Estranys en un tren - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAquest article tracta sobre la pel·lícula d'Alfred Hitchcock. Si cerqueu la novel·la de Patricia Highsmith, vegeu «Estranys en un tren (novel·la)».\n(no surt als crèdits)\nConnecticut i Nova York\nEstranys en un tren i Once You Kiss a Stranger\ncinema negre, pel·lícula de misteri, thriller psicològic, cinema policíac de suspens, pel·lícula basada en una novel·la, thriller i drama\nEstranys en un tren (títol original en anglès Strangers on a Train) és una pel·lícula estatunidenca de 1951 dirigida per Alfred Hitchcock. Va ser nominada a l'Oscar a la millor fotografia en blanc i negre per Robert Burks. Es basa en la novel·la homònima de Patricia Highsmith, text que en un principi va ser adaptat per l'escriptor Raymond Chandler.\nEl tennista Guy Haines es topa en un viatge amb tren amb Bruno Antony. Aquest -que li coneix força detalls de la vida gràcies a la premsa- li proposa un peculiar pacte: fer cadascú un assassinat que els convé, però intercanviant-se les víctimes amb la intenció de garantir-se recíprocament la impunitat. Si Guy mata el pare de Bruno (que, segons ell, li fa la guitza constantment), Bruno ha de matar la dona de Guy (que li nega el divorci que ell desija per casar-se amb una altra). D'aquesta manera podran resoldre els respectius problemes: Guy es desempallegarà de la seva dona i Bruno podrà heretar de son pare una gran fortuna i fer-la seva sense impediments.\nRobert Walker: Bruno Antony\nLeo G. Carroll: senador Morton\nKasey Rogers: Miriam Joyce Haines\nMarion Lorne: Sra. Antony\nJonathan Hale: Sr. Antony\nHoward St. John: capità de policia Turley\nJohn Brown: professor Collins\nNorma Varden: Sra. Cunningham\nRobert Gist: detectiu Leslie Hennessey\nRobert Walker en una escena de la pel·lícula\nEl cameo de Hitchcock és en el minut 10: és l'home que puja al tren amb un contrabaix.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Estranys en un tren\nFitxa de la pel·lícula a AlohaCriticón (castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Estranys_en_un_tren&oldid=26593405»\nPel·lícules dels Estats Units del 1951\nPel·lícules basades en novel·les de Patricia Highsmith\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 març 2021 a les 19:10.


Pantaleoni: “Silicon Valley no és per a tothom”\nPablo Pantaleoni, CEO i cofundador de Medtep, és segons Forbes un dels 30 joves menors de 30 anys en disposició de canviar el món des de l'àmbit del digital healthcare\nPau Garcia Fuster 30.07.2016 05:30 h.\nPablo Pantaleoni and Medtep are revolutionising digital healthcare\nL'any 2011 Pablo Pantaleoni (@PabloPanta) i el seu soci, Jacob Suñol, van crear Medtep amb la voluntat de fer més fàcil la relació entre metges i pacients gràcies a la tecnologia i el món digital. Cinc anys més tard, l'empresa ja té la seu social a Silicon Valley i una oficina a Mèxic, tot i que la seu més gran la mantenen a Barcelona amb 24 treballadors. "Esperem acabar l'any amb més de 40 persones", explica Pantaleoni a VIA Empresa aprofitant una de les seves visites a la capital catalana.\nEl nom de Pablo Pantaleoni va ressonar amb força tot just començat el 2016, quan la revista Forbes el va incloure en la llista 30 under 30 en l'àmbit de Healthcare. És a dir, que és un dels joves que "estan canviant les regles de joc al món". Amb modèstia, assegura que tot i que hi aparegui el seu nom aquest és un reconeixement a tot l'equip, remarcant especialment la tasca del seu soci. Medtep ha tancat contractes internacionals amb grans empreses com Boehringer Ingelheim o Axa; i a Catalunya ofereix les seves eines a l'Hospital del Mar o l'Hospital Clínic.\nLa teva presència a la llista de 30 under 30 de Forbes us ha donat molta visibilitat. Com va anar?\nÉs una història curiosa. Em va arribar un correu dient que algú havia donat el meu nom per optar a estar nominat a entrar en aquesta llista. La veritat és que pensava que era spam i no vaig respondre. Una setmana més tard vaig rebre un altre correu dient que quedaven quatre dies per aplicar i la informació que feia falta. Aleshores ens vam posar contrarellotge a completar les dades i al cap de dues o tres setmanes ens van dir que estàvem nominats a entrar a la llista. Em van dir que si estava a la llista m'ho dirien l'última setmana de l'any. I jo ni n'estava pendent perquè hi havia 15.000 nominats amb gent molt bona. L'última setmana de l'any no vaig rebre cap correu i ja no hi pensava, però el 4 de gener sí que el vaig rebre i m'ho vaig haver de llegir tres cops. La veritat és que ens ha ajudat molt, i tot i que aparegui el meu nom, això és un reconeixement a tota l'empresa i a tot l'equip.\nNo saps qui va ser el que et va proposar?\nSí, va ser el president d'Startup Health. Ell està ben connectat i va donar alguns noms d'emprenedors dels que estem en el seu programa. Però això ho vaig saber més tard. La realitat és que als Estats Units té molt prestigi aquesta llista. Jo tampoc no ho vaig comprendre fins més tard, parlant amb gent i veient qui escull els membres de la llista.\nEn què es tradueix a la pràctica formar-ne part?\nHi ha molts esdeveniments, ja siguin relacionats amb Forbes o no. Hem anat a Israel i a l'octubre hi ha un esdeveniment increïble a Boston. Però no només això. Et dóna peu a connectar amb gent molt interessant i t'obre un network en un entorn que normalment és molt tancat. El valor que t'aporta és incalculable, m'estimo més això que alguna aportació econòmica, ens ha obert moltes portes.\nHeu traslladat la seu social de la companyia a Silicon Valley. Com va ser el moment de decidir fer aquest moviment?\nEns van convidar a algunes conferències als Estats Units i quan ets allà veus el que vol dir l'alineació entre mercat i producte. El mercat allà va més ràpid per diverses raons, i no només per un tema econòmic. Tot el que va obrir l'Obamacare ha generat moltes oportunitats i quasi el 80% del mercat de digital health, que és on som nosaltres, està als Estats Units. Som allà per estar molt pendents de cap a on va el mercat i la innovació. Tot plegat tenint en compte que som catalans, que la majoria de l'equip és a Barcelona i que tenim moltes operacions aquí i a altres parts d'Europa.\nAixí doncs, la decisió d'anar o no a Silicon Valley depèn del sector on operis?\nMolts emprenedors em pregunten si han d'anar a Silicon Valley. Però alerta, Silicon Valley no és per a tothom. En el nostre cas sabíem que havíem d'anar als Estats Units però vam estar dubtant entre Boston, Nova York i San Francisco; i al final vam acabar aquí. Però Silicon Valley no és per a tothom. És un entorn súper competitiu i és molt car. Has d'estar preparat i saber el que fas. Crec que aquest equilibri entre tenir bona part de l'equip a Barcelona i també ser a Silicon Valley de moment és una decisió encertada per a nosaltres.\nTambé heu entrat a l'acceleradora Startup Health, a Nova York. Com hi vau arribar?\nEs defineixen com acceleradora, tot i que a mi no m'agrada gaire aquesta paraula. Són més un programa. Una acceleració té un principi i un final, però ells tenen un principi i no un final. És un grup d'empreses 100% de digital health. A nosaltres ens va anar molt bé perquè el mercat nord-americà és molt diferent del d'aquí, no el coneixíem. Formar part d'Startup Health ens va fer aquest canvi de xip, ens van ajudar a canviar la comunicació, posicionar-nos al mercat, ens van donar contactes amb clients i amb inversors... Ells s'han centrat molt en digital health i va ser una experiència increïble. Tot i que en realitat no hi vam estar físicament perquè són a Nova York. Però cada cop que hi vaig els visito.\nL'última ronda de finançament que va tancar Medtep va ser de dos milions de dòlars. Quin tipus d'inversors buscàveu?\nBusquem gent en contacte amb el sector sanitari, que ens pugui aportar know-how i que creu en el que fem. Crec que sovint una de les causes de la caiguda de les startups és que no hi ha un alineament entre els interessos dels inversors i dels emprenedors. En el nostre cas anem tots a una.\nHagués estat possible obtenir una injecció tan gran de capital si no haguéssiu fet el salt a Silicon Valley?\nVam tancar la ronda el juny passat i crec que sí, que la podríem haver tancat igualment. És veritat que ser a Silicon Valley ens fa estar en un mercat més exigent, on pots créixer més ràpid si ho fas bé però necessites més finançament. Però hem tingut inversors americans, mexicans, catalans i de Madrid. Vam estar negociant just abans d'aterrar als Estats Units, per tant crec que sí que l'hauríem tancat igualment.\nEl cert és que és poc habitual veure aquestes xifres en rondes de companyies catalanes...\nHo sé, no podem negar que el fet de ser a Silicon Valley i tenir-hi tracció et posiciona favorablement de cara als inversors. Però també estem veient startups catalanes que cada cop aixequen més diners aquí. Hem vist vendes, fusions... Això és el que necessita l'ecosistema català. Aquests moviments, sobretot quan es veuen casos d'èxit, permeten que els inversors vegin que això és possible. Silicon Valley és el que és pel moviment de fusions i adquisicions que hi ha.\nAmb la teva experiència ja pots comparar l'ambient de Silicon Valley amb el de Barcelona. Com veus l'ecosistema emprenedor a Catalunya?\nLa veritat és que estic entusiasmat. Quan vam començar fa cinc anys l'ecosistema no estava tan madur com ara. Encara li falta molt, però cada cop veiem més empreses grans, rondes de finançament més importants, vendes com les de Privalia... Està creixent molt i, sobretot, l'està enriquint la col·laboració entre diferents empreses. No hi ha una altra manera de créixer, i iniciatives com la del Pier 01 al Palau de Mar afavoreixen aquesta connexió entre les diferents empreses, inversors, etc. Això és el que veig a Silicon Valley. Quan vam fer pública l'última ronda de finançament, una empresa del nostre sector ens va felicitar al seu web. Això aquí era impensable però estem canviant poc a poc aquesta mentalitat, que és la forma de créixer.\nQuè falta per tenir una empenta definitiva?\nAquesta cultura de sinergies. Crec que aquí l'emprenedor l'aprèn al llarg del temps. Si veus una altra startup que vol competir en el teu espai i estàs més pendent d'ella que de la teva empresa, malament. Els nord-americans, el que fan molt bé, és que tant se'ls en dóna el que fan els altres. Es focalitzen en la seva feina i arriben més lluny. Ens falta aquesta cultura i canviar la concepció sobre l'aversió al risc. Una startup té molt de risc! Jo també vinc de família de la indústria tèxtil, del creixement orgànic... però si tens un producte escalable amb el mercat definit, vés a per totes!\nL'any 2012 deies que a Medtep volíeu ser "el LinkedIn de la salut". Encara ho creus?\nNosaltres vam començar com una història clínica compartida. El pare de l'altre cofundador, que és metge, tenia un problema per conèixer els antecedents del pacient, i aportant-hi una solució per això feia la comparació amb el LinkedIn de la salut. Era una manera fàcil d'entendre que es tractava d'un lloc on tenir tota la informació mèdica personal a l'abast. Avui seguim tenint aquestes funcionalitats, que són molt útils i els usuaris les utilitzen; però vam començar a evolucionar al veure com creixia tot l'ecosistema dels petits devices, les apps, i que ja sabem quant i per on corren tots els nostres amics. La gent cada cop s'està registrant més i els metges quan prescriuen un seguiment parlen d'hàbits de vida, d'exercicis, dietes, etc. No saben què fan els pacients entre visites. Així doncs, per què no contactar tota aquesta informació que ja està disponible amb les prescripcions dels metges? Vam veure que la gran necessitat era aquí i hi vam estendre el negoci. Avui el nostre core business ja és aquí i no tant amb la història clínica. De fet, avui estem integrats amb el sistema sanitari de Catalunya, però nosaltres oferim els nostres plans de seguiment. Per tant, sí que som un LinkedIn de la salut, però hem obert més el ventall!\nSou un exemple de com han d'evolucionar les companyies de la mà del mercat?\nAixò és el més important. Quan emprens has de tenir una ment oberta, perquè el mercat és molt canviant, sobretot quan està en ple creixement. Ofereix moltes oportunitats, però també molts reptes. L'educació i la salut en són bons exemples. Has d'estar al dia de tot i avui estem fent això. Tot i que crec que estem ben posicionats, no sé què farem d'aquí cinc o deu anys.\nQueda alguna cosa a l'empresa del que deia el primer pla de negoci que vau elaborar?\nÉs molt diferent! Però crec que això és bo. Si no fos diferent significaria que no ens adaptem al mercat. Recordant el primer pla d'empresa anàvem més a petites clíniques, vam començar per odontologia... Ens va anar força bé, però ens hem anat adaptant al mercat i ha acabat sent molt diferent.\nÉs complicat en el dia a dia gestionar aquest canvi constant?\nAl final no és tant canviar com anar adaptant el que tens. No crec que sigui complicat, sinó que és un tema de mentalitat. Tenim un equip magnífic que està obert a tots els canvis, i l'important és que el teu producte i el mercat vagin de la mà. Has d'estar atent al mercat i de vegades has de prendre decisions que no són fàcils. Si el mercat va cap a una banda, encara que ara et vagi molt bé el que fas ja has d'anar tirant cap allà. Si no, en el moment que el mercat arribi a aquest nou espai, fer el salt serà molt més complicat.\nMedtep treballa en un sector, el de la salut, on sovint és un tabú dir que s'hi fa negoci. Com ho viviu?\nLa salut és primordial per a qualsevol persona. Al cap i a la fi, si no tenim metges ni serveis per oferir al pacient, és complicat. Que fem negoci? Nosaltres vam fundar Medtep per ajudar els pacients a millorar la seva qualitat de vida i aportar un seguiment millor de la seva malaltia. Nosaltres anem a dormir molt tranquils i molt contents cada dia perquè tenim molts testimonis de gent que ens diu que aquestes eines li han canviat la vida. Tenen un control total de la seva malaltia, no han d'estar pendents de tantes coses, no tenen episodis de crisis... Lògicament, tothom s'ha de guanyar la vida i nosaltres tenim un model de negoci molt transparent i crec que ens guanyem la vida de forma molt honesta. I sempre respectant la privacitat del pacient, és el principal usuari de la nostra eina i tenint en compte el rol clau que exerceix el metge en l'ecosistema sanitari.


Text de l'Evangeli (Lc 2,41-52): (...) Quan Ell tenia dotze anys, van pujar [a Jerusalem] a celebrar la festa, tal com era costum. Acabats els dies de la celebració, quan se'n tornaven, el noi es quedà a Jerusalem sense que els seus pares se n'adonessin (...). Al cap de tres dies el van trobar al temple (...). En veure'l allà, els seus pares van quedar sorpresos, i la seva mare li digué: «Fill meu, per què t'has portat així amb nosaltres? El teu pare i jo et buscàvem amb ànsia».\nEll els respongué: «Per què em buscàveu? No sabíeu que jo havia d'estar a casa del meu Pare?». Però ells no comprengueren aquesta resposta. Després baixà amb ells a Natzaret i els era obedient. La seva mare conservava tot això en el seu cor. Jesús es feia gran, avançava en enteniment i tenia el favor de Déu i dels homes.\nAvui és important el que diu Lluc sobre com Jesús creixia no solament en edat, sinó també en saviesa. Amb la resposta del nen als seus dotze anys ha quedat clar, d'una banda, que Ell coneix el pare —Déu— des de dins: com Fill, Ell viu en un "tu a tu" amb el Pare. Està en la seva presència. El veu. Joan diu que Ell és l'unigènit, "que és al si del Pare", i que per això el pot revelar.\nPerò, d'altra banda, també és cert que la seva saviesa creix. En quant home, no viu en una abstracta omnisciència, sinó que està arrelat en una història concreta, en un lloc i en un temps, en les diferents fases de la vida humana. Així es demostra aquí de manera molt clara que Ell ha pensat i ha aprés d'una manera humana.\n—Bo i romanent el misteri, en aquesta narració es manifesta concretament que Jesucrist és vertader home i vertader Déu, tal com ho formula la fe de l'Església.


Si gaudeixes d'una connexió a Internet, agrairàs haver encès avui el PC, i haver trobat i descarregat gratis TCP Optimizer. Es tracta d'un programa la utilitat, com bé indica el seu nom, és optimitzar la teva connexió a Internet.\nTCP Optimizer no necessita instal.lació, simplement has de descarregar-lo i executar-lo. És molt senzill, i es troba a l'abast de qualsevol usuari: el programa analitza els paràmetres TCP i IP del teu Registre de Windows, testeja la seva latència, i troba el millor valor per MaxMTU.\nTCP Optimizer es recolza en algorismes avançats i tot i que està dissenyat per optimitzar les connexions de banda ampla, pot ser útil per a l'optimització de qualsevol tipus de connexió a Internet.\nTCP Optimizer 3.0.8 Descargas Relacionadas Con


METABOLISME DELS LÍPIDS  | Bioquímica (UB) | Unybook\nMETABOLISME DELS LÍPIDS (2016)\nBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\tMETABOLISME DELS LÍPIDS RUTES METABÒLIQUES DE LÍPIDS 1.\nSíntesi dels àcids grassos.\nLipogènesi: síntesi dels triacilglicerols.\nLipòlisi: degradació dels triacilglicerols.\nBeta-oxidació dels àcids grassos.\nCetogènesi: síntesi de cossos cetònics.\nCONCEPTES EXPLICATS PRÈVIAMENT • • • Els àcids grassos, a diferència de les hexoses, tenen més capacitat reductora i ens aporten molta més energia( l’àcid gras té molts més carbonis).\nDos grups de lípids: lípids saponificables i lípids insaponificables. Dels lípids saponificables veurem com es forma un glicerofosfolípid i un esfingolípid( tipus de fosfolípids). Per altre banda, veurem també la formació lípids insaponificables com ara el colesterol a partir d’isoprens.\nSaber la diferència entre Acil-CoA i Acetil-CoA.\nAcil-CoAà Coenzim A que mitjançant un enllaç tio ester s’uneix a una cadena de 10-20 C.\nAcetil-CoAà Coenzim A que mitjançant un enllaç tio ester s’uneix a l’inici d’un àcid gras de dos àtoms de carboni.\n1. SÍNTESI D’ÀCIDS GRASSOS(AG) Característiques: •La síntesi d’àcids grassos succeeix al citosol de casi tots els teixits animals però especialment en hepatòcits i adipòcits, a partir d’excedents de glucosa i aminoàcids.\n•El palmitat/ palmític, àcid gras saturat de 16C és el precursor de la resta d’AG( menys els AG essencials) per elongació o per desaturació (procés d'oxidación que comporta la introducció de dobles enllaços).\n•Font de C: acetil-CoA( estructura de 2 C).\n•Font reductora: NADPH( que s’origina a la via de les pentoses fosfat). Aquest és útil per a què nosaltres sintetitzem nou àcid gras.\n•Sistema multi enzimàtic efector: Àcid gras sintasa.\n•L’enzim limitant de la velocitat de la ruta és el AcetilCoA carboxilasa.\n•Elongació pot passar a la cara citosòlica del REL i a la mitocòndria. Mentre que la desaturació ocorre solament al REL.\n•Els mamífers no podem sintetitzar alguns àcids grassos (essencials). Però sí que podem modificar-los per elongació i desaturació (p.ex .: àcid araquidònic i eicosanoides).\n1\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\tExisteix un problema que el metabolisme ha d’afrontar per tal de formar àcids grassos: A la part dreta d’aquesta imatge tenim l’interior del mitocondri i a la part esquerre el citosol/citoplasma. L’AG es sintetitza a partir de l’acetil-CoA però hi ha un problema important, la membrana del mitocondri NO és permeable a l’acetil-CoA. Com la síntesi de dels AG es produeix al citosol, aquest acetil-CoA hauria de sortir de la cèl·lula. Aquest procés es realitza gràcies a un sistema de ‘’llançament’’.\nAquest sistema comença quan el piruvat entra dins el mitocondri i dóna lloc a acetil-CoA, el qual entra dins el Cicle de Krebs. Mitjançant aquest cicle el piruvat es transforma en citrat, el qual SI que és permeable per a la membrana. [ Ni l’acetil-CoA ni l’oxalacetat podran sortir fora del mitocondri]. Aquest fet és el causant de que els humans i animals no puguem obtenir glucosa a partir d’AG. Les plantes si que ho poden fer. ***( Això seria pregunta d’examen).\nUn cop el citrat surt del mitocondri, es produieix una descondensació de l’oxalacetat i l’acetilCoA( despesa energètica). A l’acetil-CoA comença la síntesi de l’AG. L’enzim que controla la velocitat de la reacció és l’acetil-CoA carboxilasa, que es transformarà en malonilCoA(incorporació d’un carboni) per formar palmitat. Com veiem es produeix una carboxil·lació perquè s’introdueix un C per a formar el malonil-CoA.\nHem de recordar que una de les proteïnes que participa en les carboxilacions/descarboxilacons és la vitamina biotina=VITAMINA H.\n2\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\tREGULACIÓ DE SÍNTESI D’ÀCIDS GRASSOS L’acetil-CoA carboxilasa té dues activitats: - Una primera activitat de biotina carboxilasa, de manera que qui incorpora el CO2 és la biotina. Aquest procés requereix energia.\nUna segona activitat que no requereix energia és l’acció del carboxil transferasa el qual transferirà el CO2 per a formar malonil-CoA.\nAquesta via està regulada per: à Control hormonal En fase absortiva l’organisme guarda part del que hem ingerit per a sintetitzar AG.\nLa insulina treballa en fase absortiva i el glucagó en fase de dejú. Hem de recordar que el glucagó inactiva la síntesi d’AG i, per tant, inactiva l’activitat de l’acetil-CoA carboxilasa. Per contra, l’insulina l’activa.\nà Control al·lostèric Si hi ha AG presents, aleshores no fa falta que se’n sintetitzin més. Com a conseqüència aquest acil-CoA serà un inactivador de l’acetil-CoA carboxilasa.\nEl citrat(del cicle de Krebs) el qual es sintetitza en fase absortiva, estimularà que aquesta ruta s’activi.\nCOMPLEX ÀCID GRAS SINTASA(FAS-1) Ens situem a la fase en què l’acetil-CoA es transforma a malonil-CoA per tal de sintetitzar palmític. Per començar hem de saber que només hi ha UN enzim que participa en la síntesi d’AGà l’A.G sintasa. Aquest és un enzim peculiar perquè presenta set dominis diferents que catalitzaran una reacció dins aquesta síntesi de palmític. Una altre peculiaritat és que treballa acoblat a un altre enzim igual.\n3\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\tUna de les peculiaritats d’aquest AG és que té en dos dels seus dominis té dos grups sulfhidrils: - KR (cys central): 3-cetoacil-ACP reductasa (o sintasa).\n- ACP (cys perifèrica): proteïna transportadora de acils.\nEn definitiva són com dos braços que agafaran dos AG i els mouran d’un lloc a un altre dins l’enzim, per tal de dur a terme tota aquesta reacció.\n[ No fa falta que ens sapiguem tots els metabòlits. Únicament entendre com funciona aquesta ruta: A la ruta entre un acetil-CoA( color lila). Posteriorment i gràcies a l’enllaçament amb aquests grups sulfhidrils, entrarà el malonil-CoA. L’objectiu final és que el malonil es condensi amb aquest acetil CoA ( això és el què passa a tota la reacció).\nPassos: 1. Transferència d’un residu acetil a la cisteïna perifèrica del la AG sintasa.\n2. Transferència d’un residu malonil a un altre grup de la AG sintasa.\n3. Condensació dels dos grups i descarboxilació.\n4. Reducció, deshidratació( es perd H+) i nova reducció de la cadena creixent amb NADPH.\n5. Transferència del residu acil allargat a la cisteïna perifèrica i torna a començar un altre cicle d’allargament del AG.\nLa part blava ve del malonil i la part lila de l’acetil-CoA.\n4\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\tAquesta ruta ha d’anar fent cicles fins a arribar palmitat( 16C).\nBALANÇ DE LA SÍNTESI D’ÀCIDS GRASSOS 2. LIPOGÈNESI: Formació dels triacilglicèrids.\n• • • • Succeeix principalment a hepatòcits i adipòcits.\nEls TAG sintetitzats als hepatòcits s’alliberen en forma de VLDL (es descarreguen al seu pas pels capil·lars del teixit adipós, per acció de la lipoproteïna lipasa).\nEs produeixen per tres acilacions seqüencials de DHAP o G3-P, ja sigui per àcids grassos endògens o de la dieta.\nDHAP(dihidroxiacetona fosfat) i G3-P(glicerol-3-fosfat) són metabòlits que augmenten en les dietes riques en carbohidrats.\nTenim dues vies, la de la dihidroxiacetona-3-fosfat que té lloc als adipòcits i la del glicerol que té lloc al fetge, ronyó, intestí i glándula mamària. Aquestes dues vies convergiran per a formar un compost intermediarià Glicerol-3-fosfat.\n[ Vigilar no confondre el gliceraldehid-3-fosfat amb el glicerol-3-fosfat.] 5\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\t• A aquesta imatge tenim un glicerol i la principal idea és que a les (R’) i al últim O2 s’uneixi un AG. Aquest procés es produirà gràcies a un enzim anomenatà Acil transferasa ( enzim que transfereix un grup ‘’acil’’).\n[ Acil= AG] • L’àcid fosfatídic només té dos AG. Ens queda per incorporar-ne un altre.\nA partir de l’àcid fosfatídic tindrem TAG o fosfoglicèrids.\n• El grup fosfat de l’àcid fosfatídic s’ha de trencar gràcies a una fosfatasa. Un cop trencat, ja tindrem la molècula en una situació idònia per a que l’acil transferasa pugui incorporar el tercer AG. Finalment ja tindrem el triacilglicèrid format.\nSÍNTESI DE FOSFOGLICÈRIDS( absent en eritròcits) La síntesi de fosfoglicèrids parteix de l’àcid fosfatídic( molècula comú de les la síntesi de triglicèrids i fosfoglicèrids). Han d’incorporar la seva part polar ja que ara tenen dos estructures apolars( dos AG).\nTenim dues estratègies per a que es formin els fosfoglicèrids, ara bé, aquestes estratègies necessiten una activació ( unió d’una molècula que pugui donar energia addicional per a que es duguin a terme els enllaços). Això sempre sol estar associat a nucleòtids( ATP, GTP, CTP...).\n- Estratègia 1: El CTP s’unirà a la part polar, la qual ens aportarà energia per a que sintetitzem el glicerolfosfolípid. Les parts polars són la colina, etanolamina o serina.\nEstratègia 2: Té lloc exclusivament als alcohols que formen part dels fosfoglicèrids com ara el linositol, glicerol o cardiolipina. Quan tenim aquest alcohol, el què s’activa primer és l’àcid fosfatídic. Gràcies a aquesta unió després s’uniran els grups polars.\n6\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\t3. LIPÒLISI: DEGRADACIÓ O DESESTERIFICACIÓ DELS TRIACILGLICEROLS.\n• • • • • • Es produirà si tenim acumulació de triacilglicerols en el teixit adipós.\nAquest procés tindrà lloc en condicions de dejú o exercici.\nEl control de la lipòlisi és hormonal ( insulina, glucagó, adrenalina…).\nQuan tinguem una senyal de lipòlisi, els AG sortiran de l’adipòcit i aniran al torrent sanguini.\nNormalment s’associaran a l’albúmina i passaran als diferents teixits gràcies a receptors específics.\nL’AG no pot passar a través de la membrana perquè són molècules fe gran mida i perquè la membrana és lipòfila.\nUn cop l’AG es troba dins la cèl·lula, aquest s’haurà d’oxidar per a que obtinguem energia.\nEl glicerol també sortirà al torrent sanguini i es metabolitzarà al fetge per passar a formar part de la via de la gluconeogènesi o glucòlisi.\nLa glucosa és necessària per al SNC i per als eritròcits. En condicions de dejú, es necessita mantenir l glucèmia, sobretot en el cas dels eritròcits per tal de mantenir l’energia.\nAls adipòcits hi ha una lipasa especial: TAG.\n• Un home de 70 kg té uns 11kg de TAG en el teixit adipós, subcutani, intraperitoneal i intermuscular que representen una reserva energètica de aprox. 100.000 Kcal.\n(100.000 kcal equivalen a mantenir 100.000 bombetes de 100w enceses durant 23 h).\n• La hipoglucèmia, l’activitat física intensa il’estrès físic i psíquic → ↑ glucagó i adrenalina → ↑ lipòlisi.\n• Dejuni llarg→↑ ACTH, GH, tiroxina → ↑ lipòlisi.\n• Hormones lipolítiques→ ↑ activitat de la TAG lipasa o lipasa sensible a hormones, reguladora de la ruta→ ↑ hidròlisi ialliberament de TAG → ↑ AG lliures i glicerol.\n• AG lliures circulen units a l’albúmina plasmàtica.\nTAG=HSLà Lipasa regulada a nivell hormonal.\n7\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\tREGULACIÓ HORMONAL DE LA LIPÒLISI L’ACTH i TSH tenen una regulació a llarg termini, en canvi, el glucagó no.\nLIPÒLISI I DESTÍ DELS PRODUCTES 8\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\t4. BETA OXIDACIÓ D’AG: Es produeix principalment al mitocondri.\n- Ruta metabòlica que té lloc per a degradar progressivament els AG i obtenir així energia.\nAquest procés té lloc a la matriu mitocondrial i als peroxisomes de quasi tots els teixits en condicions de dejú prolongat.\nConsta de quatre reaccions.\nA cada cicle de B-oxidació té lloc l’eliminació de 2 C des de l’extrem carboxil.\nProductes: Acetil-CoA, NADPH i NADH+H+.\nLa degradació dels AG consta de 3 fases/ passos: 1) Activació dels AGà S’ha d’activar l’AG abans de catbolitzar-lo.\n• • Activació amb ATP i actuació de l’acil-CoA sintetasa.\nA tot aquest procés hi ha molta despesa energètica.\n2) Transport de l’AG a la matriu mitocondrial gràcies a L-carnitina.\n9\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\t• • • Tenim ja l’AG unit al coenzim A però aquest no pot entrar al mitocondri. Necessitem un sistema de transportadors per a que l’AG es pugui oxidar dins la matriu mitocondrial.\nUn cop l’AG està unit al coenzim A, la carnitinapalmitoli s’encarregarà de que el braç vermell de l’AG s’uneixi a un altre transportador. En aquest cas, la L- carnitina.\nAquesta L-carnitina ha de passar a la matriu del mitocondri gràcies a una translocasa i la carnitina acil transferasa II que eliminarà la L-carnitina i afegirà el coenzim A.\nLes\tmodificacions\ttindran\tlloc\tal\tsegon\tcarboni\tque\testà\ten\tcontacte\tamb\tel\tgrup\tcarboxil.\t10\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\t•Els AG pateixen successius cicles de betaoxidació a la matriu mitocondrial fins l’oxidació completa.\n•Cada cicle de β-oxidació consta de 4 reaccions successives: una oxidació, una hidratació, una oxidació i una tiòlisi que trenca un acetil-CoA de l’ àcid gras activat i proporciona 2 equivalents de reducció:1 NADH i 1 FADH2.\n•L’oxidació total de palmitil-CoA (C16:0) requereix 7 voltes de βoxidació i rendeix 106 ATP aprox. i més de 100 molècules d’aigua.\n•El regulador principal de la ruta és la relació NAD+/NADH: l’augment de NADH no consumit a la CRM → ↓ NAD+ → desaccelera la β-oxidació dels AG i el C. Krebs.\n•Existeixen altres rutes de degradació d'AG (carbonis senars i AG insaturats tipus cis).\n[ Només hem de saber les etapes, no els metabòlits].\nBALANÇ DE LA B-OXIDACIÓ 11\tBIOQUÍMICA|\t@mroca-terry\t5. CETOGÈNESI O SÍNTESI DELS COSOS CETÒNICS( falta per explicar a classe).\nBioquímica - Metabolisme dels lípids (2016) Apunte\nBioquímica - Metabolisme dels carbohidrats (2016) Apunte\nBioquímica - Autoevaluador metabolisme dels aminoácids i nucleicos (2017) Ejercicio\nBioquímica I - metabolisme dels carbohidrats (classe) (2015) Apunte


Les famílies vulnerables pateixen inseguretat alimentària i no poden fer front a despeses escolars\nL'Observatori de Vulnerabilitat de la Creu Roja a Catalunya d'enguany se centra en l'accés de la infància a l'alimentació saludable i mostra que els famílies vulnerables es troben en una situació preocupant.\nEl sistema educatiu de la consellera Rigau és immune als efectes de la pobresa\n17.03.2015 - 10:24\n“Hi ha dies que no he tingut per comprar el pa, i alguns cops he pogut recollir monedetes que tenia per casa, però ja les he gastat totes”, explica la Yamileth, mare soltera d’un noi de 12 anys a Santa Coloma de Gramenet. És una de les usuàries dels projectes de lluita contra la pobresa i l’exclusió social de Creu Roja, que aquest dimarts ha presentat una nova edició del seu Observatori de la Vulnerabilitat, aquest cop centrat en l’alimentació infantil. “Em van dir a l’escola que el nen necessitava ajuda, i jo li vaig dir a l’assistenta social que no sabia què fer, perquè no podia pagar-me un professor particular”, detalla.\nL’informe, basat en enquestes a persones usuàries dels seus serveis, mostra una important inseguretat alimentària entre les persones més vulnerables. La Creu Roja introdueix un concepte –el de seguretat alimentària– propi dels projectes de de cooperació al desenvolupament per parlar de la situació de les famílies vulnerables a casa nostra, i han trobat una situació preocupant.\nLa seguretat alimentària es defineix com “l’accés en tot moment a aliments suficients, agradables i saludables; és, per tant, una de les múltiples condicions necessàries perquè la població tingui una vida saludable”. Es mesura en relació a la disponibilitat d’aquests aliments en la societat, l’accés de la família a aquests, la seva utilització i l’estabilitat en el temps d’aquestes condicions.\nEl resultat és que el 21,7% de les famílies que acudeixen a Creu Roja pateix inseguretat alimentària severa i el 40,7% una inseguretat alimentària moderada, reduint la quantitat de menjar i amb adults que se salten àpats. En un 16,5% dels casos han viscut situacions en els últims tres mesos en què algun menor de la seva llar tenia gana i no va poder menjar per falta de diners.\nUna de les principals causes d’aquesta situació són els escassos ingressos de les famílies que recorren a Creu Roja. La Yamileth és assistent geriàtrica i guanya al voltant de 300 euros al mes cuidant una senyora. “Quan va marxar el meu ex em va deixar un pis d’hipoteca amb tres habitacions, i ara hi vivim amb el meu germà, la seva esposa i el seu nen de dos anys”, explica. Són cinc a casa amb dues hipoteques, perquè el germà encara ha de pagar el pis a on vivia. “El pare del meu fill em donava alguna cosa, però ara no té diners ni per viure ell”, diu la Yamileth.\nLa meitat dels usuaris enquestats per Creu Roja són famílies que ingressen menys de 500 euros al mes, com la Yamileth i el seu fill. El 12% no té cap tipus d’ingrés. En aquesta situació el 32% dels enquestats gasta menys de 200 euros al mes en la compra d’aliments: l’estudi remarca, però, que “segons l’Agència Catalana de Salut Pública, la despesa per dur a terme una alimentació saludable per a una família de dos adults i dos infants, està entre els 520 i els 600 euros mensuals”. Davant aquesta necessitat, la meitat de les persones enquestades asseguren que la seva principal font d’alimentació prové de donacions d’entitats o ajudes de familiars i amics.\nPer a aquestes situacions, Creu Roja va publicar fa unes setmanes un receptari que servís a les famílies de “guia per a preparar àpats saludables i econòmics”. Uns àpats que segons els càlculs de l’entitat costarien al voltant d’un euro per persona.\nL’escola, l’última prioritat\nL’estudi de la Creu Roja pregunta també a les persones enquestades sobre les seves prioritats en les despeses i el primer lloc l’ocupen les despeses d’habitatge, per davant de l’alimentació. A continuació la llum, l’aigua i el gas. Les despeses escolars són les darreres en aquest grup de despeses bàsiques. Un 47,7% no pot pagar les despeses escolars, ja que els resulten massa cares, mentre que el 34,9% ho fa amb dificultats.\nÉs el cas de la Yamileth, que va recórrer a Creu Roja perquè no podia fer front al reforç que necessitava el seu fill. “Ara està entrant a l’adolescència, i arran que el seu pare va marxar ha començat a anar a psicòlegs i li anava molt malament a l’escola”, diu. “No li puc pagar un professor particular ni res per l’estil, així que vam anar a serveis socials i d’allà ens van enviar a Creu Roja”. Ara hi va dos cops per setmana i té un espai per fer els deures i socialitzar amb altres nois, però una de les coses que remarca la mare és que també li donen berenar.\nQuant a les activitats extraescolars i a les despeses econòmiques que comporten, el 40,5% han hagut de reduir o esborrar als seus fills/es de les activitats que realitzaven anteriorment. Tot i així, el 44,2% afirma que els seus fills/es segueixen fent les mateixes activitats extraescolars, mentre que el 2% mai n’han fet per motius econòmics.\nAliança humanitària, quan l’alimentació infantil ja La Creu Roja llança una ambiciosa campanya per recaptar 1…\nLa unificació dels criteris fa més difícil accedir a les… Les administracions locals i autonòmica estableixen uns llindars generals per…


Cita bibliogràfica -- Enllaç permanent: https://ddd.uab.cat/record/190887\nTítol variant: Employment Law I\nResum: Dret del Treball I és una assignatura que s'imparteix al segon quadrimestre del primer any de carrera. Es tracta d'una assignatura que serveix per tal que l'alumne adquireixi nocions bàsiques una matèria -El Dret del treball en sentit ampli-- essencial dins el grau. Així, el Dret del Treball I té la utilitat acadèmica d'encetar els grans temes que després seran desenvolupats en les diverses assignatures a càrrec de la unitat de Dret del Treball i de la Seguretat Social. En aquest sentit, Dret del Treball I és la base a partir de la qual es desenvoluparà, d'una banda, Dret del Treball II i III; i d'una altra, Dret Sindical. A més a més, aquesta aportació formativa tindrà incidència en altres assignatures pertanyents a l'àmbit general del Dret del Treball. Des de la perspectiva formativa, Dret del Treball I pretén de l'estudiant l'assoliment de diversos objectius entre els quals destaquen particularment: - Identificar les relacions jurídiques regulades per l'objecte, les fonts i els principis del Dret del Treball. - Conèixer els diversos subjectes que interactuen en l'àmbit del Dret del treball. - Identificar el dret de la llibertat sindical, el seu àmbit subjectiu i les seves manifestacions així com el dret d'associació empresarial.\n3 p, 63.9 KB


Sardinada popular, taller infantil i torneig popular d'estirar corda — Cultura Alt Penedès\nSardinada popular, taller infantil i torneig popular d'estirar corda Diumenge 27 de gener a la pista poliesportiva de Guardiola de Font-rubí http://el3devuit.penedescultura.cat/agenda/sardinada-popular-taller-infantil-i-torneig-popular-destirar-corda http://el3devuit.penedescultura.cat/@@site-logo/logo-cca-penedes-blanc.svg\nSardinada popular, taller infantil i torneig popular d'estirar corda\nDiumenge 27 de gener a la pista poliesportiva de Guardiola de Font-rubí\nDel 19 al 27 de gener tindran lloc les Festes de Sant Vicenç.\nDescarrega’t el programa de les Festes de Sant Vicenç .\nInscriu-te al Torneig Popular d'Estirar corda.\nLes festes començaran amb el Campionat de truc, organitzat per l’Associació de la Gent Gran el dissabte 19 de gener al Restaurant Cal Pau Xich a les 4 de la tarda. Aquest mateix dia es donarà tret de sortida al XXI Cicle de Cava Jazz, amb l’actuació de Velvet Candles, a les 11 de la nit al Centre recreatiu “La Cooperativa”.\nCom a novetat, el dissabte 26 de gener al Centre recreatiu “La Cooperativa” hi haurà l’obra de teatre “El Marquès del Firal” (de Ramon-Bernat Mestres), a càrrec dels Xicots de Vilafranca, organitzada en el marc de la Roda de Teatre de l’Alt Penedès. L’entrada a l’obra és gratuïta.\nL’Associació de Joves també s’ha sumat a la festa, organitzant un Torneig Popular d’Estirar Corda. L’activitat es durà a terme el diumenge 27 de gener, a 2/4 de 12 del migdia a la pista poliesportiva, després de la tradicional sardinada popular. La sardinada començarà a les 10 del matí a la mateixa pista, com és habitual. A part de mitjançant aquest enllaç, també us podeu inscriure al torneig presencialment a l’Ajuntament, al telèfon 93.897.92.12, o bé el mateix dia del torneig (de 10 a 2/4 d’11 del matí).\nA part de la sardinada, també s’oferirà pa amb xocolata per a les persones a qui no els agradin les sardines. La diada es completarà amb el taller “Crea el teu imant de l’Encantada”, a càrrec de la Comissió de Festes i amb la col·laboració especial d’Eva Parera.\nEl mateix diumenge 27 de gener, a 2/4 d’1 del migdia a l’Església de Santa Maria de Bellver hi haurà la Missa de Sant Vicenç, amb la participació de l’Agrupació Coral de Guardiola de Font-rubí.\nLes festes tancaran amb el concert i ball de Sant Vicenç, enguany amb el grup musical Pep i Maria José, organitzat per la Societat del Ball.\nPROGRAMA ST. VICENÇ 2019.pdf\nQuan 27/01/2019 de 10:00 a 14:00 (Europe/Madrid / UTC100)\nOrganitzador Ajuntament de Font-rubí, Comissió de Festes de Font-rubí, Associació de Jovesw de Font-rubí


Dies de passió i mort\nLluís Maicas | 13 abril 1999\nLes vacacions de Pasqua de Resurrecció, tot i ser de cuarta durada, són la prova fefaent que el cos i la ment de les persones són d'una matèria que contravé les doctrines de la productivitat laboral. Hom s'adona que podria, sense gaire esforç, viure sense fer feina, vagarejar pels límits d'una peresa plaent i pecainosa. Enguany ha fet un temps esplèndid, càlid i assolellat, presagi dels dies llargs i clars que ens esperen. Les festes, inicialment de caire religiós, són tradicions que pateixen tot un seguit de canvis i transformacions. Es perden costums antics, com són ara les cases santes o els quaranta sermons, i s'hi afegeixen importacions que, amb el temps, pasen a formar part de les celebracions. A les processons, exemple clar de mestissatge cultural, al tradicional frit de me, a les panades de carn de xot o de pèsols, als robiols de brossat, cabell d'àngel o confitura i als crespells, que a Inca són una espècie de coques raïssones de pasta més atapeïda, s'ha d'afegir la vaga de pilots que ja ha esdevingut tradició i que, com una al·lèrgia primaveral, assota els habitants i els interessos d'aquesta comunitat amb una ràbia especial. No importa quins siguin els motius o les causes que primitivament originaren la reivindicació, car la vaga de Setmana Santa s'ha convertit en un ritu pagà que de forma previsible aombra la setmana de passió. És com una plaga bíblica que ens castiga amb una rigorosa exactitud climàtica. La vaga de primavera.\nUna altra de les plagues contemporànies que aquests dies de passió castiga amb més crueltat els ciutadans és la mort per accident de trànsit. Més d'un centenar i mig de persones, a tot l'estat, han perdut la vida sobre l'asfalt, quan anaven o tornaven d'un viatge la raó del qual era passar un parell de dies d'esbarjo. Un part important dels accidents els han provocat les imprudències i la temeritat, que són dos dels símptomes més evidents de l'estupidesa humana. Dissortadament, no només en són víctimes auqells que vulneren les normes de seguretat, sinó també tots aquells que les respecten i tenen la dissort de trobar-se, en el seu itinerari, amb un idiota que perquè frisa avança amb línia contínua o va begut.\nUna de les conseqüències evidents d'aquestes festes de menjar és l'augment de la dèria esportiva, la qual cosa no crec que sigui bona per la salut. No sé si us hi heu fixat, però els dematins o els horabaixes tot un seguit de persones, soles o en petits grups, abillades amb xandalls de marca i espardenyes de fer via, intenten reconduir el seu perfil alternatiu vers un perfil normalitzat. Les pastes, el saïm i altres aliments mediterranis, rics en elements calòrics, han desviat, lleugerament, el contorn i cal el sacrifici de la suor per a recuperar la silueta. A sobre, en un tres i no res serem a l'estiu i pot haver-hi una catàstrofe quan hom s'acari al mirall i provi d'encabir-se en la roba de l'any passat. Sincerament, una de les millors coses que tenen aquestes festes és que s'acaben. Tanta passió no pot ser bona ni per l'esperit ni, sobretot, per la carn. Haver de fer el sacrifici de menjar o la penitència de viatjar amb Ibèrica no hi ha cos que ho aguanti molt de temps.


Renovació d'elements de joc i feines de reparació en tres parcs infantils de Formentera\nDivendres, 20 de Maig de 2022 10:03\nEl Consell de Formentera, a través de l'àrea de Serveis Insulars, ha finalitzat les feines de renovació del parc infantil de la plaça de les Illes Pitiüses de la Savina, ha instal·lat un nou element de joc al parc al costat de l'escoleta de sa Miranda i ha fet feines de reparació al parc de ses Bardetes.\nLa consellera de Serveis Insulars, Paula Ferrer, ha destacat que "s'estan fent feines de millora de manera permanent" als parcs infantils de l'illa, i que "els nous elements de jocs al parc Illes Pitiüses formen part de la renovació de tot el conjunt que s'està portant a terme els darrers dos anys, afegint, a més, nous jocs més interactius per als infants".\nAl parc de les Illes Pitiüses s'ha substituït el cautxú i s'han instal·lat nous elements de jocs. En concret, una estructura de tres torres, dos ponts penjants, dos tobogans, dues escales d'accés, i una estructura de tres torres sense sostre, dos ponts penjats, dos tobogans, dues escales d'accés, un panell musical i un gronxador de triple seient. També s'ha condicionat el muret exterior. D'altra banda, al parc al costat de l'escoleta s'ha instal·lat un element de joc giratori amb quatre cordes d'escalada, que es podrà fer servir els pròxims dies.\nReparació del camí de ses Vinyes\nDilluns, 16 de Maig de 2022 13:05\nLa brigada d'Obres del Consell de Formentera ha començat aquest matí les feines de reparació del paviment del camí de ses Vinyes. Les obres es portaran a terme fins dimecres i ja s'ha comunicat als veïns que hi haurà trams on no es podrà circular. Per a la reparació del paviment es fa servir un microaglomerat de color marró. Una vegada finalitzada l'obra es repararà un tram de la carretera de Porto-salè, però amb color negre.\nObres de millora i renovació al parc infantil Illes Pitiüses de la Savina\nDivendres, 22 d'Abril de 2022 11:18\nEl Consell de Formentera, a través de l'àrea de Serveis Insulars, ha començat la renovació del parc infantil de la plaça de les Illes Pitiüses de la Savina. Els treballs consisteixen en la substitució del terra de cautxú i la instal·lació de nous elements de jocs.\nEn concret, s'instal·larà una estructura de tres torres, dos ponts penjants, dos tobogans, dues escales d'accés, un panell musical i un gronxador de triple seient.\nTambé s'està condicionant el muret exterior. Les feines de millora, que tenen una durada d'una setmana, no afectaran la zona de gespa artificial, cal·listènia i la cistella.\nProcés d'adjudicació de la licitació per a la cessió de l'explotació dels serveis de temporada a les platges de Formentera\nDimarts, 12 d'Abril de 2022 16:43\nEl Consell de Formentera informa que el procés d'adjudicació de la licitació per a la cessió de l'explotació dels serveis de temporada a les platges de Formentera s'està portant a terme sota la normativa vigent. Tot concurs públic fet per l'Administració es fonamenta en la Llei 9/2017 de contractes de les administracions públiques, que recull els principis comunitaris del Tractat de la Unió Europea i de la Directiva 2004/18/CE. Els principis manifests d'aquesta normativa són la lliure competència, la llibertat d'accés als licitadors, publicitat i transparència del procediment i igualtat de tracte dels licitadors.\nEl Consell vol recordar que les adjudicacions del concurs públic es regeixen sota els principis establerts en els plecs tècnics i administratius oferts, els quals no han rebut cap impugnació durant el procediment en curs.\nRespecte al pes específic de l'oferta econòmica en el concurs d'adjudicació, el Consell recorda que en el cas concret dels quioscs, l'oferta econòmica suposa un 35 % del total del màxim de 100 punts, mentre que l'oferta tècnica ha estat d'un 25 %, i la de les millores en la gestió ambiental del servei, un 40 %. En aquest sentit, el Consell assenyala que s'introdueixen millores en l'aspecte mediambiental i social de les instal·lacions (materials, ús d'energia renovable, depòsit d'aigua...), millores en igualtat de gènere, seguretat, higiene... Així mateix, totes les ofertes han presentat una carta de preus tancada que hauran de respectar, i que en tots els casos inclou que les botelles d'aigua de fins ½ litre tendran un cost d'1 €. Totes aquestes mesures s'adopten per preservar el model dels quioscos de platges.\nPel que fa a les ofertes econòmiques presentades, el Consell assenyala que, tal com marca la llei, no es pot limitar el sostre de licitació i que les alçades econòmiques s'han d'acompanyar d'un informe econòmic justificatiu que acrediti la viabilitat econòmica de l'oferta. En aquest sentit, la comissió de govern demana a la mesa de contractació que revisi la validesa dels informes de viabilitat econòmica de cadascuna de les ofertes i també que demani un acta de titularitat real a les empreses.\nFinalment, des de l'equip de govern es vol reconèixer la feina dels tècnics de l'administració així com la seva independència durant tot el procés administratiu. També es vol agrair als gestors que han tengut els quiosquets de platja fins ara la feina que han fet i el tracte que han donat tant als visitants com als residents de la nostra illa durant tots els anys que han estat al capdavant d'aquests negocis.\n12 d' abril de 2022\nObres de reparació dels carrers del parc Illes Pitiüses de la Savina\nDilluns, 14 de Febrer de 2022 10:56\nEl Consell de Formentera, a través de l'àrea de Serveis Insulars, informa que demà comencen els treballs de reparació dels dos carrers que envolten el parc Illes Pitiüses de la Savina. Els treballs, que no afecten les carreteres PM 820 i PM 820-2, consisteixen en el fressat, asfaltat i pintura del paviment. Els treballs tenen una duració prevista d'una setmana, aproximadament.\nPresentació del nou agent covid de Formentera\nLa ITV de Formentera atura el servei entre el 24 i el 31 de desembre\nL'OAC torna a atendre sense cita prèvia, tot i que manté la possibilitat de seguir-la demanant\nOberta la licitació per a l'explotació dels serveis de temporada a les platges de Formentera del període 2022 a 2027


Paraules de Petrer (XXXI): ‘No deixar títaro en canya', 'cudiao' i 'monesillo' - Petreraldia.com - Noticias de actualidad de Petrer y su comarca\nParaules de Petrer (XXXI): ‘No deixar títaro en canya’, ‘cudiao’ i ‘monesillo’\n8 septiembre 2014 Xavier Brotons 1 Comentario Imprimir\n‘NO DEIXAR TÍTARO EN CANYA’\nEsta expressiva expressió la trobem a voltes en la part final de les ambaixades, pronunciada pel moro quan diu als seus que comencen l’atac del castell on està el cristià. Així, en l’ambaixada de la Xusma de 1957 llegim:\n“¡Vinga, guerreros, avant,\nassalteu eixe castell\nsinse perdonar la vida\nde tots els que tornen per ell!\n¡No deixeu títaro en canya\ni fe-vos a eixe gafarró,\ni quant estiga tot arreglat\ntranquil·let entraré jo.”\nI, d’una manera pareguda, en l’ambaixada en valencià de 1983:\n“¡Feu-vos tot lo que encontreu\ni no deixeu títaro en canya,\ni d’eixa forma se sabrà\nqui és l’amo d’Espanya!”\nEl significat d’esta expressió queda clar en els dos exemples que hem posat: ‘No deixeu a ningú sense rebre cap mal’. En tot cas, la locució pareix que té el mateix significat que la castellana No dejar títere con cabeza, que el diccionari de la RAE definix així: “1. Desacreditar acremente, hablando o escribiendo, a un cierto número de persones. 2. Deshacer radicalmente una organización.”\nD’altra banda, quant a la paraula títaro, hem de dir que no la trobem documentada en el DNV però sí en el DCVB, que la definix com a ‘titella’ (títere en castellà) i la qualifica com a característica del valencià.\nFinalment, recordarem que en la fitxa V d’esta secció ja vam vore que la paraula petrerina pròpia per al concepte de ‘ninot o objecte manipulat que reemplaça l’actor en el joc escènic’ era cristovetes.\nCudiao és una variant de cuidado, mot procedent del castellà. Per a arribar a la forma pròpia del parlar de Petrer, pareix que l’evolució ha segut la següent:\ncuidado > cuida(d)o > cuidao > cudiao.\nÉs a dir, en primer lloc, hi ha hagut pèrdua de la –d- (pròpia del valencià) i després, metàtesi (canvi de lloc de la i i la d).\nCuriosament, l’alguerès també coneix la metàtesi en esta paraula, encara que sense pèrdua de la –d-, que no és característica en esta varietat: cudiado (pronunciat [kuriáru]). A més, en alguerès esta paraula té el significat de ‘pressa’.\nSegons el DCVB, cuidado és un “castellanisme no admès en bon català, però molt arrelat en el nostre llenguatge popular, documentat ja des del segle XVI”. Així, també es troba en català central (amb la pronúncia [kujdádu]). En tot cas, el DCVB dóna com a pròpia del valencià la pronúncia sense metàtesi: [kwidáo].\nEn els textos de les ambaixades de la Xusma (1950-1964) hi hem trobat alguns exemples de la nostra paraula. Així, en 1962 el cristià la usa quan respon al moro, que li ha parlat en castellà i li ha criticat que a la plaça de Petrer no s’estabilitzen els preus com a Elda:\n“‘A ver’ si en lo sossessiu\nte remires un poquet,\npos en eixa ‘lengua vernácula’\nno tot lo que es diu és veritat\ni en tocant-te a l’asunt plaça,\nmolt cudiao, calamitat.”\nPràcticament el mateix paràgraf, amb alguna menuda modificació, torna a eixir en el text de l’any 1963, també en boca del cristià:\npos en eixa llengua tan rara\ni en tocant-te als preus [de la] ‘plaza’,\nD’altra banda, en l’ambaixada d’eixe any el cristià arriba a utilitzar la forma diminutiva de la nostra paraula (cudiaet), la qual cosa és senyal que el mot ha segut totalment integrat en els sistema del valencià:\n“Tanca el morro, bocut,\nno vullgues tu arreglar\nlo que ja no té peàs.\nEls infàmies que tu has dit\npoden portar-te algo, monigot,\ncudiaet en esvarar-te\nno se m’escape un calbot.”\nFinalment, en el text de l’any 1964 el nostre mot arriba a aparèixer fins a tres voltes, les dos primeres en boca del cristià:\n“Això de gandul, molt cudiao.\nDescansem quan volem,\ntreballem com a negres\ni la vida ‘padre’ que mos arreem.”\n“No te claves molt a fondo\ni no me sigues atrevit,\ncudiao en ensultar-me\nque jo no em xuple el dit.”\nL’última la trobem en el diàleg final de l’ambaixada entre el moro i el cristià, i es tracta de la locució llevar cudiao, que ja vam comentar en la fitxa XXIX d’esta secció:\nProcurad que no se pierda ese\npues me tiene que invitar\na un tintorro en ca Tadeo.\nAixò me pareix lo millor.\nDi as teus: ‘Lleveu cudiao, bonicos!’\nY tú a los tuyos:\nCuriosament, en la nova etapa de l’ambaixada humorística de la festa de Moros i Cristians de Petrer, la de les ambaixades en valencià (en el període 1975-1999), no hem trobat cap exemple de cudiao, però sí de cuidao, o siga, de la mateixa paraula però sense metàtesi. El cas és que com no hem pogut consultar els textos originals, sinó només les versions editades en 2000, no podem certificar si a l’hora d’editar-les es va fer alguna correcció o si la forma original era ja sense metàtesi.\nEn tot cas, a l’hora d’evitar la metàtesi, en el parlant pot influir la convicció que la forma sense metàtesi és més “correcta”.\nSiga com siga, personalment recorde perfectament la meua iaia Asunción, mare de mon pare, dir-nos al meu germà i a mi, quan érem xiquets: “¡Lleveu cudiao!”\nSegons el DCVB, monesillo (pronunciat [monezíʎo], on ʎ representa el so de ll en palla) és un sinònim de ‘escolanet’, una paraula que el mateix diccionari definix com a ‘noiet que serveix missa i ajuda a altres ministeris de l’altar, castellà monaguillo.’ A més, el DCVB documenta la forma monesillo només en el valencià meridional (Vall de Gallinera, el Pinós, Crevillent, Guardamar).\nEn canvi, el DNV no registra la nostra paraula.\nPel que fa al seu origen, es tracta d’un castellanisme procedent de monacillo (sinònim de monaguillo poc usat actualment). Curiosament, monesillo també es troba en alguerès (pronunciat [munazíʎu]), on és probable que hi haja arribat a través del valencià alacantí.\nA continuació hi ha dos exemples del mot que hem trobat en les ambaixades en valencià:\n“Els altres embaixaors,\ncom són més vells i més pillos,\nja volen canviar d’ofici,\nperquè en la missa festera\nellos fan de monesillo” (moro, 1992).\nEn el text de 1995, el moro parla de Pablo Carrillos, llavors nou president de la Unió de Festejos:\n“Vaja carrera ascendent\nque ha llevat Pablo Carrillos,\nque, com el que no s’ho sent,\nha arribat a president\nacomençant de monesillo.”\nSiguiente artículoRepaso a las actuaciones de la semana pasada de los atletas del Club CapetArtículo anterior La restauración del aljibe-calabozo de la torre del castillo de Petrer\nUna respuesta a “Paraules de Petrer (XXXI): ‘No deixar títaro en canya’, ‘cudiao’ i ‘monesillo’”\nSi no trobes paraules valencianes en alguns diccionaris com el DCVB o el DNV pots trobar-les en el Diccionari General de la Llengua Valenciana de la RACV. Pots consultar-lo en internet.


El Tribunal de Comptes insta a investigar l'antiga Empresa Municipal de Serveis de Lleida per possible malversació ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4089. Diumenge, 22 de juliol de 2018 08:19 h\nPolítica Última actualització Dimarts, 13 d'abril de 2010 05:00 h\nEs vol esclarir si hi ha irregularitats en les factures així com presumptes tractes de favor a familiars i amics\nLa Sindicatura de Comptes, a instàncies del Tribunal de Comptes, investigarà la possible existència de responsabilitat comptable de l'Empresa Municipal de Serveis Comunitaris (EMSC) de Lleida, ja que s'haurien trobat indicis de malversació de diners públics. La Sindicatura iniciarà la instrucció de l'expedient aquest 2010, segons ha pogut saber l'ACN. El cas es remunta al maig del 2000, quan el llavors portaveu d'ERC a la Paeria, Xavier Sàez, va denunciar irregularitats i tractes de favor de l'EMSC entre els anys 1999 i 2003. L'equip de govern, encapçalat pel PSC, va decidir tancar l'empresa a finals de 2004 després que una auditoria externa revelés que hi havia 'greus llacunes comptables i fiscals' tot i que l'exalcalde, Antoni Siurana, i els responsables de l'empresa, també del PSC, sempre en van defensar la 'bona feina'.\nantoni siurana, diner públic, lleida, malversació, psc\nLa Sindicatura de Comptes va elaborar i aprovar el novembre de l'any 2007 un informe de fiscalització sobre els exercicis de l'EMSC de l'Ajuntament de Lleida entre els anys 1999 i 2003. Aquest informe li va encarregar el Parlament de Catalunya, que a començaments de 2008 va sotmetre a debat i va decidir trametre al Tribunal de Comptes.\nAquest organisme estatal va iniciar el procediment a mitjans del 2009 i va encomanar a la Sindicatura de Comptes que iniciés una investigació. La Sindicatura ja ha obert un expedient i, segons ha confirmat a l'ACN, el començarà a instruir 'en breu'.\nLa investigació pretén resoldre si existeixen o no irregularitats en les factures emeses i cobrades per l'EMSC entre els anys 1999 i 2003 així com presumptes tractes de favor a familiars i amics. Quan la Sindicatura reuneixi tota la informació, l'enviarà al Tribunal de Comptes que és finalment qui decidirà si existeixen o no responsabilitats comptables i si hi ha, per tant, un perjudici econòmic i quantificable a les arques públiques. En cas de ser així, es condemnaria els llavors responsables de l'empresa a tornar l'import que no es pugui justificar. El president de l'empresa entre el 1999 i el 2003 era el regidor d'Economia de l'època, Pere Yuguero i el gerent de l'EMSC era Antoni Artigues.\nUna 'empresa familiar' de l'exalcalde Siurana\nL'empresa municipal es va crear l'any 1991 per gestionar i executar infraestructures mòbils, instal·lacions esportives com ara pavellons i piscines municipals o la pista d'atletisme, senyalització viària i la gestió de l'emissora de ràdio municipal. En els seus tretze anys d'història sempre va haver crítiques per la competència deslleial a empreses del sector i pels alts preus que oferia. Només a tall d'exemple, les associacions de veïns van constatar amb els anys que l'EMSC els cobrava fins a un 40% més que altres firmes en el muntatge d'escenaris i cadires en les festes del barri.\nTot i que Yuguero, Artigues i el mateix alcalde d’aleshores Antoni Siurana (PSC) van defensar sempre la bona feina que l'empresa oferia als ciutadans de Lleida, tots els grups municipals, excepte el PSC, opinaven el contrari. El llavors portaveu d'ERC a la Paeria, Xavier Sàez, ja va apuntar al març de l'any 2000 que Serveis Comunitaris era 'una empresa familiar' de Siurana. Al maig, Sàez, va presentar un informe, elaborat per ERC-EV, que denunciava irregularitats en les factures i tractes de favor a familiars i amics per part de l'EMSC.\nDiferències de preus i cobraments en espècies\nL'informe recollia, entre altres casos 'curiosos', que un treballador va fer 28 hores i mitja en un dia o que es va cobrar a un alt càrrec 11.600 pessetes (uns 70 euros) en el trasllat d'uns mobles de Lleida-Sabadell-Lleida i que es va fer en 'només tres hores i mitja', quan transportar sis plantes dins de Lleida ja costava unes 20.000 pessetes (120 euros).\nAltres casos inexplicables que recull l'informe són per exemple que l'Ajuntament de Lleida va ajudar amb 1,3 milions de pessetes (7.800 euros) una escola privada perquè celebrés la festa de final de curs. En canvi, l'AMPA d'una escola pública va pagar 198.000 pessetes per una infraestructura que hauria d'haver costat 142.000.\nA partir d'aquest informe, les sospites i preguntes per part de la resta de grups municipals sobre les factures i la gestió de l'EMSC van ser constants als plens. Fins i tot es va demanar fer una auditoria davant d'irregularitats com ara el 'cobrament en espècies' ja que l'equip de govern va reconèixer cobrar deutes d'equips esportius amb carnets de soci.\nEl setembre de 2004, el portaveu de CiU a la Paeria, Isidre Gavín va denunciar que, després que el seu grup estudiés la documentació, havien trobat que hi havia factures 'sospitoses' amb el nom del client tatxat, factures amb valors superiors o inferiors a la xifra que apareixia al full de control, tarifes diferents per la mateixa feina feta a diferents empreses o lloguers baratíssims a algunes empreses 'amigues'.\nL'EMSC va tancar l'exercici de 1999 amb deu milions de pessetes de pèrdues (60.000 euros), el 2000 amb 30 milions (180.000 euros) i el 2001 amb 322.000 euros de pèrdues. Una auditoria externa va revelar que hi havia 'greus llacunes comptables i fiscals' durant el 2003, moltes d'elles heretades d'exercicis anteriors. A més, s'apuntava també una falta d'informació aportada i que el dèficit de l'EMSC era de 321.376 euros.\nPer tot això, finalment, el ple del 24 de setembre de 2004, va aprovar amb els vots en contra de CiU el tancament de l'EMSC. El llavors alcalde, Àngel Ros (PSC), que va accedir al càrrec el 8 de gener d'aquell any quan Antoni Siurana va deixar l'Ajuntament per la conselleria d'Agricultura, va tancar així, de moment, la polèmica. Una polèmica que ara, amb la investigació de la Sindicatura de Comptes, i encara amb Ros a l'alcaldia, es reobre i que pot acabar amb una sentència desfavorable pels llavors responsables de l'empresa.\n13 d'abril de 2010, 10.37 h\nAquest afer és en el que estava implicat Enric Vicente com assessor maquiabelic, ara aquest assessor del tenim a l'ajuntmanet de Mollerussa on l'alcaldessa, també del PSC té pendents assumptes tervols amb usrbanisme i amb el cessament de l'arquitecte municipal per negar-se a signar documents i projectes il.legals.\nQuina colla que tenim, i surten d'un forat i es posen en un altre, aquesta mena de gent han d'estar inabilitats de per vida, quan algú té mala fe dificilment canvia si passa dels ... Llegir més\n13 d'abril de 2010, 09.08 h\nImagineu-vos que hi ha un sol cas de corrupció a ERC a qualsevol municipi: els atacs dels mitjans sociovergents a BCN i del PPSOE a Madrid serien a matar, violents. Però a ERC no existeix corrupció, a banda que és qui impulsa les lleis de mans netes. Per això només la poden atacar amb demagogia i mentides. En canvi, el partit únic de la corrupció, PPSOE, té uns 300 diputats a Madrid, i la seua delegació a Barcelona, PPSCiU, uns 100. Quina societat més malalta.\n13 d'abril de 2010, 08.48 h\nJa ho sabem, ex-llepant que a tu i als teus us agrada més el pp que el psoe encara que a l´hora de llepar tant us fa pactar amb els uns com amb els altres.\nparlant de corrupció, dels teus regionalistes de segona no n´has de dir res? o és que et penses que ets molt llest? Esclar que segons tu quan ciu posa la mà ho fa pel bé dels catalans. Hipòcrita!!!\n13 d'abril de 2010, 07.24 h\nCertament els P$OEcialistes son molt més llestos que els del PP.\nEls P$OEcialistes, amb els casos FILESA, MALESA i TIME EXPORT varen entendre que tenir la corrupció centralitzada, com la tenen els del PP és molt perillós, perqué quant t'enxampen, t'enxampen del tot i varen descentralitzar el seu finaçament ilegal en ajuntaments i organismes municipals, així, quant els enxampen, com está sent habitual en els ùltims tamps, només n'enxampen una fracció del tot, i qui se les carrega no �... Llegir més


Diputació facilita a Santa Magdalena l'informe de la UV que descarta presència de mosquits — Santa Magdalena de Polpis\nInici » Notícies » Diputació facilita a Santa Magdalena l’informe de la UV que descarta presència de mosquits\nSin categoría — 18/04/2016\nDiputació facilita a Santa Magdalena l’informe de la UV que descarta presència de mosquits\nL’estudi del Laboratori d’Entomologia i Control de Plagues que assenyala que en els embornals prospectats no es va trobar l’insecte “en cap de les fases del cicle vital”\nEl Govern Provincial ha facilitat a l’Ajuntament de Santa Magdalena de Polpís l’informe científic redactat pel Laboratori d’Entomologia i Control de Plagues de la Universitat de València que descarta la presència de mosquits en la localitat.\nEl document revela que no s’ha localitzat cap espècie després de realitzar prospeccions en el nucli urbà, on “van ser trobats molt pocs embornals, principalment en els carrers més perifèrics del poble”. Tal com resol l’informe científic, “no s’ha pogut trobar cap de les fases del cicle vital del mosquit”.\nDes del departament de Desenvolupament Sostenible, el diputat provincial Mario García, ha confiat que l’eina facilitada al consistori siga d’utilitat. “Estem lluitant contra la plaga de mosquits a nivell provincial en coordinació amb els municipis, especialment amb aquells en els quals es va registrar una major incidència durant el passat any”.\nEn aquest sentit, l’alcalde de Sta. Magdalena, Sergio Bou, ha anunciat que “encara que els resultats d’aquest informe siguen bons, nosaltres continuem lluitant contra aquesta plaga i dimarts que ve, una empresa especialitzada aplicarà tractaments larvicides en els punts on l’any passat vam detectar presència de mosquits tigre”.


UCFR demana el suport de tots els municipis de la comarca en la crisi dels refugiats mentre que l’Ajuntament d'Olot i Riudaura s’ofereixen a acollir-ne - Garrotxa Digital\nOlot / Riudaura - Publicat a les 13:25h\nComentaris tancats a UCFR demana el suport de tots els municipis de la comarca en la crisi dels refugiats mentre que l’Ajuntament d’Olot i Riudaura s’ofereixen a acollir-ne\nLa crisi humanitària de refugiats que des de fa dies colpeix Europa ha provocat que diverses organitzacions i institucions es mobilitzin per acollir-los a diversos països, així com també a Catalunya i a la Garrotxa. Ahir l’Ajuntament d’Olot es va oferir per acollir-ne, així com també ho ha fet el consistori de Riudaura, que ha fet una crida a les famílies que vulguin rebre’n temporalment. Aquest matí a la ciutat s’ha fet un acte per demanar que totes les poblacions de la comarca es declarin municipis d’acollida.\nAquest matí una desena d’entitats liderades per Unitat Contra el Feixisme i el Racisme Garrotxa s’han concentrat davant de l’Ajuntament d’Olot per llegir un manifest conjunt en el que demanen a tots els consistoris de la Garrotxa així com també a les institucions a nivell comarcal que s’impliquin en l’acollida de refugiats. Marcel Surinyac, membre d’una de les entitats firmants del manifest recorda que el conflicte del que fugen aquests refugiats han estat provocats en part “pels nostres governs” i declara que “és necessari habilitar llocs on es puguin anar instal·lant i buscar la manera que no els faltin els recursos mínims”.\nAquests dies als ajuntaments garrotxins ja hi ha les primeres reaccions. A Riudaura el consistori ha fet una crida als ciutadans que estiguin interessats en acollir refugiats temporalment a comunicar-ho al consistori i ahir mateix l’Ajuntament d’Olot es va oferir, també, per acollir refugiats. “És evident que la ciutat no està preparada per a l’atenció de refugiats però és un deure moral” assegura el tinent d’alcalde d’Olot Josep Berga que afegeix: “El que no tenim preparat, ja ho prepararem”.\nDes de les entitats firmants del manifest es constata que a la Garrotxa hi ha albergs públic i edificis buits en mans d’entitats bancàries que podrien utilitzar-se per allotjar aquestes persones i es subratlla que tot i la importància de la implicació dels partits polítics i institucions públiques ha de ser la societat civil la que estiri del carro. Avui mateix, a les 8 del vespre, es reuniran al local de la CNT amb totes aquelles entitats i particulars que estiguin interessats en sumar-se a la causa.


Tema 8 - Protocols d'anàlisi  | Citogenètica (UAB) | Unybook\nTema 8 - Protocols d'anàlisi (2014)\nTema 8 - Protocols d'anàlisi\nCITOGENÈTICA PARCIAL 2 BLOC V: Tècniques d’anàlisi i identificació cromosòmica TEMA 8 – Generalitats dels protocols d’ana lisi citogenetica CULTIU CEL·LULAR 5/11/14 Es basa en l’especificitat que requereixen les cèl·lules que contenen. Poden contenir aminoàcids, vitamines, sals, glucosa, sèrum, factors de creixement, antibiòtics i roig de fenol – tot el que la cèl·lula necessiti per reproduir-se. Sempre a una temperatura, pressió i [CO2] adequada.\nDiferenciem dos tipus de cultius: - Primaris – a partir d’una biòpsia o suspensió cel·lular.\nSecundaris – es fan a partir d’una fracció d’un cultiu primari, és un procés de subcultiu.\nMITÒGENS Habitualment el punt de partida és el cultiu de les cèl·lules. Generalment, a citogenètica, es pretén utilitzar metafases. Per tant, si fas servir teixits amb una taxa de proliferació baixa, necessites estimular el creixement, i això s’aconsegueix amb unes molècules anomenades mitògens, que estimulen la divisió cel·lular. A citogenètica, un dels tipus tissulars més usats per cariotipar són els limfòcits de sang perifèrica.\nExemple 1 – la fitohemaglutinina (PHA) estimula la divisió dels limfòcits T – fa que hi hagi una reacció antigen-anticòs i comença una reacció immunològica per generar immunoglobulines.\nAquesta capacitat és la que s’utilitza per tenir més cèl·lules disponibles per l’anàlisi.\nExemple 2 – En ratolins funciona molt bé la Concavalina A, que estimula també els limfòcits T.\nExemple 3 – el Pokeweed mitogen (PWM) s’usa per l’estimulació preferent dels limfòcits B.\n1 CITOGENÈTICA PARCIAL 2 INHIBIDORS ANAFÀSICS Els inhibidors anafàsics són drogues que s’uneixen a la tubulina inhibint la polimerització dels microtúbuls. Com a conseqüència les cèl·lules s’acumulen en l’estadi de metafase: c-mitosi, cromosomes més curts amb les cromàtides més separades La colcemida i la colxicina són les mes utilitzades.\nEl procediment és el següent: El resultat final són C-mitosis – no són iguals que els cromosomes metafàsics in vivo ja que porten un temps bloquejats a metafase, estan drogats. Tot aquest temps produeix un increment de la condensació de la cromatina. Per tant, una de les característiques d’aquests cromosomes és que són molt petits, curts, amb les cromàtides separades i altament condensats.\nSINCRONITZACIÓ CEL·LULAR Per enriquir un cultiu en diferents fases d’un cicle cel·lular, s’utilitzen mètodes de sincronització cel·lular.\nQualsevol manera de dur-ho a terme es basa en la utilització de molècules que interfereixen de diferents formes la síntesi de desoxiribonucleòtids durant la fase S (quan es replica el DNA que requereix dels desoxiribonucleòtids C,G,A i T). En bloquejar-ne la síntesi, bloquegen la fase S i deixen les cèl·lules bloquejades durant la replicació per després fer que totes les cèl·lules reprenguin el cicle alhora.\n2 CITOGENÈTICA PARCIAL 2 Trobem diferents molècules que comporten un bloqueig de la cèl·lula en fase S: 1. Excés de timina – això el que fa és bloquejar el pas en vermell.\n2. Metotrexat (Ametopterina) – inhibeix l’enzim dihidrofolat reductasa que catalitza la reacció en blau.\n3. Fluorodesoxiuridina – FdU, bloqueja el pas en verd.\nL’efecte final en és que en un cultiu cel·lular les cèl·lules quedaran bloquejades en fase S i per tant si coneixem el timing de diviso de les cèl·lules sabem que al cap de tantes hores de tractament ja estaran bloquejades. Una vegada les tenim bloquejades aquestes cèl·lules reprendran la divisió cel·lular en el moment en que eliminem els inhibidors de la fase S.\nD’aquesta manera es reinicia la fase S i aquest reinici es produeix de forma sincrònica en totes les cèl·lules, de manera que si coneixem el timing de divisió de cada fase de la mitosi, simplement controlant el temps i fent extraccions a diferents temps tindrem poblacions enriquides en diferents tipus cromosòmics.\nImatge – exemple de cromosomes profàsics i prometafàsics.\n3 CITOGENÈTICA PARCIAL 2 SOLUCIÓ HIPOTÒNICA Quan sotmetem les cèl·lules a solucions hipotòniques, incrementem el volum cel·lular (entrada massiva d’aigua, s’usen soluts no permeables).\nAquest procés, en el cas de cèl·lules animals que no tenen paret cel·lular, s’ha d’anar en compte i buscar un equilibri entre inflar la cèl·lula per tal de realitzar una bona extensió i passar-nos d’inflament i acabant lisant la cèl·lula. Normalment s’utilitza KCl 0’075M, però també són freqüents NaCl (0’9%), etc.\nEn el moment en que el globus explota en el portaobjectes, com més grans és el globus, més gran és l’extensió dels cromosomes i menys solapaments i més individualitzats i dispersos i més xaxi tot.\nFIXACIÓ CEL·LULAR La única finalitat de la fixació és passar d’una estructura cel·lular dinàmica a una estructura molecular estàtica (preservem l’estructura cel·lular).\nNormalment s’utilitza una solució formada per 3 parts de metanol i una part d'àcid acètic coneguda amb el nom de Carnoy. El procés de fixació te lloc mitjançant dues reaccions: - Canvi de pH que provoca la desnaturalització (fixació) permanent de macromolècules (pH=2).\nMecanisme de deshidratació que substitueix l’H2O per metanol afectant la configuració de les proteïnes i el DNA i, per tant, fixant-les.\nL’efecte final és la deshidratació i la consegüent desnaturalització proteica.\nLes primeres gotes s’han de tirar poc a poc i en la paret del tub i en constant moviment per evitar agregats.\nGeneralment els portaobjectes de vidre utilitzats poden tenir diferents tipus de superfícies. La manera en que la cèl·lula s’enganxa determina la manera en que tu després pots accedir al material i la potència de la unió també determina la preservació del material.\nEls portaobjectes estan format de sílice amb grups OH. Aquests grups tenen una càrrega neta negativa. Teòricament, aquesta càrrega negativa interacciona amb la càrrega neta negativa dels grups fosfat de la cromatina i aquesta repulsió de càrregues facilita l’extensió.\nTrobem diferents sistemes que incrementen la càrrega neta negativa de la superfície del porta: 1. Fregament 2. Mantenir els portaobjectes al congelador 3. Emmagatzemar els portaobjectes en un dissolvent fixador (metanol).\n4 CITOGENÈTICA PARCIAL 2 No està demostrat que res d’això funcioni. Es fa perquè funciona. La 3ª és la que té més lògica perquè quan es tallen els portaobjectes potser que es creï una capa de greix que amagui les càrregues negatives, i el metanol la treu.\nMÈTODES DE PREPARACIÓ D’EXTENSIONS CROMOSÒMIQUES S’han de tenir en compte una sèrie de variables a l’hora de triar una tècnica: - Quantitat de cèl·lules que disposem; els protocols complexes impliquen la pèrdua de material.\nPossibilitat de repetir l’anàlisi.\nInformació que volem obtenir.\nTotes les tècniques existents s’agrupen en dos grans grups: ASSECAMENT A L’AIRE L’impacte contra el vidre produeix el trencament de la membrana plasmàtica i l’alliberament del contingut. Si és una cèl·lula en metafase, s’alliberen cromosomes..\nPer tant, com més distància posem entre nosaltres i el portaobjectes, més fort és l’impacte, més dràstic és el trencament i més bona és l’extensió.\n- Les cèl·lules en suspensió tractades amb solució hipotònica i fixador es deixen caure sobre un portaobjectes.\nLa membrana cel·lular es trenca i els cromosomes s'estenen a sobre de la superfície de vidre.\nPermet obtenir preparacions permanents de cromosomes i l’aplicació de diferents tècniques d’identificació cromosòmica.\nHi ha derivacions d’aquest mètode per quan tenim un menor nombre de cèl·lules.\nAIXAFAMENT O SQUASH Per un anàlisi més a l’engròs, es fa servir squash (mètode fàcil i ràpid que dóna molta informació).\n5 CITOGENÈTICA PARCIAL 2 Exigeix la presència de cèl·lules en divisió. El protocol consta de tres etapes diferents: 1. Partim de cèl·lules en divisió (incubació del teixit en solució hipotònica) i s’aixafa sobre la superfície del portaobjectes.\n2. Tractament amb fixador acídic.\nAixò acaba permetent observar cèl·lules en diferents fases de la mitosi.\ncitogenetica - 8. Protocols d'analisi citogenetics (2012) Apunte\ncitogenetica - TEMA 8: TÈCNIQUES D’ANÀLISI I IDENTIFICACIÓ CROMOSÒMICA (2013) Apunte


Posem al servei dels membres del banc de negocis l'espai Reformes, un espai que té com a objectiu facilitar a la societat o autònom agilitzar i trobar el millor pressupost per a qualsevol reforma o ampliació en el seu negoci amb les màximes facilitats i les millors condicions.\nL'empresa o autònom ens envia la informació del tipus de reforma o ampliació necessita en el seu negoci. Un cop rebut i analitzat, es posaran en contacte per atendre de forma personalitzada les seves necessitats.\nUn servei gratuït que li permetrà trobar el pressupost més adequat a les seves necessitats amb les millors condicions i sense pèrdues de temps amb tracte preferencial.\nTambé li podem ajudar a finançar la reforma o aplicació del seu negoci amb les millors condicions amb i un tracte personalitzat, amb les entitats financeres col·laboradores del banc de negocis.


Beetime uneix abelles, artistes i veïns per a la regeneració local — Atlas of the Future\nproject_headline Abelles, artistes i veïns per a la regeneració local\nBeetime connecta l’art socialment compromès amb les pràctiques d’apicultura natural, unint científics i artistes al sud d’Espanya.\nLes abelles pol·linitzen al voltant del 35% dels aliments, però estan amenaçades per pesticides, malalties, pèrdua d’hàbitat, plantes invasores, manca de diversitat genètica i el canvi climàtic. Beetime ha estat explorant les pràctiques d’apicultura natural com a punt de partida per comprendre les xarxes dinàmiques d’interacció entre les persones, les abelles i el medi.\nBeetime va ser fundada el 2015 per l’artista i apicultor natural Karmit Even-Zur, el creador i investigador d’arts escèniques Jorge Gallardo i la creadora multidisciplinària Polina Stoynova. Aquest equip internacional (provinent del Regne Unit, Espanya i Bulgària) té una visió activista i se centra en l’apicultura que prioritza i respecta la forma de vida natural de les abelles. Com explica Gallardo, la idea va sorgir de la història i la realitat ecològica de Vejer de la Frontera, que sota domini musulmà es coneixia amb el nom de ‘Vejer de la Miel’. Aquesta llarga tradició es va perdre en part quan les grans explotacions agrícoles van entrar a la regió, però els petits terratinents estan recuperant la tradició. A través de les seves investigacions i projectes, Beetime connecta diverses comunitats, des dels habitants locals fins als apicultors, passant pels artistes, els científics i els alumnes de l’escola.\nTaller creatiu a l’escola Trafalgar de Barbate\nEl seu programa de residència d’artistes, que va celebrar la seva setena edició abans de la pandèmia, convida artistes internacionals a passar temps entre les arnes i estudiar-les. Durant l’estada, contacten amb productors locals a través de visites, jornades d’estudi i xerrades. Però el que és més important, passar temps amb les abelles els dóna una idea de la seva organització social i la manera en què es relacionen amb l’entorn. “Com a mètode d’inspiració, és increïble”, diu Gallardo. Els artistes aprenen de quina manera viuen les abelles i com es comporten i, en aplicar això a la seva feina, cada artista “pot aprofundir en el que aprèn de les abelles i incorporar-ho a la seva pròpia pràctica creativa”. Gallardo ha vist al llarg dels anys que “aquesta manera de relacionar-se amb la natura, a través del més íntim i personal, sol tenir un fort impacte en les pràctiques artístiques”.\nÁngel, d’Apijanda, retira un eixam del cementiri local\nPerò el programa de residència és només la punta de l’iceberg. La major part del seu treball té les seves arrels en el paisatge local i la seva gent. Per exemple, a través del seu programa d’aprenentatge “Apijanda”, Beetime treballa amb apicultors locals per compartir consells sobre maneres de crear colònies fortes. La comunitat es reuneix per discutir temes com la recol·lecció d’eixams, la monitorització de colònies o el tractament i el maneig de ruscs. També fan taules rodones, tallers de formació i sessions de construcció de ruscs.\nUn altre projecte recent, BARBA-T, va més enllà dels ruscs per examinar el seu entorn, específicament el riu Barbate. El projecte consistia en passar tres mesos en cadascun dels set pobles del riu, compartint amb els residents més grans els seus records del lloc i fent tallers amb escolars i científics. La COVID-19 va impedir completar la fase inicial del projecte en persona, però els grups i els debats van seguir en línia mitjançant la recopilació d’art, històries, informació i vídeos, i ja han planejat continuar el seu viatge pel riu.\nVisita guiada a BARBA-T, davant de la instal·lació “Somnis botànics” de Sophie Twiss.\nAl cor de tot el treball de Beetime hi ha la connexió entre les abelles, el seu entorn i les comunitats locals, i l’impulsa la creença en el poder de l’acció local. Com diu Gallardo, ‘observar les relacions que s’estableixen –el rusc és exemplar per començar a treballar en això– i començar a qüestionar-nos com podem relacionar-nos amb la vida silvestre i com podem ajudar en els processos de regeneració d’aquesta vida silvestre’. Destaca que això és una feina urgent, no només perquè el paisatge sigui bonic, sinó també perquè la vida hi pugui prosperar.\nAccióAtlas: Ajuda tenint cura del medi com una abella o comprant aliments lliures de pesticides. També pots subscriure’t al butlletí de Beetime, preguntar sobre les seves properes residències d’artistes o inspirar-te amb les obres d’art i les històries de BARBA-T.\nTags: Abelles, Activisme, Apoderament, Art, Biodiversitat, Clima, Cultures del futur, Disseny, Insectes, Natura, Sostenibilitat.


3 detinguts amb nombrosos antecedents | el malgratenc\n3 detinguts amb nombrosos antecedents\nLa Policia Local de Malgrat de Mar ha detingut 3 individus amb nombrosos antecedents per robatori. Es tracta d’un home i 2 dones d’entre 30 i 40 anys d’edat i de nacionalitats cubana i peruana. Una de les dones comptava amb una ordre de detenció.\nPrèviament a la detenció, la policia els va localitzar a través de les càmeres de vigilància instal·lades en diversos punts del municipi. Segons s’ha informat, es va detectar un vehicle sospitós on hi viatjaven els lladres. Immediatament, es va enviar una patrulla per tal d’aturar-los i identificar-los. En el cotxe hi anava un altre individu, que es va donar a la fuga abans de ser detingut.\nLes detencions van tenir lloc aquest passat diumenge dia 22 d’abril. Des de la policia s’ha celebrat aquesta intervenció, ja que s’ha evitat amb tota seguretat que els detinguts -”furtadors professionals”- perpetressin un nou robatori.


Ecodiari: El Consorci de l'Estany allibera vuit tortugues a les llacunes de Can Morgat\nNacióGirona | Actualitzat el 27/08/2020 a les 12:11h\nL’actuació s’inscriu en el marc del post-Projecte LIFE Potamo Fauna, amb la col·laboració de Limnos i els Amics de la tortuga d’estany\nL’alliberament s’ha fet aquest matí en un acte que ha comptat amb la presència del president del Consorci de l’Estany, Francesc Castañer; el director del Consorci de l’Estany, Albert Tubert; el coordinador tècnic del Consorci, Miquel Campos; el tècnic del Centre de Reproducció de Tortugues de l’Albera (CRT), Joan Budó, i S nia Amaya, de l’entitat Limnos.\nLa tortuga d’estany és una espècie de tortuga aquàtica aut ctona que havia desaparegut de l’Estany de Banyoles. Amb aquests exemplars, provinents del Centre de Reproducció de Tortugues de l’Albera, s’assoleix la xifra de 158 espècimens introduïts a l’Estany i el seu entorn natural des del 2010, quan va començar-ne l’alliberament, en el marc d’un projecte LIFE del Consorci de l’Estany. Entre el 2010 i el 2014 van introduir-se els primers 130 exemplars entre les llacunes de Can Morgat, la llacuna dels Amaradors i la llacuna de Casa Nostra, i entre el 2015 i el 2019, 20 més.\nanimalsConsorci de l'EstanyCan MorgatBanyolesLIFE Potamo FaunatortuguesAmics de la tortuga d'estanyLimnos


Quasi un centenar de persones s'acullen a la bonificació de l'IBI.\nL'Àrea de Serveis Econòmics de l'Ajuntament de Palamós. (Foto: Ràdio Palamós)\nFinalment s’han presentat cap a un centenar de sol•licituds pel procés de bonificació de l’Impost sobre Béns Immobles, que ha impulsat per primera vegada l’Ajuntament de Palamós. Es tracta d’una ajuda per a propietaris de vivendes que tinguin dificultats econòmiques. En funció del seu nivell d’ingressos hi pot haver una bonificació parcial o, fins i tot, total de l’import de l’IBI.\nL’Ajuntament de Palamós hi destina aquest any 25 mil euros que, en el pressupost de l’any que ve ja seran 50 mil. En aquest exercici, cap a un centenar de contribuents que han fet efectiu el rebut de l'Impost de Béns Immobles, veuran ara com els reintegren una part de l'import o, fins i tot, la totalitat. El regidor de Serveis Econòmics, Joan Gea, creu que hauran de treballar, però, perquè l'any que ve hi hagi més sol·licituds.\nLa condició per a acollir-se a aquesta ajuda era que els sol·licitants fossin propietaris d' habitatges de primera residència amb un mínim de dos anys d'antiguitat, un valor cadastral de fins a 90 mil euros i amb uns ingressos familiars que no superin els 16 mil.\n25/09/2014 - Societat Darrers dies per a demanar la bonificació de l'IBI.


News – v i n s v i d a r t\nPublicat el 02/05/2016 02/05/2016 per VinsVidart\nVins Vidart representa la CASA PRIMICIA a la província. Reconeguda bodega de Laguardia. DO La Rioja\nPublicat el 29/06/2015 per VinsVidart\nPublicat a News, ViDeixa un comentari\nPublicat el 11/05/2015 per VinsVidart\nAquest diumenge el domincial del Diari de Girona dedicava una pàgina a l’hora del vermut i als Vermuts amb classe de Ca la Montse dels que nosaltres ja informàvem fa díes.\nConclusió: els diumenges, tots a fer el vermut! i si no en teniu ens el podeu demanar i us servirem el millor del món!\nPublicat a News, UncategorizedDeixa un comentari\nPASCAL COMELADE TORNA AL CELLER DE SELVA DE MAR\nPublicat el 14/04/2015 per VinsVidart\nPASCAL COMELADE torna al Celler de la Selva de Mar amb una exposició de la seva “PINTURA AMB GLUA + COLLAGES AMB COLORS” del 17 d’abril al 18 de maig 2015.\nUs convidem a fer un Vermut Miró amb Pascal i nosaltres,\nDIVENDRES 17 D’ABRIL 2015 A LES 19H30.\nÉs ben bé una exposició de les pintures d’en Pascal Comelade que penjaran aquest divendres que ve.\nHi haurà unes 40 obres amb suports de paper, cartró, collages etc…de divesros tamanys i preus.\nPascal hi serà present pel vernissatge, divendres 17 a les 7h30, però no hi ha cap concert previst, sinó un vermut Miró !\nSerà la primera vegada que exposarà les seves pintures a l’Alt Empordà.\nLes obres es podran veure fins al 18 de maig al Celler de la Selva de Mar.\nDesprés d’en Carles Bros i Xavier Raventos, toca ara a la Catalunya Nord !\nSi voleu venir i visitar el local i l’exposició, us atendran molt be!\nPublicat a NewsEtiquetat celler, música, miró, pascal comelade, vermut, vidart, vidartvins, vinsvidartDeixa un comentari\nVins Vidart als Premis Enderrock 2015\nPublicat el 26/03/2015 per VinsVidart\nEns complau informar que avui col·laborarem als Premis Enderrock 2015 amb la Ginebra Nut que nosaltres distribuïm, al igual que distribuïm Vermut Miró.\nNo us podeu perdre!! I no dubteu en contactar amb nosaltres per qualsevol tipus de comanda al 722 418 183.


«No són els botxins, a qui hem d'acontentar» | MARTA MEMBRIVES | Badalona | El Punt Avui\nBadalona - 20 maig 2010 2.00 h\n«No són els botxins, a qui hem d'acontentar»\nJoan Villarroya, autor del llibre "Frederic Xifré i Masferrer, l'alcalde afusellat pel franquisme". M.M..\n–Del consell de guerra de l'alcalde Xifré n'ha fet un llibre. Què aporta aquest document?\n–«A més del facsímil del consell de guerra, l'Ajuntament de Badalona em va demanar que complementés la informació amb una explicació per situar el personatge, amb fotografies inèdites cedides per la seva filla, i una introducció crítica dels documents del consell de guerra.»\n–És el primer cop que es publica aquest consell de guerra?\n–«Tot sencer sí. L'actual regidor de Cultura, Mateu Chalmeta, va fer un treball de doctorat i n'havia copiat una part. En va fer un article per la revista del Museu de Badalona i ERC va difondre còpies del treball durant una homenatge que es va fer a l'alcalde Xifré fa anys.»\n–Aquest llibre permetrà descobrir la figura de l'alcalde Xifré?\n–«Un consell de guerra permet veure qui el deté i qui declara a favor i en contra i descobrir la gent que hi va intervenir.»\n–Pot aixecar polseguera que apareguin els noms i cognoms de les persones que van declarar en contra seu?\n–«Evidentment, sempre que hi ha noms i cognoms en un fet negatiu com aquest hi pot haver descendents que es molestin. És una realitat que no podem obviar, però només faltaria que anéssim amb cura de no molestar els botxins i perdéssim la decència de recuperar les víctimes. No són els botxins, a qui hem d'acontentar. La majoria de les declaracions diuen que el temps que Xifré va ser alcalde va fer molt per impedir que passessin malvestats, però n'hi ha d'altres que recorden que en el seu període es van cometre assassinats. Jo he mirat molts consells de guerra i puc dir que hi ha noms que es repeteixen i que no van declarar en contra de l'alcalde Xifré.»\n–Fer aparèixer aquests noms és recuperar la memòria històrica?\n–«No hi ha res que impedeixi que setanta anys després dels fets, qualsevol historiador pugui estudiar-los. Parlar de les persones que van perdre la vida serveix per recuperar els noms i per això s'ha d'anar al fons i mirar qui hi va estar implicat. Això és història tot i que ara se'n diu memòria històrica.»\n–Què li sembla la manera en què es reivindica la figura de l'alcalde Xifré?\n–«Em sembla perfecta perquè era un representant dels badalonins escollit democràticament i va ser afusellat només pel fet de ser republicà i d'esquerres. Gent de diferents ideologies han reconegut que es va tractar d'un assassinat.»\n–Va ser una figura controvertida en el seu moment?\n–«No va tenir temps. El van escollir alcalde el març del 36 i la guerra va esclatar al juliol.»\n–Es tracta de l'executat pel franquisme més important de Badalona?\n–«Tots els executats són iguals, però és l'autoritat municipal més important de Catalunya que va ser afusellada.»\n–I per què no es va exiliar?\n–«Es queda perquè es pensa que no li passarà res. S'havia desenganyat molt i pensava continuar amb la seva vida. Ni tan sols el fiscal li va demanar pena de mort. Va ser en el moment de la condemna que el tribunal canvia la petició.»\n–Vostè ha estudiat a fons el tema de la Guerra Civil. Encara cal aprofundir-hi?\n–«Cal més investigació perquè ara es pot accedir a molta més documentació i encara queden infinitat de preguntes sobre fets de la guerra sense resposta.»\n–Seguirà treballant en aquesta línia?\n–«M'interessa el tema de la repressió franquista i he recopilat desenes de consells de guerra de badalonins represaliats.»\nEl Punt. Barcelonès Nord 20-05-2010, Pàgina 40


setembre 2014 - Pàgina 2 de 3 - ttp\nCerca per Mes: setembre de 2014\nObjectius: Com hauria de ser un e-mail per ser efectiu, com crear un butlletí de forma fàcil, com funciona l’spam i com evitar-lo. Durant les dues darreres hores del seminari, els participants aprendran a fer funcionar Mail Chimp (programa gratuït per a la creació de butlletins a partir de plantilles). Es crearan i s’enviaran els butlletins de […]\nObertes les inscripcions a la trobada Cultsurfing\nInscriu-te abans del 7 d’octubre i participa a la segona edició de les trobades professionals de CultSurfing. La segona edició de CULTSURFING, la xarxa per descobrir projectes singulars, intercanviar experiències i establir connexions entre àmbits culturals i territoris, ja s’acosta! Vine a les Jornades Professionals CultSurfing que es duran a terme els propers dies 14 […]\nSDE: Venda, distribució i internacionalització en les arts escèniques.\nEl Departament de Cultura, a través de l’SDE, col·labora en la segona edició del curs de Producció i Gestió d’Arts Escèniques per a Creadors, organitzat per l’Associació d’Actors i Directors Professionals de Catalunya (AADPC), amb tres propostes in/formatives: 1. Divendres, 19 de setembre: Capacitats i habilitats directives en els arts escèniques. 2. Dijous, 25 de setembre: venda, distribució […]\nObert el termini de presentació de propostes a la Fira de Titelles de Lleida 2015\nDes del Centre de Titelles de Lleida, ens han fet arribar la convocatòria de la 26a edició de la Fira de Teatre de Titelles de Lleida, que tindrà lloc els dies 1, 2 i 3 maig de 2015. L’objectiu primordial de la Fira és el de crear un marc idoni per a la presentació d’espectacles […]\nEuropeCalls EUROPA CREATIVA. Subprograma CULTURA. Taller de Projectes de Cooperació Europea\nL’OBJECTIU DEL TALLER és incentivar i fomentar la participació del sector cultural i creatiu català en la convocatòria de suport als Projectes de Cooperació Europea del Programa Europa Creativa. La idea és oferir als operadors culturals que estan en el procés d’elaboració d’un projecte d’aquest tipus la informació pràctica per a l’emplenament dels formularis i altres documents […]\nConvocatòria propostes 13th International Street Theatre Festival Holzminden (Alemanya)\n13th International Street Theatre Festival Holzminden (Alemanya) – Del 22 al 24 de maig 2015. Es busquen companyies de teatre de carrer que vulguin actuar al festival. Es poden presentar propostes a l’aire lliure, espectacles itinerants, animacions teatralitzades i peces de petit formats, entre d’altres. L’organització es fa càrrec del catxet, els costos del viatge, […]\n08 set., 2014\nOberta la convocatòria per a participar al FAMFEST 2015 de Xile\nJa es troba oberta la convocatòria nacional (Regió Metropolitana i Regional) i internacional per FAMFEST 2015. Les propostes es poden enviar fins el 16 de gener de 2015 al correu info@centromori.cl Centre Cultural Mori ha creat el Festival Internacional de Teatre Familiar FAMFEST com un espai per a l’exhibició, producció i discussió al voltant de […]


Balanç de les V Jornades Musicals - Agrupació Musical de Godall\nBalanç de les V Jornades Musicals\n16Jul 2015 17 Oct 2017\nLes V Jornades Musicals organitzades per l’Agrupació Musical de Godall, ja s’han acabat. Un any més la música ha estat la protagonista al llarg de dues setmanes al nostre petit municipi. Batucades, saxades, clarinetades, percussió, etc. han omplert de so les tardes d’aquest juliol… el cinema tant per a joves com per adults també ens han acompanyat, així com la música tradicional i la jota.\nMúsica tradicional, cultura popular, cultura i música s’han donat la mà i han demostrat una vegada més que tot i les reticències d’alguns i el desinterès d’uns altres, la cultura en totes les seves vessants, en aquest cas la música, contribueix a la prosperitat, a la cohesió social, a la singularitat i a la creativitat i ens ajuda a ser més lliures.\nDes de la Junta de l’AMG, estem contents de com han anat, èxit de participació, i, com sempre, enorme qualitat en totes les activitats que s’han portat a terme.\nDonem les gràcies al director de la banda de l’AMG, en aquesta edició d’una manera molt especial, i, a tot el claustre de professors pel seu esforç, dedicació i la seva bona feina, els animem a continuar així.\nUs emplacem per a la propera edició que esperem sigui molt millor encara.\nPrevio 5enes Jornades musicals de l’AMG del 29 de juny al 11 de juliol\nSiguiente Festes Majors 2015 de l’AMG


Marc i Júlia, els noms de nadó més posats a Girona - Diari de Girona\nMarc i Júlia, els noms de nadó més posats a Girona\nMarc, primer lloc del rànquing i Júlia es fa amb la primera plaça a Girona per sobre de Martina, primera a Catalunya\nacn 13.10.2016 | 14:32\nMarc i Júlia, els noms de nadó més posats a Girona ACN\n1.040 Marcs i 776 Martines Marc torna a ser el nom de nadó més freqüent a Catalunya l'any 2015 (1.040 en total), però va reduint la freqüència: 29 de cada 1.000 nens nascuts l'any 2015 es diuen Marc, mentre que al 1997 eren 51 de cada 1.000. El nom de Marc va seguit, en ordre decreixent de freqüència, pels d'Àlex/Álex, Martí, Hugo, Biel i Èric/Eric. Pel que fa als noms de nena, Martina és el nom més usual per tercer any consecutiu (776) i el porten 23 de cada 1.000 nenes nascudes aquest any. En les nenes segueixen a Martina els noms de Júlia/Julia, Laia, Lucía, Emma i Maria\_/María. Marc és també el nom de nen més posat a tots els àmbits territorials, excepte a Ponent (on és Martí) i a l'Alt Pirineu i Aran (on és Jan). Pel que fa a les nenes, Martina és el nom més posat només a l'àmbit Metropolità i al Camp de Tarragona; Júlia/Julia ho és entre les nenes nascudes a les Comarques Gironines, Terres de l'Ebre, Ponent i Comarques Centrals; i Maria/María és el més freqüent al Penedès.\nEl nombre de naixements a Catalunya segueix a la baixa i aquest 2015 ha estat de 70.138, cosa que representa una disminució del 2% en relació amb l´any passat (71.589), segons les dades provisionals de l´Institut d´Estadística de Catalunya (Idescat). La tendència descendent del nombre de nascuts –iniciada l´any 2008 i que pot tenir continuïtat fins a ben entrada la tercera dècada d´aquest segle- ve motivada per la disminució del nombre de dones en edat fèrtil, ja que el nombre mitjà de fills per dona (1,39) és lleugerament superior al del 2014. Aquesta disminució de naixements però no és homogènia a tot el territori ja que hi ha 16 comarques on les xifres són superiors a l´any passat (destaca el Pallars Sobirà amb un +33%, el Moianès amb un +19,4% o l´Alt Camp amb un +15,9%). L´àmbit de les comarques gironines, excepte el Gironès, és el que registra els indicadors de fecunditat més positius.