d'aquesta urbanització marinera, amb 129 amarratges per a embarcacions de vela.\nPerò, sens dubte, no pot falta una parada a la zona de pescadors, que encara conserva tota la seva personalitat, per degustar la seva gastronomia de suquets i peix fresc.


El 33% dels ciutadans reconeixen que el preu de l’habitatge és la seva preocupació principal - El Periòdic d'Andorra\nEl 33% dels ciutadans reconeixen que el preu de l’habitatge és la seva preocupació principal\nCreix nou punts en només sis mesos el percentatge de gent que assenyala l’accés a la vivenda com el màxim neguit\nPublicat el Divendres, 4 de gener de 2019 | 03:45 h\nVista general de diversos blocs d’habitatges a Escaldes-Engordany. | Maricel Blanch\nEl 33% dels ciutadans del Principat reconeixen que el preu de l’habitatge és el problema del país que més els preocupa, segons les dades obtingudes pel CRES en el segon Observatori sobre indicadors socials de 2018, corresponent al segon semestre de l’any passat. El director del CRES, Joan Micó, va assenyalar, a més, que si es comparen amb les dades obtingudes al primer Observatori de 2018, el neguit per aquest punt augmenta de manera «notable», fins a nou punts, ja que durant el primer semestre de l’any passat el preu de l’habitatge també va ser el principal problema per a un 24% dels enquestats. És a dir, l’augment en sis mesos ha estat de nou punts percentuals i és l’indicador que pateix una modificació més gran de totes les que controla l’Observatori cada sis mesos.\nEls salaris baixos, les prestacions socials i les pensions segueixen el preu de l’habitatge com els següents aspectes que més preocupen els habitants del país. Tots ells van ser assenyalats per al voltant del 15% dels 752 enquestats en aquest Observatori i aquestes preocupacions creixen més de dos punts cada una respecte a l’última onada de les estadístiques del CRES, feta pública l’estiu passat.\nEstudis i escala salarial\nEl director del CRES va recordar les diferències que s’aprecien en les respostes dels ciutadans segons el nivell d’estudis i l’escala salarial. En aquest sentit, va detallar com, per exemple, «la preocupació pels salaris baixos, que està íntimament relacionada amb la preocupació pels preus de l’habitatge és més freqüent entre els treballadors de l’hostaleria i la construcció». Micó va explicar que de totes les persones que van reconèixer que els neguiteja el salari, el 50% corresponien a aquests dos àmbits laborals.\nDe manera similar i, com sembla lògic, el 21% de les persones majors de 55 anys enquestades van assenyalar l’estat de les pensions com un dels principals problemes del país i en el cas dels jubilats que van ser entrevistats pel CRES, aquest va ser el principal neguit assenyalat en la majoria de les ocasions.\nA banda dels aspectes individuals que més preocupen a la ciutadania, el CRES també va presentar ahir algunes dades agrupades per àrea temàtica basades en la resposta de la ciutadania. Així, per exemple, s’observa que l’àrea temàtica que preocupa a la major part de la ciutadania és la que comprèn el preu de l’habitatge, els salaris i el nivell de vida, que neguiteja fins a un 40% dels enquestats i que observa un creixement de gairebé vuit punts comparat amb els mateixos conceptes examinats durant el primer semestre del 2018.\nLa política també preocupa\nPel que fa als aspectes individuals que més caldria millorar al país, el 14,4% dels ciutadans van respondre que la política és un d’aquests. Aquesta dada representa un empitjorament de la percepció respecte de la mateixa activitat durant el primer semestre de l’any passat, quan al voltant de l’11% de les persones el van assenyalar com a prioritat de millora.\nVal a dir, que els ciutadans han atorgat prop de deu punts percentuals més de preocupació a causa de la política en els últims dotze anys, ja que segons l’històric de dades del CRES, el 2006 només un 4% dels enquestats van assenyalar aquesta activitat com a punt negatiu del país.\nSegons les dades de l’Observatori fetes públiques ahir, els enquestats creuen que la política és un problema de país majoritàriament perquè no mira prou per al poble, seguit d’altres motius com la integració europea i les relacions internacionals o el vot dels residents.\nEl director del CRES també va avançar que com ja és habitual en els anys electorals, estan preparant l’enquesta per conèixer la intenció de vot dels andorrans. «El treball de camp el farem l’endemà de la formalització de les candidatures i esperem presentar els resultats abans que comenci la campanya electoral», va explicar Micó, qui també va revelar que esperen augmentar la mostra de l’enquesta i «fer-la arribar fins a les 800 persones, o en tot cas, assegurar les 600».\n«La dificultat d’aquesta enquesta és que no tindrem mostra representativa per a les llistes parroquials i ens haurem de centrar només en les generals. És inviable extrapolar les xifres amb prou qualitat de les parròquies petites», va explicar Micó. No obstant això, la mostra es triarà de manera proporcional als electors de la parròquia, va aclarir.


Pont d'Enseula: RELLEGINT 'TEMPESTA SECA'\nPosidó: No ha guanyat el valor, ans l'astúcia\nRecupero avui el poema 'Des del pont de llums', que forma part del llibre 'Teló de fons', una al·legoria de la condició humana ambientada en el teatre. Hi incorporo una composició visual pròpia i un podcast en la veu d'Andreu Sotorra.\nEm ve de gust explicar el sentit d'aquest poema. Els llamps sobtats de la tempesta seca podem manifestar-se de maneres impensades, no es poden preveure i no estem mai preparats per entomar-los. A la primera estrofa tot és cíclicament plàcid. A la segona, els llamps imprevistos ho modifiquen tot i, a la tercera, les conseqüències del daltabaix. El poema també és cíclic. Allò que nosaltres deixem a mig fer, d'altres ho reprendran.\nEl poema ha tingut un cert recorregut, des que el 2007 el poemari va guanyar el premi Àncora de Sant Feliu de Guíxols, i el vaig recitar a la festa de lliurament del premi (aleshores encara es feia festa literària i sopar). Doncs, bé, des d'aleshores, la segona estrofa va de bracet amb la pintura 'Finestra blava', de Fina Veciana. I el poema sencer es troba a la publicació digital 'Temps de penyora'.\nEtiquetes de comentaris: Art, Il·lustracions, podcast, Poesia, Tot comunicació


L'Aventura de Conèixer - La Claqueta: 'Projecte Escriure de cinema: Paisatges després de l'apocalipsi' | Guía BCN: agenda de actividades, directorios y cursos de Barcelona L'Aventura de Conèixer - La Claqueta: 'Projecte Escriure de cinema: Paisatges després de l'apocalipsi'\nESCRIURE DE CINEMA és un taller de crítica cinematogràfica. L´activitat posarà a l´abast dels participants pautes i claus per a la contextualització e interpretació de les obres, coneixement del llenguatge audiovisual, i creació escrita.\nEl tema triat per a aquesta primera edició del taller d´ESCRITURA DE CINEMA és «Utopia vs. Distopia. La mirada cinematogràfica sobre el futur»\nEl cinema ha tractat la utopia i la distopia de manera continuada, si bé després de la Segona Guerra Mundial, la mirada pessimista, distòpica, s´ha imposat amb assumptes com l´Holocaust nuclear, la superpoblació, la sobreexplotació dels recursos naturals o la bretxa entre rics i pobres.\nA la biblioteca Xavier Benguerel el taller es centrarà en «Paisatges després de l´apocalipsi». Les pel·lícules al voltant de les quals es treballarà aquest tema són les següents:\nLa carretera (John Hillcoat, 2008)\nA càrrec de: Antonio José Navarro (Barcelona, 1966). Crític i historiador cinematogràfic. Membre de l´AEHC (Associació Espanyola d´Historiadors de Cinema). Ha estat col·laborador habitual de les revistes especialitzades Dirigido por, Imágenes de actualidad, Time Out Barcelona, Nosferatu, Nocturno Cinema (Itàlia), Inland. Quaderni di Cinema (Itàlia), així com al suplement cultural d´El Periódico de Catalunya, Cine BCN i La Guía del Ocio (Barcelona).\nÉs professor convidat del Màster Universitari en Gestió i Comunicació Cultural de la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals de la Blanquerna-Universitat Ramon Llull (des de 2013), i al Màster Universitari en Ficció en Cine i Televisió de la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals de la Blanquerna-Universitat Ramon Llull (des de 2018). És docent de l´escola de cinema La casa del cine des de 2009.\nVa ser membre de comitè de selecció i programació del Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya-Sitges (període 2001-2002 i 2007-2011) i responsable del Departament de Publicacions, en què va coordinar una dotzena de llibres col·lectius on també va participar-hi com autor.\nÉs autor dels llibres Alien/Los inconquistables, nº 12 de la Col·lecció Programa Doble (Ed. Dirigido por S.L., 1995), El imperio del miedo (Ed. Valdemar, 2016), Choque de titanes. 50 películas fundamentales sobre la Guerra Fría (Editorial UOC, 2017) i Hollywood y la Guerra contra el Terror (Ediciones Cátedra, setembre 2021 –la publicació s´ha endarrerit com a conseqüència de la covid- 19). També és coautor del llibre/assaig Frankenstein. El mito de la vida artificial (Nuer Ediciones, 2000) i de l´assaig-biografia Bette Davis. Retrato de una loba (Babel Books, 2009).\nTaller organitzat per Gerència de Serveis de Biblioteques (Diputació de Barcelona) i La Casa del Cine amb la col·laboració de Biblioteques de Barcelona\nDijous de 12:00h a 14:00h Cal inscripció prèvia


La campanya de participació ciutadana “Repensem Mallorca” es presenta a Inca – Ajuntament d'Inca\nLa campanya de participació ciutadana “Repensem Mallorca” es presenta a Inca\nEl president del Consell Miquel Ensenyat, el vicepresident de Participació Ciutadana i Presidència Jesús Jurado, el conseller de Desenvolupament Local Joan Font, la consellera de Medi Ambient Sandra Espeja i el director insular de Participació Ciutadana Jaume Alzamora han presentat a Inca la campanya “Repensem Mallorca”. Els càrrecs del Consell s’han reunit amb l’equip de govern, encapçalat pel seu batle Virgilio Moreno. Posteriorment, va ser el torn de la trobada amb tot el consistori a la sala de plens. Els temes tractats entre les dues administracions foren la futura ronda nord, el Teatre Principal i el projecte d’un centre de bombers comarcal, entre d’altres.\nLa jornada acabà amb una reunió amb una trentena d’entitats i associacions inqueres al Centre Sociocultural, del qual la institució insular disposa a la capital del Raiguer. Les entitats feren propostes i plantejaren qüestions sobre dinamització comercial, artesania, patrimoni musical, solidaritat i esports.


La Sala Portal del Pardo acull l’exposició dels treballs de les Aules Artístiques i l’Escola Municipal d’Art Apel·les Fenosa - El Vendrell turístic\n28/05/2018 | Sense categoria\nContinuant la voluntat de programar una oferta el més variada possible de tallers de formació artística, l’Escola Municipal d’Art Apel·les Fenosa i les Aules artístiques municipals proposen tres exposicions on es mostren les obres dels alumnes d’aquest curs 2017/18.\nEl curs de l’Aula de Ceràmica, a càrrec de Camil·la Pérez Salvà, inclou tallers de creació amb el fang com a material d’expressió artística per a petits i grans. També permet als alumnes experimentar amb el fang amb l’ajuda d’altres materials com pintures, esmalts… Una mostra dels seus treballs es podran veure a partir d’aquest divendres 1 de juny a la Sala Portal del Pardo. L’exposició de les obres dels alumnes de l’Aula de Ceràmica s’inaugurarà a les 20h i es podrà visitar fins el 16 de juny.\nI l’Escola Municipal d’Art Apel·les Fenosa, a càrrec de Dolors Escoté i Joaquim Milà, especialitzada en la tècnica artística del dibuix, la pintura i l’esmalt, és un espai d’aprenentatge continu i progressiu, que vetlla perquè siguin respectades les capacitats i les necessitats de cadascú a través de l’atenció individualitzada. La mostra inclou els treballs del projecte interdisciplinari de plàstica a les escoles, amb la participació dels centres educatius públics Àngels Garriga, Teresina Martorell i Garbí. L’exposició dels treballs dels alumnes de l’Escola Municipal d’Art Apel·les Fenosa s’inaugurarà el dia 20 de juny, a les 18h, a la Sala del Portal del Pardo i es podrà visitar fins el 7 de juliol.