Motllo bombó cònic clàssic | Gadgets & Cuina\nMotlle per bombons fabricat en policarbonat, perfecte per realitzar les teves bombons clàssics a casa.\nNo t'oblidis d'utilitzar cobertures de xocolata de bona qualitat, a Gadgets & Cuina recomanem sempre Barry. Per als més perfeccionistes recomanem afegir mantega de cacau Mycrio que ajuda a temperar i cristal·litzar la xocolata donant-li la característica brillantor final.\n27 x 14 x 2,5 cm\n3mm aproximadament de diàmetre cada cavitat.\nMotllo bombó policarbonat bombó cònic clàssic?


COVID-19: L'IBDDONA destina prop de 300.000 euros als ajuts per al lloguer d'habitatge per a les dones víctimes de violència de gènere durant la Covid-19\nDarrera actualització: 13 juliol 2020\nL'Institut Balear de la Dona aporta 296.804 euros a la nova convocatòria d'ajudes per al lloguer de l'habitatge habitual específiques Covid-19 que ha creat la Conselleria d'Habitatge i Mobilitat per tal d'ajudar les persones arrendatàries que, com a conseqüència de l'impacte de la pandèmia, tenen problemes transitoris per pagar el lloguer.\nEs tracta d'una subvenció de fins a 6 mesos (d'abril a setembre) per a lloguers de fins a 900 euros. En general, l'import total que se subvenciona és de fins a 600 euros, però en el cas de les dones víctimes de violència de gènere aquest import puja fins els 800 euros. És aquest increment de la prestació en 200 euros la que aporta l'IBDONA mitjançant la seva col·laboració. Per tant, una dona víctima de violència de gènere podrà rebre un màxim de 4.800 euros d'ajuda.\nPoden ser beneficiàries d'aquestes ajudes les persones que tenguin un contracte de lloguer i que puguin acreditar la seva situació de vulnerabilitat econòmica i social. En el cas de les dones víctimes de violència de gènere, hauran d'haver estat víctimes durant l'estat d'alarma, situació que s'acreditarà mitjançant el corresponent certificat que emet l'IBDONA. A més, s'han de complir altres requisits com que els ingressos del total de la família durant el mes de juny no superin els límits marcats per la convocatòria, que el lloguer més les despeses que suporti la família relacionades amb l'habitatge (comunitat, electricitat, aigua, gas, internet, etc.) igualin o superin el 35% dels ingressos nets mensuals de la família, o no tenir relació de parentesc ni empresarial amb el propietari de l'habitatge, entre d'altres.\nLes sol·licituds es poden presentar a partir d'avui 6 de juliol per la via telemàtica a través de la web habitatge.caib.es. Només s'admetrà una sol·licitud per habitatge.\nAmb aquestes ajudes, el Govern considera les víctimes de violència de gènere sector preferent en l'accés a habitatge, tal com estableix la legislació recent aprovada a les Illes Balears. L'article 74 de la Llei 11/2016 d'Igualtat entre dones i homes de les Illes Balears indica que "les dones víctimes de violència de gènere han de ser considerades sector preferent en l'accés a habitatges protegits de promoció pública". A més, l'article 3.2 de la Llei 5/2018 d'Habitatge de les Illes Balears estableix que les dones víctimes de violència masclista seran considerades persones en situació d'especial vulnerabilitat en matèria d'habitatge.


Benicalap estrena un bosquet i un corredor verd blau del projecte europeu GrowGreen - LAS NAVES : LAS NAVES\nHome » actualitat » Benicalap estrena un bosquet i un corredor verd blau del projecte europeu GrowGreen\nEl bosquet permet el pas accessible i la connexió per als vianants al carrer Andreu Alfaro i genera un nou accés al Parc de Benicalap.\nL’objectiu principal d’aquest corredor verd blau és crear una ruta per als vianants que permeta l’enllaç entre els grans espais verds i les àrees de vida urbanes interiors mitjançant la reintroducció de vegetació i sistemes de recollida d’aigua en el districte.\nEl barri Ciutat Fallera, dins del districte de Benicalap a la ciutat de València, ha estrenat un bosquet i un corredor verd blau dins de les accions dutes a terme pel projecte europeu GrowGreen. Un projecte dut a terme per l’Ajuntament de València, el centre d’innovació Las Naves, la UPV, així com entitats especialitzades en innovació urbana participativa i en urbanisme bioclimàtic com a Paisatge Transversal, Bipolaire, Tecnalia i Leitat.\nCarlos Galiana, regidor d’Innovació de l’Ajuntament de València, ha recalcat que “l’objectiu d’aquest projecte i les seues accions pilot és permetre la connexió de l’horta amb la ciutat i resoldre els problemes i necessitats quotidianes que la població reclama per als carrers d’aquest barri. Per a això s’han planificat diferents accions com un jardí vertical, que realitzem en una façana d’un centre escolar, o el bosquet contra el canvi climàtic i un corredor verd/blau que s’acaben d’inaugurar”. Al costat de la regidoria d’innovació també han participat en aquestes accions pilot la regidoria d’urbanisme i la de jardins de l’Ajuntament de València.\nEl bosquet de compensació d’emissions de CO2 permet el pas accessible i la connexió per als vianants al carrer Andreu Alfaro i genera un nou accés al Parc de Benicalap. La recuperació de l’espai ha permés recuperar la perspectiva històrica de l’antic camí de Burjassot, enfront de les alqueries històriques, ja que ens trobem en un entorn protegit (entorn BIC); i s’ha inclòs arbratge perimetral per a proporcionar ombra respectant el valor estètic i la visibilitat de les alqueries dels Moros i de la Torre. La selecció d’espècies vegetals s’ha realitzat en un procés participatiu i són espècies de baixa incidència al·lergògena. A més, s’ha reutilitzat la fusta dels arbres preexistents que estaven en mal estat per a crear zones infantils.\nEl concepte de disseny s’ha basat en tres elements: topografia, vegetació i aigua. Es genera una topografia per a gestionar les aigües pluvials durant els esdeveniments de precipitació. Aquesta s’ha estudiat perquè l’escolament dirigisca l’aigua cap als diferents sistemes de drenatge urbà sostenible (SUDS). Les tipologies proposades de SUDS que s’ha utilitzat són principalment sistemes de bio-retenció com les tres conques d’infiltració connectades en cascada; rases filtrants perimetral i de connexió entre conques; i paviments permeables (àrea accés al Parc de Benicalap i camí).\nÉs rellevant esmentar que per a la construcció del bosc sostenible no s’ha fet extracció de sòl, sol moviments de terra, minimitzant així l’impacte ambiental.\nLa millora de la biodiversitat s’ha aconseguit creant diferents estrats de vegetació (arbres, arbustos i plantes terrestres), fomentant la diversitat d’espècies i creant espais per a l’hàbitat animal. S’ha tingut en compte la gestió sostenible de la vegetació (poda, neteja, reg). Amb l’objectiu de millorar el confort tèrmic en l’àrea s’ha considerat la vegetació alta per a reduir l’exposició a la radiació solar directa.\nPer part seua, el corredor verd blau, situat al carrer del Foc i la plaça Regino Mas, millorarà el confort tèrmic, la gestió i qualitat de l’aigua, augmentarà la biodiversitat (d’espècies i d’estrats vegetals), capturarà el CO₂ i ajudarà a augmentar la percepció de seguretat en el barri gràcies al mobiliari adaptat i a la il·luminació.\nEs planteja un laboratori viu en el qual provar diferents solucions basades en la naturalesa incloent zones de bio-retenció (biocélulas), una conca de retenció (plaça), i sistemes drenants (de retenció o filtrants) sota les zones d’aparcament mitjançant la utilització de diferents paviments permeables que filtren i recullen l’aigua provinent de la calçada.\nEl corredor verd blau ha contribuït a crear una ruta per als vianants que permet l’enllaç entre els grans espais verds de l’escala territorial i les àrees de vida urbanes interiors mitjançant la reintroducció de vegetació i sistemes de recollida d’aigua en el districte.\nEl projecte ha transformat la plaça de Regino Mas en un espai per als vianants, amb ombra (vegetació i pèrgola) i mobiliari adaptat. A més, la plaça és en sí un element de gestió d’aigua, ja que recull les aigües en la seua part més baixa que és una zona blana amb vegetació; i s’ha permés la connexió per als vianants amb els carrers circumdants, permetent i fomentant el seu pas a través.


Per què els catòlics resen als sants? – 2peix\nInici / Temple / Sants / Per què els catòlics resen als sants?\nAlguns critiquen els catòlics per resar a Sants, en lloc de directament a Déu.\nEn realitat, Catòlics solen pregar directament a Déu, però també es pot demanar als sants–ningú en el Cel–a pregar a Déu en el seu nom.\nAixí, quan un resa a un sant que és, bàsicament, demanant al Sant perquè intercedeixi per ell–per pregar per ell i amb ell a Déu. Tots els cristians fan essencialment el mateix quan demanen germans en la fe a la terra per pregar per ells, encara que seria d'esperar que les oracions dels sants a ser més poderosa perquè estan completament consagrats en la presència de Déu (veure La Carta de Jaume, 5:16).1\nJesús, després de tot, ens va ensenyar que Déu "no és Déu de morts, sinó de vius " (Lucas 20:38). A la Transfiguració, Ell va conversar amb el llargament difunt Elies i Moisès en presència dels Apòstols (Marc 9:3). També va prometre el bon lladre (que la tradició crida a Sant Dimas) que ell s'uniria a ell al paradís aquest mateix dia (Lucas 23:43).\nEn el Nou Testament, Jesús ofereix una paràbola en què un home a l'Hades demana la intercessió d'un home en el si d'Abraham als seus germans a la terra (Lucas 16:19).\nJesús també parla de la intercessió dels àngels, dir, "Mireu que no menyspreeu a un d'aquests petits; perquè us dic que en el cel els seus àngels sempre la faç del meu Pare del cel " (veure Mateo 18:10; la Llibre dels Salms 91:11-12; i la Llibre de l'Apocalipsi 8:3-4).\nEn la seva Carta als Colossencs, Pau escriu que els creients en la terra han estat qualificats per Déu "per participar de l'herència dels sants en la llum" (1:12).\nEls Carta als Hebreus es refereix als sants homes i dones de l'Antiga Aliança com un gran "núvol de testimonis" que ens envolta en 12:1 i continua en els versicles 12:22 – 23 amb, "Però heu acostat a la muntanya de Sion, a la ciutat del Déu viu, el Jerusalemand celestial per innombrables àngels, reunió solemne, i per al muntatge dels primogènits que estan inscrits en el cel, i un jutge que és Déu de tota, i als esperits dels justos fets perfectes ".\nAl Llibre de l'Apocalipsi, els sants màrtirs de peu davant Déu, pregant-li per la justícia en nom dels perseguits a la terra (6:9-11), i els profetes i apòstols s'agenollen davant el tron de Déu en el Cel i oferir les oracions dels fidels terrenal a Ell: "Copes d'or plenes d'encens, que són les oracions dels sants " (5:8, 4:4 i 20:4). (Recordeu que els fidels terrenal es refereix sovint en el Nou Testament com "sants". Això no vol dir que ja han estat plenament santificat, però que estan en el procés de ser santificat. Per exemple, Pau amonesta als Efesis, qui s'adreça anteriors com "els sants que també són fidels en Crist Jesús,"Allunyar-se de la seva conducta pecaminosa (veure la carta als Efesis, 1:1 i 4:22-23).)\nEn els escrits històrics més antics del cristianisme que rebem un testimoni similar. Papa Sant Climent (d. Califòrnia. 97), per exemple, aconsellar als cristians a, "Seguiu els sants, per a aquells que els segueixen seran santificats " (Carta als Corintis 46:2; cf. Tenir. 13:7).\nEn al voltant de l'any 156, els fidels d'Esmirna va explicar que adoraven Jesucrist, però em va encantar els màrtirs "com a deixebles i imitadors del Senyor, com es mereixen, a causa de la seva devoció sense igual al seu propi Rei i Mestre. Que també ens convertim en els seus socis i condeixebles!" (Martiri de Sant Polcycarp 17:3; ).\nA principis del segle III, Sant Climent d'Alexandria va comentar com un Cristià veritable "resa en la societat del àngels, com sent ja de rang angelical, i mai està fora del seu manteniment santa; i encara que ell pregar tot sol, que té el cor dels sants que estaven amb ell " (Stromateis 7:12).\nAbans de la seva mort a la sorra, Santa Perpètua (d. 203) relata una visió del cel en la qual va conèixer a les ànimes dels màrtirs i els àngels i els ancians que adoren davant el tron de Déu testimoni (veure El martiri dels Sants Perpètua i Felicitas 4:1-2). Orígens va escriure en 233, "No és només el gran sacerdot que prega amb aquells que realment pregar, sinó també als àngels ..., i també les ànimes dels sants que han mort " (En Oració 11:1). En 250, Sant Cebrià de Cartago va descriure com se li va oferir l'Eucaristia en honor dels màrtirs en els aniversaris de les seves morts (veure Carta al seu clergat i per tot el seu poble 39:3).\nTot i així, la pràctica de l'oració als Sants sembla protestants per soscavar el paper únic de Jesús com "un sol mitjancer entre Déu i els homes" (veure a Paul de Primera Carta a Timoteu 2:5).\nNo obstant això, en cridar a Jesús el nostre únic mediador amb Déu, Sant Pau no s'està referint a la pregària d'intercessió, sinó a l'Expiació. Perquè Jesús és Déu i home, Només la seva mort tenia el poder per reconciliar-nos amb el Pare (veure el verset tenir èxit en la mateixa carta: 2:6). La intercessió dels sants, o la intercessió dels cristians a la terra per al cas, no interfereix amb la mediació singular de Crist davant del Pare, però crida sobre ella. Així Pablo, en les línies precedents vers 2:5, anima els cristians a participar en la pregària d'intercessió, que "és bo, i ... que és acceptable als ulls de Déu, el nostre salvador " (2:1 – 3).\nEls sants no són obstacles per servir a Jesús, però els exemples que el Senyor ha proveït viure per ensenyar-nos com li serveixen perfectament. Com Mare Angèlica, fundadora de l'Eternal Word Television Network (EWTN), clarament posar-, "Jo sóc un franciscà, el que significa que segueixo a Jesús segons l'exemple del gran Francesc d'Assís " (amb Christine Allison, Respostes, No Promises, Ignatius Press, 1996, p. 15).\nAixí que els demanem: el que el pare no està molt content de veure els seus fills honrats? ¿No és en honor al nen en essència una forma més profunda d'honrar al pare (veure el llibre dels Proverbis 17:6)? L'Església no s'exalten als sants per la seva propi bé, però pel bé de Déu que els va crear, santificat, i els va plantejar davant nostre.\nÉs Oració, No Culte!\nDe la mateixa manera, Protestants sovint confonen l'oració catòlica als sants com l'adoració. Això ve d'una noció errònia que l'oració i l'adoració són sinònims.\nMentre que l'oració és part de l'adoració, en essència, consisteix en l'adoració de l'ofrena d'un sacrifici (veure Èxode 20:24, Malaquías 1:11; i Pablo Carta als Hebreus 10:10).\nEspecíficament, l'Església ofereix el sacrifici de l'Eucaristia a Déu i només a Ell, a la Santa Missa. Per contrast, Els catòlics no ofereixen sacrificis als Sants. De fet, pot sorprendre els crítics que saben que la jerarquia de l'Església va censurar un grup religiós al segle IV pels excessos pel que fa a la Mare de Déu. San Epifanio, el bisbe de Salamina, reprès la secta coneguda com la Kollyridians per oferir el pa de sacrifici per a ella (Panarion 79). La lectura d'aquest, alguns podrien erròniament concloure que Epifani ha d'haver desaprovat en general, de la devoció mariana. Per contra, però, Epifanio promou amb entusiasme els ensenyaments de l'Església sobre Maria en la mateixa obra en la qual reprèn el Kollyridians.\nPer distingir entre l'adoració a Déu i la veneració dels sants, Agustín va agafar del grec els termes Culte i sí, l'antiga per descriure l'adoració de Déu i el segon per descriure veneració dels sants (veure La Ciutat de Déu 10:1).\nNosaltres venerem els sants perquè han estat santificats per Déu.\nÉs comunament entès per tots els cristians que estan units entre si a través de l'oració (veure Saint Paul Carta als Romans 12:5 i la seva primera carta als Corintis. 12:12).\nIgual que la pròpia ànima humana, aquesta pregària-link sobreviu a la mort, la mort no té poder "per separar-nos de l'amor de Déu en Crist Jesús Senyor nostre" (de nou, veure a Paul de Carta als Romans 8:38-39). Els que han mort en l'amistat amb Déu no són "adormit" a la tomba, però governar amb Ell al Cel.[1. La referència bíblica comuna en ser mort "adormits" (veure Mateo, 9:24, et al.) és simplement un mitjà per a expressar la naturalesa transitòria de la mort i té a veure específicament amb el cos del difunt, no l'ànima (Mateo 27:52). El cos descansa en la tomba a la mort, mentre que l'ànima entra en l'eternitat. En el Judici Final, el cos és ressuscitat i es va reunir amb l'ànima. Perquè els cristians no catòlics tendeixen a veure els morts com per dormir, oració als sants se'ls apareix com una forma de nigromància (veure el llibre de Deuteronomi 18:10-11 i el Primer Llibre de Samuel, 28:6). Però la nigromància ben entesa és l'intent d'obtenir informació dels morts que en cas contrari pertany només a Déu, com ara el coneixement del futur. Oració als Sants, per altra banda, és simplement la recerca d'intercessió celestial. ↩


El Govern aprova els comptes anuals de l'Institut Català de Finances, que tanquen amb un resultat positiu de 40,5 MEUR La República\nEl Govern aprova els comptes anuals de l'Institut Català de Finances, que tanquen amb un resultat positiu de 40,5 MEUR\nEl Govern aprova els comptes anuals de l’Institut Català de Finances, que tanquen amb un resultat positiu de 40,5 MEUR\nACN Barcelona – El Govern ha aprovat aquest dimarts els comptes anuals de l’Institut Català de Finances (ICF) corresponents a l’exercici 2021. Durant l’últim exercici l’entitat financera pública de Catalunya […]\nACN Barcelona – El Govern ha aprovat aquest dimarts els comptes anuals de l’Institut Català de Finances (ICF) corresponents a l’exercici 2021. Durant l’últim exercici l’entitat financera pública de Catalunya ha finançat 1.213 empreses per valor de 535,1 milions d’euros. En línia amb altres anys, el 96% del finançament s’ha destinat a treballadors autònoms i pimes. El Consell Executiu ha destacat l’increment per a projectes de construcció i obra pública, que ha ascendit fins al 13% del total. Dos terços de les operacions s’han destinat a nous projectes d’inversió, mentre que el terç restant ha anat a parar a finançar les necessitats de liquiditat derivades de la covid-19. Amb tot, l’ICF ha tancat el 2021 amb un resultat positiu de 40,5 milions d’euros.\nEn concret, el 2021 l’ICF ha compromès 19,9 milions d’euros en fons de capital de risc. Així mateix, ha acumulat 8,6 milions d’euros d’inversió directa en empreses i start-ups.\nSegons ha detallat l’executiu, s’han reestructurat crèdits per valor de 315,2 milions d’euros amb l’objectiu e flexibilitzar i ajustar el calendari de pagament, d’acord amb el context i les necessitats.\nPel que fa a la distribució sectorial, el comerç, el turisme, el transport i les indústries manufactureres s’han mantingut com a sectors més finançats.\nPer territoris, Barcelona i la seva àrea d’influència han acumulat la major part del finançament (54%). L’han seguit Girona (10%) i el Penedès (7%).


Gerard Piqué rep l'alta hospitalària\nEl defensa del Barça Gerard Piqué ja ha rebut l'alta hospitalària. Segons ha comunicat el club, el jugador ja és a casa i, després de passar la nit en observació, continuarà amb el tractament per recuperar-se del malestar general. La seva evolució marcarà la disponibilitat pel següent partit.\nAixí, el central català no ha viatjat amb l'equip a Gran Canària, on els blaugranes s'enfrontaran aquesta tarda al Las Palmas, en el partit corresponent a la jornada 37 de la Lliga Santander. Luis Enrique, en la roda de premsa prèvia al matx, ja va confirmar ahir que no podria comptar amb Piqué.\nD'aquesta manera, la defensa del Barça es queda en quadre i el tècnic asturià tindrà molts dubtes per formar l'alineació. La baixa del central català se suma a la de Sergi Roberto per sanció i a les dels lesionats Mathieu, Rafinha i Aleix Vidal. El Barça jugarà aquest diumenge a les 20.00 hores al camp del Las Palmas en un partit en què estan obligats a guanyar per mantenir intactes les seves aspiracions al títol de lliga.\nMÚSICA Shakira i Piqué apareixen junts al videoclip de 'Me enamoré' El Nacional\nLi va agafar dimecres passat, cap a dos quarts de deu de la nit (minut 42). Recupera't noi.


Emocionant retrobament entre un nen i el seu gos perdut - Ràdio Flaixbac\nEmocionant retrobament entre un nen i el seu gos perdut\nTots els que teniu un gos comprendreu com és d'important aquest animaló per a vosaltres. El gos, en molts casos, és el millor amic de l'home i tots sabem que la pèrdua de la seva presència pot ser d'allò més dolorosa.\nAixò és el que li va passar a aquest nen, Rocco Risso, que va perdre al seu gos Jack fa 8 mesos. Segons paraules de la seva mare: "No puc explicar quant l'ha plorat i trobat a faltar durant tot aquest temps".\nRocco i el seu gos, Jack\nDesprés d'una exhaustiva cerca sense resultat un amic va trobar el gos Jack en una gasolinera, el va reconèixer de seguida i es va posar en contacte amb la mare. Ella va decidir donar una sorpresa al seu fill dient-li que tenia un regal per a ell.\nAleshores és quan entra Rocco i veu el seu millor amic, a qui considera una part de la família, fora al pati. El nen esclata a plorar mentre abraça l'animal. És un retrobament molt emotiu i bonic!


Publicació d’un Edicte per la convocatòria i els plecs de bases relatius als Premis d’Innovació Educativa Principat d’Andorra 2023. — Consell General Principat d'Andorra\nSou a: Inici / ca / Concursos públics i edictes / Publicació d’un Edicte per la convocatòria i els plecs de bases relatius als Premis d’Innovació Educativa Principat d’Andorra 2023.\nPer acord de la Sindicatura de data 11 de maig del 2022, es procedeix a publicar la convocatòria i els plecs de bases relatius als Premis d’Innovació Educativa Principat d’Andorra 2023.\n● El Premi Maria Geli adreçat a professionals o equips de professionals de l’educació que treballin amb alumnes de fins a 18 anys, que hagin creat i dut a terme experiències d’innovació educativa en centres educatius tant en l’àmbit internacional com nacional.\n● El Premi Conec.Andorra adreçat als alumnes de 16 a 25 anys, escolaritzats a Andorra o a l’estranger i residents a Andorra, que hagin desenvolupat o iniciat un projecte que fomenti el coneixement i l’estima d’Andorra.\n● La categoria internacional, a la qual opten tots els participants nacionals i internacionals, i que té una dotació de 12.000.-€.\n● La categoria nacional, a la qual només opten els participants residents a Andorra que hagin dut a terme l’experiència educativa en un centre educatiu del Principat d’Andorra, i que té una dotació de 3.000.-€. *\n● La temàtica de la Convocatòria del 2023 es centra en la sostenibilitat mediambiental. Aquesta temàtica pot incloure àmbits tan diversos com la societat, la participació ciutadana, la política, l’economia, la salut, l’educació, etc.\n● La dotació econòmica del Premi és de 1.500.-€.\n1- Els treballs presentats tenen per objecte donar a conèixer un projecte didàctic de creació d’una experiència d’innovació educativa que contribueixi a la millora de la qualitat educativa i de la docència. Ha de ser un projecte amb un plantejament integral i transversal d’aplicació al conjunt del centre escolar i també amb la possibilitat de poder ser replicat en altres establiments educatius.\na. Document Principal (en format de document PDF, amb un número de pàgines no superior a 100, redactat amb una mida de lletra de 12 punts i aplicant un interlineat de 1.5 punts) on s’incloguin els següents apartats:\nₒ Introducció on consti la motivació, l’interès i les característiques de l’experiència educativa.\nₒ Descripció de l’experiència educativa on s’incloguin aspectes com el punt de partida, la temporització, els objectius, el desenvolupament, la metodologia, els aspectes innovadors, l’àmbit en què s’emmarca, la informació complementària, etc.\nₒ Relació explícita dels objectius amb els resultats obtinguts.\nₒ Valoració de l’experiència viscuda en la realització del projecte didàctic.\nb) Complement de Documentació:\nₒ Recull d’il·lustracions en format digital de fàcil accés, on es mostri el desenvolupament de la realització de l’experiència, produccions dels alumnes, materials utilitzats, etc.\nₒ Breu presentació audiovisual del projecte mitjançant un suport digital de fàcil accés d’un màxim de 3 minuts on es presenti l’experiència d’innovació educativa i les motivacions que han conduit a presentar-se al Premi.\nₒ Fitxa d’inscripció annexa degudament omplerta amb les dades requerides.\nₒ Declaració Jurada annexa on figurin els següents punts: manifestació expressa del caràcter original i que no es còpia ni modificació total o parcial de cap altre; manifestació expressa de la titularitat sobre tots els drets i que el treball es troba lliure de càrregues o limitacions als drets d’explotació; manifestació que el treball presentat no ha estat presentat a cap altre concurs que estigui pendent de resolució en el moment de la presentació del treball; manifestació expressa de l’acceptació de l’autor de totes i cadascuna de les condicions establertes en les bases; data de la declaració i la signatura original.\nₒ Autorització de cessió gratuïta de drets d’imatge annexa degudament omplerta.\n6- La Comissió Legislativa d’Educació, Recerca, Cultura, Joventut i Esports pot resoldre qualsevol dubte que aparegui en la interpretació de les bases de la manera que consideri més adequada. Els dubtes plantejats s’hauran d’adreçar per escrit al correu electrònic següent:\n7- En cas que una persona figurés com a autora de diversos projectes, aleshores únicament es tindrà en consideració el primer dels projectes que hagués presentat, mentre que els altres quedaran automàticament descartats.\n8- No podrà concórrer al Premi Maria Geli qui hagi estat guardonat en la darrera edició d’aquests premis en la mateixa modalitat.\n9- Els originals s’han de presentar en format digital, a través de correu electrònic, WeTransfer o qualsevol altre servei similar d’allotjament i tramesa de fitxers al següent correu electrònic:\n10- El termini de lliurament dels treballs està comprés de l’1 de maig al 31 de maig de 2023, ambdós inclosos. Tot treball presentat fora d’aquest termini es veurà automàticament descartat.\n11- En un període no superior als quinze dies a la finalització del termini de lliurament dels treballs, la Comissió Legislativa d’Educació, Recerca, Cultura, Joventut i Esports analitzarà la documentació rebuda i, si aquesta compleix amb els requisits establerts en el plec de bases, en donarà trasllat al Jurat.\n12- El Jurat està compost per un mínim de 4 persones reconegudes en l’àmbit educatiu, social i cultural, i designades oportunament pels membres de la Comissió Legislativa d’Educació, Recerca, Cultura, Joventut i Esports.\n13- Es tindran en compte els següents criteris de valoració:\n14- Cap dels originals presentats dins el termini no podrà ser retirat abans que el Jurat faci pública la seva decisió. L’acta de la decisió del Jurat enunciarà els treballs presentats.\n15- El veredicte del Jurat serà inapel·lable i irrevocable, tenint potestat per declarar desert els Premis si la qualitat dels treballs no arriba a la mínima exigida per a una convocatòria d’aquesta naturalesa.\n16- Tots els participants opten al Premi de la categoria internacional dotat amb 12.000.-€, dels quals 9.000.-€ seran per l’autor i 3.000.-€ pel centre educatiu on s’ha dut a terme l’experiència d’innovació educativa.\nTenint en compte l’anteriorment citat, el Jurat es reserva la potestat d’atorgar un Premi ex aequo, per a cada una de les categories existents, en cas que consideri que dos dels projectes presentats són mereixedors del mateix guardó.\nEl Jurat es reserva la potestat d’atorgar de forma justificada un o diversos accèssits d’una quantia global que no excedeixi els 6.000.-€, només en el cas que el Premi hagi quedat desert.\n19- El present plec de bases, els criteris d’avaluació i la documentació requerida es poden descarregar a la pàgina web del Consell General www.consellgeneral.ad\n1- Els treballs presentats tenen per objecte donar a conèixer un projecte que fomenti el coneixement i l’estima d’Andorra.\n2- La temàtica d’enguany es centra en la sostenibilitat mediambiental. Aquesta temàtica pot incloure àmbits tan diversos com la societat, la participació ciutadana, la política, l’economia, la salut, l’educació, etc.\n3- Els treballs presentats a la convocatòria han de lliurar un projecte de sostenibilitat mediambiental a Andorra que s’hagi dut a terme.\na. Document Principal (en format de document PDF, amb un número de pàgines no superior a 20, redactat amb una mida de lletra de 12 punts i aplicant un interlineat de 1.5 punts) on s’incloguin els següents apartats:\nₒ Introducció on consti la motivació, l’interès i les característiques del projecte i el seu nom.\nₒ Justificació del projecte per a la difusió de la seva transcendència en la ciutadania.\nₒ Proposta sobre la seva possible reproducció amb la finalitat que arribi al màxim de difusió possible.\nₒ Valoració final del procés d’aprenentatge realitzat en el desenvolupament del projecte.\nₒ Recull d’il·lustracions en format digital de fàcil accés, on es mostri el procés de creació i desenvolupament de la realització del projecte.\nₒ Breu presentació audiovisual mitjançant un suport digital de fàcil accés d’un màxim de 3 minuts on es presenti el projecte i les motivacions que han conduit a presentar-se al Premi.\nₒ Declaració Jurada annexa de l’alumne, si aquest és major d’edat, o del docent o representant legal, si l’alumne és menor d’edat, on figurin els següents punts: manifestació expressa del caràcter original i que no es còpia ni modificació total o parcial de cap altre; manifestació expressa de la titularitat sobre tots els drets i que el treball es troba lliure de càrregues o limitacions als drets d’explotació; manifestació que el treball presentat no ha estat presentat a cap altre concurs que estigui pendent de resolució en el moment de la presentació del treball; manifestació expressa de l’acceptació de l’autor de totes i cadascuna de les condicions establertes en les bases; data de la declaració i la signatura original.\nₒ Autorització de cessió gratuïta de drets d’imatge annexa de l’alumne, si aquest és major d’edat, o del docent o representant legal, si l’alumne és menor d’edat, degudament omplerta.\n8- La Comissió Legislativa d’Educació, Recerca, Cultura, Joventut i Esports pot resoldre qualsevol dubte que aparegui en la interpretació de les bases de la manera que consideri més adequada. Els dubtes plantejats s’hauran d’adreçar per escrit al correu electrònic següent:\n9- En cas que una persona figurés com a autora de diversos projectes, aleshores únicament es tindrà en consideració el primer dels projectes que hagués presentat, mentre que els altres quedaran automàticament descartats.\n10- No podrà concórrer al Premi Conec.Andorra qui hagi estat guardonat en la darrera edició d’aquests premis en la mateixa modalitat.\n11- Els originals s’han de presentar en format digital, a través de correu electrònic, WeTransfer o qualsevol altre servei similar d’allotjament i tramesa de fitxers al següent correu electrònic:\n12- El termini de lliurament dels treballs està comprés de l’1 de maig al 31 de maig de 2023, ambdós inclosos. Tot treball presentat fora d’aquest termini es veurà automàticament descartat.\n13- En un període no superior als quinze dies a la finalització del termini de lliurament dels treballs, la Comissió Legislativa d’Educació, Recerca, Cultura, Joventut i Esports analitzarà la documentació rebuda i, si aquesta compleix amb els requisits establerts en el plec de bases, en donarà trasllat al Jurat.\n14- El Jurat està compost per un mínim de 4 persones reconegudes en l’àmbit educatiu, social i cultural, i designades oportunament pels membres de la Comissió Legislativa d’Educació, Recerca, Cultura, Joventut i Esports.\n15- Es tindran en compte els següents criteris de valoració:\n● Que el projecte ajudi a entendre o resoldre una problemàtica actual.\n● Que el projecte promogui una pràctica reiterada de valors de manera vivencial.\n● Que el projecte fomenti la col·laboració entre diferents actors de la societat.\n● Que el projecte reflexi un procés creatiu, divergent i original.\n16- Cap dels originals presentats dins el termini no podrà ser retirat abans que el Jurat faci pública la seva decisió. L’acta de la decisió del Jurat enunciarà els treballs presentats.\n17- El veredicte del Jurat serà inapel·lable i irrevocable, tenint potestat per declarar desert els Premis si la qualitat dels treballs no arriba a la mínima exigida per a una convocatòria d’aquesta naturalesa.\n18- Cap dels originals presentats als Premis dins el termini no podrà ser retirat abans que el Jurat faci pública la seva decisió. L’acta de la decisió del Jurat detallarà els treballs presentats.\n19- Tots els treballs presentats opten al Premi dotat amb 1.500.-€ per l’(als) autor(s).\nTenint en compte l’anteriorment citat, el Jurat es reserva la potestat d’atorgar un Premi ex aequo, en cas que consideri que dos dels projectes presentats són mereixedors del mateix guardó.\nEl Jurat es reserva la potestat d’atorgar de forma justificada un o diversos accèssits d’una quantia global que no excedeixi els 750.-€, només en el cas que el Premi hagi quedat desert.\n20- En reconeixement als docents, el Premi es lliura el dia mundial dels docents, corresponent al dia 5 d’octubre o, en cas de no ser factible, al dia fixat per la Comissió Legislativa d’Educació, Recerca, Cultura, Joventut i Esports.\n21- El Consell General d’Andorra es reserva el dret de difondre els treballs premiats.\n22- El present plec de bases, els criteris d’avaluació i la documentació requerida es poden descarregar a la pàgina web del Consell General www.consellgeneral.ad


Territori clandestí - Festival RBLS de Teatre Jove i Taverna del Troll - RTVE.es\nTerritori clandestí - Festival RBLS de Teatre Jove i Taverna del Troll\nTerritori clandestí - 13 de novembre de 2017\nEntrevista a Carme Tierz, directora del Festival RBLS que es farà del 16-19 de Novembre a Can Felipa i la Sala Beckett de Barcelona. A l’espai La Taverna del Troll Benja Amorín parla de videojocs. A l’agenda de concerts destaquem els 35 anys de la Sala Sidecar.\nveure més sobre "Territori clandestí - Festival RBLS de Teatre Jove i Taverna del Troll" veure menys sobre "Territori clandestí - Festival RBLS de Teatre Jove i Taverna del Troll"\nEls últims 894 programes de Territori clandestí\nNou Territori clandestí - 17 d'octubre de 2018 Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 54:14 8% ayer\nTerritori clandestí - 17 d'octubre de 2018 ayer Avui tenim festa ! Celebrem els 25 anys del CAT, espai dedicat a la música i la cultura popular. En aquest temps pel CAT han passat el bo i millor de les músiques tradicionals i d'arrel del nost...\nNou Territori clandestí - 11 d'octubre de 2018 Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 54:40 8% pasado jueves\nTerritori clandestí - 11 d'octubre de 2018 pasado jueves Fermín Muguruza ens visita per presentar-nos "Black is Beltza", la pel·lícula d'animació que aquests dies ha arribat a les pantalles cinematogràfiques i que suposa...\nTerritori clandestí - 20 de setembre de 2018 Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 56:00 14% 20 sep 2018\nTerritori clandestí - 20 de setembre de 2018 20 sep 2018 Tenim debilitat per Muerdo, el músic murcià acaba d'editar el seu últim disc: "La mano en el fuego", un treball on els ritmes llatins, es fusionen sense estridències amb ...\nMúsicas posibles - Lizana - 18/10/18\n> Territori clandestí - Festival RBLS de Teatre Jove i Taverna del Troll


L'Ajuntament recupera 1,5 milions d'euros amb la revisió del cadastre\nMitjançant notificació municipal, s'han legalitzat devers 374 piscines\nL'Ajuntament de Palma ha aconseguit recuperar 1,5 milions d'euros de l'IBI a través de la revisió del cadastre. Aquesta iniciativa, que començà l'any passat, ha aconseguit detectar 1.415 alteracions dels béns immobiliaris a tota l'àrea metropolitana. Arran d'aquesta intervenció, l'Administració local ha pogut legalitzar devers 374 piscines mitjançant notificació prèvia als propietaris de les parcel·les.\nEl regidor d'Hisenda, Economia, Innovació i Funció Pública, Pedro Àlvarez, informà ahir dels resultats de les accions derivades del servei d'avís i tràmit de declaracions, implantat el 2004 a través de l'Institut Municipal d'Informàtica. La campanya de caràcter preventiu ha tengut per objecte informar els propietaris de les alteracions cadastrals de les seves propietats i atorgar-los una «amnistia» de 30 dies per regularitzar-ne la situació.\nDels 1.415 casos de modificacions patrimonials no declarades que han estat detectades per Cort, devers 846 ciutadans ja han posat en ordre els seus béns. «És una manera de fer justícia fiscal i que tothom pagui pel que té. A més, evitam al contribuent les incòmodes i no sempre agradables inspeccions del Ministeri d'Hisenda, que poden acabar en multes que oscil·len entre els 60 i els 6.000 euros», justificà Àlvarez.\nEl sector de la banca i de les companyies d'assegurances fou el que menys declaracions cadastrals realitzà de manera voluntària, amb 232 de 684 expedients revisats. Tot i això, la seva resposta davant les notificacions muncipals fou molt positiva, amb un 69,40% de declaracions després d'haver rebut el corresponent avís d'alteració cadastral.\nEl responsable d'àrea insistí a assenyalar el caràcter «preventiu» del servei, dirigit a preveure el frau. En aquest sentit, advertí que «aquí no s'escapa ningú de complir amb les seves obligacions fiscals», declarà Àlvarez.


Reforç Escolar Individual: Com i Què hi fem? - AnCel | Centre Psicopedagògic a Horta\nHome » Reforç Escolar Individual: Com i Què hi fem?\nReforç Escolar Individual és un servei que pretén oferir a l’infant la possibilitat de potenciar les seves capacitats personals i acadèmiques.\nÉs un espai pensat per a nens, nenes i adolescents, per a que puguin recuperar i engrandir la motivació cap als estudis. L’acompanyament i el suport professional pren partida en el procediment del servei representat per:\nEl treball dels continguts a Reforç Escolar Individual:\nA les sessions de Reforç Escolar Individual es treballen les diverses matèries tot seguint la programació de l’escola del propi infant. La principal finalitat és matenir coherència entre el currículum escolar del curs acadèmic i els aprenentatges que es porten a terme al nostre Centre. Cal mencionar que els aprenentatges de cursos anteriors no assolits seran el punt de partida per a la incorporació de nous conceptes.\nLa millora de la capacitat d’aprendre a aprendre:\nA través del Reforç Escolar Individual el nen o nena o adolescent no només aprendrà els continguts escolars sinó adquirià les estratègies necessàries per aprendre. Això suposa la incorporació de tècniques d’estudi relacionades amb la organització i planificació personal i acadèmica, la millora de la capacitat de síntesi i ampliació de informació i la polidesa en la presentació de les tasques.\nEl seguiment de l’alumne i la coordinació:\nAl llarg de les sessions de Reforç Escolar Individual duem a terme una avaluació contínua de tot el procés d’aprenentatge de l’alumne/a. Amb ella aconseguim ajustar els objectius de treball per tal de seguir avançant al llarg del curs escolar. Paral·lelament s’estableix un vincle cooperatiu amb el seu/va referent escolar (tutor/a) per tal de fer coincidir les pautes de treball i amb la família perquè duguin a terme una supervisió de les tasques.\nAprendre és un camí llarg però el podem fer agradable i portable si ens acompanyem mútuament!\nPrevious post Formació Emocional Infantil: Descobrim i aprenem!\nNext post Contacta amb nosaltres: T’informem i t’orientem!


RodaMots - pataqueta\nDimarts, 18 de gener del 2022 / 5037\nPa en forma de mitja lluna, més menut que la pataca. És molt corrent i molt popular a la ciutat de València.\nJo tots els dies almorze una pataqueta ben plena de llomello rostit, un platet d’olives trencades i un gotet de vi.\nJo, abans que res voltava, m’omplia de les olors que m’agradaven i després sempre acabava comprant-me una pataqueta, que era un pa blanet, ben tou i cruixent que formava com dos coquetes juntes. M’emportava la pataqueta a una de les parades de saladures —que feia olor de tonyina i de tàperes i d’olives— i allà m’obrien el pa pel mig i me l’omplien de tonyina en oli. Quedava tan sucoset que l’oli regalimava i havia d’anar amb compte per no embrutar-me.\nCarme Miquel, Aigua en cistella (Alzira: Bromera, 1998)\nA llevant, dos carrers més enllà, hi havia el mercat de Russafa, on algunes vegades havia fet la compra. Recordà les pataquetes i els entrepans que s’hi preparava. Els més saborosos que mai havia menjat, farcits de pebres i albergínies fregides, o bé de pernil o anxoves amb tomaca refregada.\nMaite Coves Móra, Setembre (Alzira: Bromera, 1998)\nL’escreix / Buscar-se la pataqueta, per Eugeni S. Reig\nCarme Miquel (la Nucia, Marina Baixa 1945-València 2019)\n3 comentaris a “pataqueta”\nJoan — Castelló de la Plana Dimarts, 18 de gener del 2022 a les 08:18\nCal aclarir que “pataca”, només a 20 km de Castelló cap al nord, fa referència al tubèrcul comestible que altres parlants anomenen creïlla (i variants) o patata. Són famoses, per exemple, les pataques de Vistabella.\nXavier Luna Batlle — Sant Cugat del Vallès Dimecres, 19 de gener del 2022 a les 14:00\nEl comentari de Joan és ben interessant perquè sembla indicar que la motivació d’aquest nom de panet hagi de venir del de la «pataca» ‘creïlla, patata, trumfa’ per la semblança en la forma, l’aspecte i la mida. I doncs “guanyar-se la pataqueta” (recollit per Eugeni S. Reig) fóra semblant a “guanyar-se el pa”. Tot ben interessant per les connexions semàntiques i la creació popular a l’entorn de dos aliments bàsics.\nXavier Luna Batlle — Sant Cugat del Vallès Dimecres, 19 de gener del 2022 a les 14:02\nAfegeixo: queda per explicar la forma de la mitja lluna. Qui s’hi atreveix? Una influència del croissant francès?\nDeixa un comentari a Xavier Luna Batlle


Banyoles presenta la marca Turisme i Esport per posicionar-se com a destinació de referència – Comunicatur\nHome/Destinacions/Banyoles presenta la marca Turisme i Esport per posicionar-se com a destinació de referència\nTurisme i Esport és el projecte que ha presentat recentment Banyoles per esdevenir un referent nacional i internacional per a la pràctica esportiva i afavorir les activitats comercials i turístiques del municipi. La nova marca promou el Pla de l’Estany com a destinació familiar enmig d’un entorn natural únic.\nActualment el municipi compta amb més de 50 esdeveniments esportius a l’any —dels quals 17 són de relleu internacional— amb 22 modalitats esportives diferents. El turisme esportiu atrau a Banyoles més de 41.000 turistes l’any, entre esportistes (14.000) i acompanyants (26.000). El municipi compta amb més de 40 agents vinculats a l’esport de la comarca, dels quals 5 són empreses de turisme actiu i esportiu.\nLa marca Banyoles Turisme i Esport engloba totes les activitats esportives i d’oci que es porten a terme a la comarca del Pla de l’Estany. El projecte proposa accions a desenvolupar de cara als quatre pròxims anys, que se centren en la continuïtat d’esdeveniments, atraure més estades i entrenaments a la ciutat de diferents clubs i federacions, potenciar Banyoles com a un pol d’atracció en la formació esportiva, i millorar la comunicació de totes les activitats esportives de la ciutat.\nAlgunes accions que es desenvoluparan són la realització de paquets promocionals per a amants de l’esport amateurs perquè visitin la comarca. També es crea un abonament per a turistes estrangers que permeti l’entrada als diferents equipaments de la ciutat i un centre de tecnificació de rem, piragüisme i triatló, i un mètode d’entrenament associat a esportistes individuals.\nEnguany, Banyoles ha obtingut el reconeixement de Vila Europea de l’Esport 2015 i ha esdevingut Centre d’Estudis Olímpics de la Universitat de Girona. Banyoles és reconeguda, des de 2003, com la primera destinació certificada en Turisme Esportiu per l’Agència Catalana de Turisme. La ciutat va ser subseu dels Jocs Olímpics de Barcelona 1992.\nEl copilot de Germanwings va estavellar l'avió de forma deliberada


Crac energetic,el - La Taberna del Libro\nLÆesgotament dels recursos combustibles fòssils és una realitat avalada per totes les fonts oficials que en xifren les existències restants. El llibre recull tant lÆestat de les fonts energètiques que utilitzem arreu del món per tirar endavant el model econòmic de creixement que hem propugnat els últims segles, com els elevadíssims consums mundials i lÆanàlisi de les fal.làcies que es divulguen per tranquil.litzar la població.\nSi bé les energies renovables podrien ser una part de la solució al crac energètic, no són suficients si mantenim el consum actual. Anualment estem consumint allò que el planeta va trigar milions dÆanys a crear. Així doncs, la clau no és altra que canviar el paradigma econòmic. El decreixement ha deixat de ser una opció. Haurem de repensar com viatgem, com vivim, com ens alimentem, com treballemà En cadascuna de les nostres facetes de la vida podem aconseguir estalvi energètic.\nAquest no és el llibre de lÆapocalipsi, malgrat que el fet de contraposar les xifres del consum mundial a les existències energètiques ens revela un panorama no massa encoratjador. Al contrari, només vol despertar la consciència de totes i cadascuna de les persones que consumim energia perquè una a una comencem a canviar lÆús social que en fem i puguem incidir en les polítiques energètiques col.lectives. Una bona part del problema es resoldria evitant els usos inadequats i analitzant els itineraris que segueix lÆenergia.\nTots tenim un paper en el canvi energètic. La responsabilitat per garantir un futur més enllà de lÆesgotament dels combustibles fòssils és de tots.


Front d'Alliberament Gai de Catalunya - Notícies: La falla Pere Cabanes-Joan XXIII s’emporta el 14é premi Arc Iris de Lambda\nLa falla Pere Cabanes-Joan XXIII s’emporta el 14é premi Arc Iris de Lambda\nLambda-Col·lectiu de lesbianes, gais, transsexuals i bisexuals ha anunciat el nom de la falla guanyadora del seu premi Arc Iris, un guardó que l’associació lliura des de fa 14 anys a aquells monuments que, dins de l’enginy i la crítica, millor reflectisquen la diversitat sexual, de gènere i familiar. El jurat de Lambda reconeix que la decisió ha sigut complicada per la gran quantitat de monuments que participaven enguany en el concurs i la qualitat de les escenes, però finalment el guardó ha recaigut en la falla Pere Cabanes-Joan XXIII, de la Secció Setena A.\nL’escena, tal com expliquen des de la pròpia comissió fallera, vol denunciar “la desraó de les sentències judicials que prohibeixen donar sang al col·lectiu LGTB, unes lleis que ens semblen aberrants”. Segons Fani Boronat, coordinadora de Lambda, “per sort en el nostre país l’orientació sexual del donant no és motiu de discriminació a l’hora de donar sang, però actualment hi ha uns 50 estats on les persones homosexuals o transsexuals tenen vetada la donació de sang”. Des de Lambda i altres associacions LGTB porten anys lluitant contra esta discriminació, ja que “l’orientació sexual o identitat de gènere del donant no significa major probabilitat de patir infeccions de transmissió sexual, ja que el que existeixen són pràctiques sexuals de risc i no col·lectius de risc”.\nUna novetat que des de Lambda han volgut anunciar és que a partir de l’edició de l’any que ve, en la qual se celebraran els 15 anys de vida del premi, els monuments infantils també podran participar en el concurs. “Tots els anys hi ha falles infantils que incorporen missatges per la igualtat i el respecte cap a lesbianes, gais, transsexuals i bisexuals i que desitgen participar del premi Arc Iris, així que conscients de la importància d’educar en valors des de la infància, hem cregut necessari crear un segon premi per als monuments infantils”, explica Boronat. Enguany l’associació ha decidit fer lliurament d’una menció especial al monument infantil de la Plaça del Negret, que va realitzar la seua falla amb la idea de participar del premi Arc Iris sense conèixer que només els monuments grans podien sumar-se al concurs. Així, Lambda ha volgut valorar que la falla Plaça del Negret creara el monument “pensant en l’educació en la tolerància des de la més tendra infància, ja que és a través dels nostres xiquets i xiquetes que aconseguirem un nou món”, tal com van destacar des de la pròpia comissió fallera.\nLambda ha volgut aprofitar el lliurament del premi Arc Iris per a agrair al món faller i a totes les entitats que s’han implicat enguany per a eradicar de la festa de les Falles actes d’homofòbia com el càntic “maricón el que no bote”. La Junta Central Fallera, la Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana, xarangues i bandes de música i ajuntaments com els de València, Gandia, Benicarló, Manises o l’Eliana, s’han sumat a esta campanya de Lambda on l’associació demana que canviem la lletra de la cançó per a fer-la més respectuosa. A més, gràcies a la Regidoria d’Igualtat i Polítiques Inclusives de l’Ajuntament de València, la campanya podrà veure’s en les televisions de tots els autobusos de l’EMT fins al final de les Falles. “L’any passat la campanya “Borinot el que no bote” va tindre un gran èxit en les xarxes socials, però estes Falles ens ha desbordat la implicació de moltes entitats i administracions públiques, la qual cosa ens fa veure que estem treballant en la línia correcta per a aconseguir unes festes sense discriminació”, ha conclòs Boronat.\n1,335,661 Visites úniques


Instal·lar una finestra | Consumer\nInstal·lar una finestra\nPer a fixar la nova finestra es poden utilitzar potes de segellament o caragols\nSubstituir una finestra és una tasca costosa, segons les dimensions d’aquesta. No obstant això, el procés de canvi en si entranya poca dificultat si ambdues coincideixen en característiques i mesures. Una de les claus està en la preparació: després de retirar els ferratges, fixacions i peces de l’antiga finestra, cal netejar i preparar el buit on es col·locarà el nou element.\nRetirar una finestra\nPer a desmuntar una finestra, en primer lloc, cal retirar les fulles d’aquesta. Per a això, s’han de descaragolar les frontisses o ferratges, primer els inferiors.\nA continuació, es retiren les fixacions del marc. A vegades, serà necessari serrar els ferratges i el propi marc per a deixar el buit de la finestra lliure de peces i elements antics.\nFinalment, cal comprovar si el buit de les parets internes de l’obertura està anivellat i si els angles són rectes. A més d’utilitzar un nivell o una plomada, per a comprovar si tot està correcte es pot col·locar de manera provisional el nou marc en l’obertura.\nCol·locar i fixar la nova finestra\nAbans de col·locar la finestra, cal eliminar la pols i restes de brutícia que hagin pogut quedar en el buit on s’instal·larà la mateixa. En aquest lloc s’aplica una capa de massilla d’obra de paleta i, en cas necessari, es disposen de manera transversal uns tascons de fusta sobre les quals s’assentarà la finestra.\nEs col·loca la finestra en l’obertura i, després de comprovar que està ben anivellada, es procedeix a fixar-la. Per a això, es poden utilitzar unes rosques, denominades potes de segellament, o uns caragols. Tots dos tipus de ferratges han de quedar ben fixats.\nPer a donar més solidesa al conjunt, s’han d’emplenar els buits amb escuma de poliuretà\nPer a assegurar les potes de segellament, després de fixar-les al marc de la finestra es realitzen els forats corresponents en la paret per a encaixar la meitat de les potes en ells. Una vegada col·locades, s’emplena la zona amb ciment ràpid perquè la subjecció sigui resistent.\nEn cas de subjectar la finestra mitjançant caragols, aquests es col·loquen en una peça similar a un tac, que s’eixampla en caragolar-los i subjecta la peça a la paret.\nPer a donar més solidesa al conjunt i obtenir un bon aïllament tèrmic i acústic, s’han d’emplenar els buits amb escuma de poliuretà. Una vegada seca l’escuma, s’elimina el sobrant amb un cúter i s’aplica una capa de guix . Finalment, es pinta la zona per a igualar-la amb la resta de la paret.\nalumini Finestra madera-ca


Còctel de cigrons i pop amb espinacs i ous durs\n400 g de cigronets de l’Anoia Aranca Origen\n½ ceba morada picada a la brunesa\n½ ceba tendra picada a la brunesa\n1 pebrot verd petit tallat a la brunesa\n½ pebrot vermell tallat a la brunesa\n8 tomàquets cherry de colors, tallats per la meitat\n5 branques de porradell\n4 cullerades de ceba fregida cruixent\n80 g de fulles d’espinacs baby\nCigrons i pop Xavier Soldevilla\nCoeu els ous en aigua bullent, 8 min. Refredeu-los i peleu-los.\nTalleu les potes de pop a rodanxes. Poseu-les en un bol, i afegiu-hi les verdures picades i els cigronets. Salpebreu-ho, poseu-hi el vinagre i l’oli.\nMunteu els plats amb les fulles d’espinacs al fons, afegiu-hi la barreja, el porradell picat per sobre i l’ou dur ratllat finament al damunt.\nAcabeu-ho amb la ceba cruixent.


VISITA A LES OBRES DE CONSTRUCCIÓ DEL NOU EDIFICI CEPA DE CALVIÀ\nL'edifici, finançat per ambdues administracions, substituirà a l'antic centre ubicat a uns locals municipals també a Magaluf\nActualment el CEPA de Calvià compta amb un alumnat de més de 800 persones\nEl batle de Calvià, Alfonso Rodríguez Badal, i el conseller d’Educació i Formació Professional, Martí March, han visitat avui les obres de construcció del nou edifici del Centre d’Educació de Persones Adultes del municipi. A la visita també hi han assistit la tinenta de batle d’Educació, Olga Granados, la primera tinenta de batle, Nati Francés, el regidor de la zona de Magaluf, Marc López, així com el director general de Planificació, Ordenació i Centres, Antoni Morante, el director general de Formació Professional i Ensenyaments Artístics Superiors, Antoni Baos, i la directora del CEPA Calvià, Francisca Muñoz.\nLes obres es van iniciar fa unes quantes setmanes i tenen un període d’execució de divuit mesos.\nEl projecte suposa una inversió total de 4.495.628 euros, finançats al 50% per l'Ajuntament de Calviài el Govern de les Illes Balears, en el marc del Conveni de col·laboració entre el Govern i l’Ajuntament. El consistori ha estat l’encarregat de licitar el projecte de construcció.\nEl centre es construeix en una parcel·la de 5.194 m2 situada en la confluència dels carrers Galió i Góngora del nucli urbà de Magaluf i constarà de dues plantes (planta baixa i primer pis).\nEl nou edifici tindrà 2.166 m2 construïts, amb deu aules polivalents, quatre tallers, una aula taller sociosanitari i cuina, un laboratori, una biblioteca, despatxos, departaments, sala de professorat i un espai polivalent.\nEl batle de Calvià ha destacat la importància de construir un nou centre de persones adultes, perquè les condicions de l'actual edifici no són les desitjables. I és que, per a Alfonso Rodríguez Badal, «treballar per a l'educació és també dignificar els espais educatius».\nMartí March, per la seva banda, ha assenyalat «l’important paper que tenen els centres educatius per a les persones adultes a l’hora de plantejar noves oportunitats formatives, atès que afavoreixen vies laborals alternatives, a més de contribuir a l’educació permanent dels ciutadans».\nTant el batle com el conseller han posat en valor la col·laboració entre ambdues administracions per l'aposta que suposa per les polítiques de segona oportunitat en les etapes formatives, així com el procés de formació continuada al llarg de la vida.\nNou centre de persones adultes\nEl CEPA Calvià és un centre d'educació per a persones adultes creat gràcies a un conveni entre la Conselleria d'Educació i l’Ajuntament de Calvià. Compta amb una oferta formativa molt àmplia, des de grups d'alfabetització fins a cicles formatius, passant per grups de preparació per a proves d'accés a la universitat, cursos d'idiomes, etc.\nL'àmbit geogràfic del CEPA Calvià és també molt ample: comprèn tota la zona d'Andratx (s'Arracó, Andratx, Port d'Andratx) i la zona de Calvià (El Toro, Magaluf, Portals Nous, Santa Ponça, Palmanova, etc). Actualment compta amb més de 800 alumnes, la meitat dels quals cursen estudis reglats.\nEl nou CEPA substituirà l'antic edifici municipal de Sa Porrassa, que té problemes d'espai i no pot donar respostes a les necessitats actuals.\nEl projecte del nou edifici, dissenyat per l'Ajuntament de Calvià, ha incorporat per primera vegada la metodologia BIM (building information modelling) en la licitació pública. Es tracta d'un nou sistema de treball basat en la digitalització i col·laboració entre agents al llarg de tot el cicle de vida d'una edificació o infraestructura. La implantació d'aquesta metodologia suposa un canvi radical en la forma tradicional de treball en el sector de la construcció, ja que el treball col·laboratiu comporta estalvis en costs i temps i un increment en la qualitat.


Memòria de la lluita anticapitalista contra el franquisme. | Col·lectiu Arrels\nMemòria de la lluita anticapitalista contra el franquisme.\n17/04/2013 Anticapitalisme, Franquisme, Xerradescollectiuarrels\nLucio Urtubia: anarquista, falsificador, expropiador, però sobretot picapedrer.\nDimarts dia 30 d’abril a les 20:00h tendrà lloc a la Sala Sacma de Manacor una xerrada a càrrec del granat militant anarquista Lucio Urtubia. L’acte serà presentat per Dolors Marín, historiadora i membre del Grup d’estudis llibertaris “Els Oblidats”. Aprofitant l’avinentesa de què Lucio serà a Mallorca per participar a les Jornades Anarcosindicalistes que la CNT ha organitzat en motiu del Primer de maig i de la inauguració de la impremta autogestionada Lucio (en honor en aquest irreductible militant), des del Col·lectiu Arrels no hem volgut perdre l’oportunitat d’escoltar les seves vivències a Manacor. Pensam que la trajectòria de Lucio Urtubia ens ensenya molt sobre el passat de la lluita anticapitalista, i també ens dóna eines per afrontar amb imaginació les turbulències de la dictadura del deute.\nLucio Urtubia va néixer a Navarra al 1931. Durant la post-guerra mentre feia el servei militar fou enxampat desmantellant un magatzem de la seva companyia per fer estraperlo. Per aquest delicte s’enfrontava a pena de mort i per això va decidir fugir a França, era l’any 1954. Un cop a França va començar a treballar de picapedrer, i a relacionar-se amb el moviment anarquista francès i amb la resistència antifranquista a l’exili. A partir de llavors Lucio va començar a militar cada cop més activament i a participar de nombroses accions subversives. A París va donar refugi a casa seva durant uns anys al conegut maqui Quico Sabaté, de qui el propi Lucio assegura haver après quasi tot. De totes formes per l’activitat que Lucio es farà més famós serà per les seves falsificacions. Començant per falsificar documentació per ajudar als i les companyes perseguits per la policia, Lucio va acabar portant al límit de la bancarrota al poderós Citibank falsificant xecs per valor de 100 dòlars. Amb aquests diners Lucio finançava guerrilles anticapitalistes a llatinoamèrica i a Europa amb les que simpatitzava. El seus propòsits a més es centraven en desestabilitzar l’economia capitalista, i de fet va posar contra les cordes la poderosa entitat bancària. Tant és així que el conflicte amb Citibank es va resoldre de forma extrajudicial, el banc acceptava retirar bona part dels càrrecs si en Lucio entregava les planxes amb les que falsificava els xecs.\nDes del Col·lectiu Arrels us convidem a assistir i també us fem saber que després de la xerrada hi haurà un sopar al qual us heu d’inscriure abans de dia 29 a la direcció d’e-mail del col·lectiu: collectiuarrels@riseup.net\n← Sopar vegà a Ca’n Bruix.\tCampanya 2013 →


Rafel Duran: "L'objectiu és parlar de l'abús de poder"\nConversa amb el director mallorquí, que prepara amb Produccions de Ferro una nova versió d''El rei Herodes'\n7 min. 02/11/2013 00:00\nRafel Duran (Sant Llorenç del Cardassar, 1962) és l'encarregat de dirigir una nova versió d' El rei Herodes , també coneguda per L'adoració dels Reis , de Llorenç Moyà i Gilabert de la Portella. L'encàrrec va arribar de Produccions de Ferro, de Toni Gomila, actualment de gira per Barcelona, on representa amb no poc èxit la tan reconeguda Acorar , tot un esdeveniment, un fenomen sociològic sense cap mena de dubte, com és també un fenomen teatral. No s'aturen de representar-la ni d'aconseguir premis i nominacions, com el Serra d'Or de la crítica i ara la possibilitat de tornar a Manacor amb el premi Butaca.\nCom tothom sap, Rafel Duran també n'és el director. Amb ell parlam de teatre, i d'Herodes, rei , una tasca que no resulta gaire senzilla. És com un torrent desbordat que brolla passió, l'única manera d'arribar on ell ha arribat. És el director més reconegut de les Illes, tant aquí com al Principat. De fet, la seva vida transcorre amb un peu a Mallorca i un altre a Barcelona, on va estudiar direcció a l'Institut del Teatre i on començà la seva carrera. Quan dirigí per primer cop a Mallorca ja era un jove director reconegut, segurament per l'èxit aconseguit el 1993 amb La nit just abans dels boscos , protagonitzada per Mingo Ràfols, de Bernard-Marie Koltès, que després han posat sobre els escenaris, i quan dic després ho dic amb tot el que això vol dir, ni més ni menys que Patrice Chéreau, Alex Rigola i actualment en cartell al Romea barceloní, dirigida per Roberto Romei. Al seu llarg currículum podem trobar, entre d'altres, Marburg , la impressionant i perfecta adaptació de Mort de dama, i El mercader de Venècia , totes al TNC, o ni més ni menys que Anna Bolena , l'òpera de Gaetano Donizetti al Gran Teatre del Liceu. Al teatre Principal de Palma va arribar l'any 1996 amb La dida , del seu paisà Salvador Galmés, per ventura l'autèntic embrió d'aquest Herodes, rei .\nLa tradició d' El rei Herodes\nDic autèntic per la lectura que va dirigir Duran de la narració curta del mateix autor, Ja fa vint anys , de 1910, que contava una funció d' El rei Herodes , interpretada per Toni Gomila i Lluqui Herrero, amb la qual cosa, com destaca el director, com a mínim l'any 1890 ja es representava pels pobles de tota l'illa.\nRafel Duran diu que el que més li interessa de dirigir una obra "és el procés, que és allà on després el substrat del que vol dir surt a la superfície i desemboca en el resultat final". El procés d' Herodes, rei ha estat prou interessant. Amb el rostre il·luminat conta com el va impressionar veure a Sant Llorenç a principi dels setanta la representació d' El rei Herodes , tal com veure cantar La Sibil·la, que la seva família li contava que durant molts anys s'havia oblidat i que la recuperació era tot un esdeveniment.\nHo era!, la representaven a cada poble, a cada barri de ciutat, i cadascú en feia la seva versió. Rafel Duran diu que per arribar a aquesta darrera versió ha trescat una mica per tot. Ha llegit el que el doctor Joan Mas i Vives va escriure sobre aquesta petita joia, ha esbrinat dins la documentació que li aportà Pere Terrasa, ha estudiat les representacions de Manacor, Son Macià, Sant Llorenç, s'Alqueria, Son Sardina, i naturalment en l'esmentada Ja fa vint anys , on Salvador Galmés contava que el rei sempre anava vestit a la manera medieval, els soldats amb els vestits de la mili, el secretari vestit a l'època, com que no tenien estrelles per al general retallaren els ors d'un joc de cartes, i que els doctors de la llei eren els més alts i prims del poble, "pareixien dos paraigües plegats".\nRafel Duran ens conta que els doctors de la llei haurien de ser dos personatges seriosos, però clar, la gent aprofitava l'avinentesa per fer una mica de befa a l'Església, encara que no podem oblidar, assegura amb cara maliciosa, que tota representació medieval era religiosa, per tant aquesta peça era un espot publicitari de l'Església i el que hauria de ser una tragèdia, la matança dels nadons, queda convertit en una comèdia, en la qual naturalment el rei Herodes és el dolent de la pel·lícula.\nCircumspecte remarca que aquest capítol de la història, el del rei Herodes, no està documentat. "El problema és que el cristianisme converteix la religió en història, mentre que el budisme és conceptual i el judaisme, una opció de futur". Com no podia ser d'una altra manera amb El rei Herodes entre les mans, "hem canviat personatges, hem fet escenes noves, perquè no es tractava de fer una representació de la de Moyà, que és perfecta, però la nostra és una altra cosa, naturalment amb un tronc dramatúrgic comú".\nTorna al principi i conta la conversa amb Toni Gomila. Volien trobar un corpus teatral propi, com també diu l'actor i productor, o com ho diu Duran: "Ja que no tenim clàssics, ho farem des de la tradició, encara que sigui rural".\nTradició, però cap endavant\nPel que fa al concepte d' Herodes, rei , confessa haver begut de la Commedia dell'arte per després explicar que en teatre sempre pots anar a la fidelitat temporal o cap endavant, "i jo he triat cap endavant". De fet, hi ha algunes fotografies promocionals de l'obra en les quals els protagonistes semblen sortits d'un film de Tarantino. "El nostre Herodes és contemporani, el protagonista té pànic que el fotin fora de la cadira, i a sobre algú arribat del cel", comenta. "Jo dic als actors que tinguin en compte que ara podem entendre que algú pugui arribar del cel, però en aquell temps era del tot incomprensible". I remata: "D'alguna manera l'objectiu d'aquesta obra és parlar de l'abús de poder, de les víctimes, del poble. Tot sense oblidar la part còmica".\nTambé parlàrem de la seva relació amb Rafel Lladó, a qui va conèixer com a director artístic quan va muntar La dida . "Vàrem prendre un cafè al Solleric i des del primer moment ens vàrem fer amics per sempre", apunta. "Jo som molt obsessiu i Rafel Lladó sempre ho sap traduir". Han col·laborat sempre i sense cap interrupció des de fa desset anys.\nL'escena a Mallorca\nTambé va sortir a la conversa com ha evolucionat el teatre a les Illes d'ençà d'aquests desset anys i ho diu amb claredat meridiana: "Per fer el càsting de La dida " vàrem tenir molts problemes. Avui no en tindríem cap. De fet, ja no en vaig tenir cap a Mort de Dama . De la direcció d'actors assenyala que és fonamental el bon rotllo, la complicitat. "Quan començ a assajar ho tenc tot molt clar, però són els actors els que fan créixer els personatges, hi aporten diversitat, sempre posant-hi molta informació addicional". Està encantat amb els actors d' Herodes, rei: Santi Pons, Rafel Ramis, Joan Bibiloni, Joan M. Vadell, Àlvar Triay i Toni Gomila.\nUna frase per definir-lo: "Dirigir et fa tornar molt eclèctic".


Pla d'estudis: Màster en Gestió de la Seguretat i la Qualitat Alimentària - UAB Barcelona\nMàster en Gestió de la Seguretat i la Qualitat Alimentària\nFormació professionalitzadora en la gestió de riscos i la prevenció en seguretat alimentària amb una base jurídica en qualitat i seguretat aplicada al sector agroalimentari\nMòdul 1. Seguretat Alimentària\nMarc jurídic de la seguretat alimentària\nRiscos alimentaris de tipus microbiològics\nRiscos alimentaris de tipus químic, genètic, parasitari\nAPPC i avaluació del perill\nControl i prevenció del risc i auditories\nMòdul 2. Dret Qualitat i Seguretat Alimentària\nSectors i complements\nEl màster en Gestió de la Seguretat i la Qualitat Alimentaria es pot cursar mitjançant dues opcions:\n- Matricular-se al màster sencer\n- Matricular-se a la diplomatura de postgrau en Seguretat Alimentària i a la diplomatura de postgrau en Dret de la Qualitat i la Seguretat Alimentària per separat i un cop superades, matricular-se al treball de fi de màster.\nPostgrau en Dret de la Qualitat i la Seguretat Alimentària\nPostgrau en Seguretat Alimentària\n- Conèixer els orígens dels processos de transmissió alimentària. La seva epidemiologia i elements desencadenants\n- Identificar els sistemes APPCC\n- Avaluar els perills i els punts de control crític (APPCC)\n- Dissenyar procediments de control insistint em la importància de la neteja i desinfecció\n- Aplicar sistemes que poden reduir o eliminar els agents de risc.\n- Adquirir eines per a l'auditoria, avaluació i gestió del risc alimentari\n- Avaluar els sistemes de control alimentari\n- Escollir els paràmetres de nutrició, alimentació i maneig adequats per obtenir un producte de qualitat.\n- Aplicar avenços tant en els coneixements teòrics com en les possibles aplicacions en la millora de la qualitat del producte.\n- Identificar i intervenir per la millora de processos de la organització d'una empresa alimentaria tant pel que fa referència als aspectes tècnics com als de la gestió empresarial i de mercat.\n- Avaluar les implicacions de les decisions tècniques en l'economia de l'empresa i en les decisions de mercat, per tal de poder assessorar o gestionar empreses d'àmbit alimentari en un context de sostenibilitat.\n- Dissenyar un pla de gestió de la qualitat i de gestió mediambiental de l'empresa alimentària.\n- Aplicar la regulació de la Seguretat Alimentària mitjançant l'anàlisi del aspectes més rellevants de la mateixa.\n- Analitzar en cada cas els mecanismes de control de la Seguretat i la Qualitat Alimentària per part de les Administracions Públiques i donar resposta.\n- Identificar la responsabilitat, de la inseguretat dels aliments, al llarg de tota la cadena alimentària.\n- Identificar la responsabilitat penal en que es pot incórrer en cas d'incórrer en incompliments de seguretat alimentària, etiquetatge, consum...\n- Incorporar a la gestió de la seguretat alimentària al llarg de tota la cadena alimentària els drets del consumidor.\n-Avaluar la informació que han de contenir les etiquetes dels productes alimentaris.\n-Aplicar el règim jurídic del sector pesquer, de les Denominacions d'Origen i altres distintius, dels nous aliments, vinícola,cava, oli ,dels aliments amb pretesa finalitat sanitària, OGM's i aliments transgènics. Productes integrals i Ecològics.\n- Gestionar la "condicionalitat" dels productes i el medi ambient.\n- Analitzar la reacció i la sensibilitat social davant de les crisis alimentàries.\n- Aplicar els controls públics de la seguretat als aliments.\n- Identificar l'Autoritat Alimentària Europea i les Agències Nacionals de Seguretat Alimentària.\n- Actualitzar els procediments normatius referits a la seguretat als aliments.\n- Identificar la informació a subministrar al consumidor a les etiquetes i marques dels aliments.\n- Aplicar procediments per afrontar la Crisis alimentàries i alerta ràpida. Protecció del consumidor davant les crisis alimentàries.\n- Organitzar una empreses agroalimentària ( cooperatives. Societats agràries de transformació......) pel que fa a la Qualitat i Seguretat Alimentària.\n- Gestionar els serveis d'assessoria com a mitjà d'implantació de la Seguretat Alimentària a la Indústria.\n- Implantar la gestió de La competència tècnica i la qualitat dels laboratoris acreditats: Normes ISO/IEC 17025. Entitats de control i certificació.\n- Definir la Seguretat Alimentària com a derivació del dret constitucional a la salut.\n- Reconèixer la intoxicació alimentària com a delicte.\n- Valorar les indemnitzacions al consumidor en casos d'intoxicació alimentària.\n- Analitzar les variables que intervenen en la gestió de l'àrea de coneixement del programa.\n- Desenvolupar habilitats per a l'adopció de decisions raonades referides.\n- Reflexionar sobre les formes de comunicació necessàries per la gestió.\n- Reconèixer i solventar problemes vinculats a la gestió de l'àrea de coneixement del programa.\n- Promoure la cultura de la mediació i la resolució dialogada de conflictes.\n- Gestionar recursos bibliogràfics i documentals.\nUtilitzar les terminologies científiques adequades\nRedactar informes professionals\nDefensar i argumentar oralment les seves aportacions.\nDiploma de Postgrau Dret de la Qualitat i la Seguretat Alimentària\nDiploma de Postgrau Seguretat Alimentària


La classe dels Peixets: Juguem amb pilotes\nHem jugat a futbol a la classe dels peixets.\nAquesta és una activitat per estimular i enfortir els músculs de les cames i els peus. Quan donem objectes als bebès per fer puntades de peu, aprenen a ser més conscients de les seves cames i malucs.\nEl contacte amb l'objecte estimula el sistema perceptiu: la sensació que li produeix un objecte a la planta del peu fa que estiri i contregui els músculs de les cames i flexioni les articulacions.\nPer als més petits de la classe hem lligat una pilota lleugera d'un cordill i estirats amb la panxa enlaire hem posat la pilota en moviment a l'alçada dels peus. Amb la pilota a prop l'infant el que fa és un reflex innat, empentant la pilota i fent força amb els dos peus alhora.\nDesprés, hem jugat alçant i abaixant la pilota, això fa que l'infant mogui les cames fent puntades de peu a la pilota, realitzant un moviment de flexió i de tensió de cames alternant ara una cama ara l'altra. També mourà els dits dels peus, els ajuntarà i els separarà.\nAmb els mes grans de la classe també hem jugat amb pilotes, tot i que sembla una obsessió, quan els infants llancen coses a terra de manera sistemàtica en realitat estan explorant. L'infant gaudeix deixant caure objectes assegut a terra. Hem donat pilotes perquè experimentin, les pilotes de la classe rodolen, boten i algunes fan soroll!\nPublicado por Judit en 8:38\nHem celebrat l'aniversari de la Laia al ritme de l...\nSetmana de la música! Mèxic\nBullit i cru


Com utilitzar endolls de Djibouti a Croàcia\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Djibouti a Croàcia en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Djibouti a Croàcia sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.


"Mínim joc, màxim resultat"\nCrònica del CF Gavà 1-2 AEC Manlleu\nEn el que va ser un dels pitjors partits de la temporada, el Manlleu va aconseguir els tres punts. Després d'una primera part molt fluixa a Gavà, dues fuetades de Ginés al segon temps van decantar un partit en el que es va haver de patir fins a última hora. L'equip escala a la novena posició i retalla tres punts als llocs de playoff.\nCelebració del primer gol del partit / Viu el Manlleu\nA la primera part el Manlleu pràcticament no va existir. El penúltim classificat de la categoría va superar en joc i en intensitat a un Manlleu apàtic. Tot i això, els de Jordi Dot van ser els primers en tenir-les. Primer Manel Sala, que amb un gran control va desfer-se del defensa, però el seu xut va acabar al lateral de la xarxa. Després Marc Francolí, que rematava de cap una centrada lateral i només un defensa del Gavà sota pals va evitar que l’extrem fes el seu primer gol aquesta temporada. Tot i això, el pes del partit el va portar el Gavà i l’únic culpable de que s’arribés al descans amb empat sense gols, a banda de la manca d’encert dels locals, va ser un immens Dani Barragán. Va fer una de les grans parades de la jornada aturant una rematada de cap de Julian des de la línia de l’àrea petita. L’extrem blaugrana David Jiménez va ser un dels més actius en el primer temps, però va estar erràtic en la definició. Tot i disposar de més arribades, el Gavà no va ser capaç d’obrir la llauna davant el pitjor Manlleu.\nMasoliver entrava a l'11 titular com a lateral esquerra / Viu el Manlleu\nLa cosa no semblava canviar després del descans. Menys d’un minut va tardar el Gavà a tenir la primera arribada, a peus de Quiles, que tornava a blocar Barragán. El mateix Quiles i Biyong van disposar de més opcions en els primers compassos de segon temps. Llavors, quan el Manlleu semblava no poder despertar del son profund, van arribar els gols. Manel Sala iniciava, amb una gran passada amb l’exterior del peu dret, una bona contra que acabava als peus de Ginés. L’extrem manlleuenc es va desfer amb qualitat del seu marcador i va finalitzar la jugada amb un gran xut enroscat que el porter local no va poder aturar. La diana va deixar atordit a un Gavà que no va saber reaccionar. En canvi, el Manlleu no va perdonar. Una centrada de Manel Sala des de la banda acabava amb un malentès entre porter i defensa blaugrana, que va aprofitar Ginés de nou per marcar a plaer. Van ser els moments més còmodes per un Manlleu que fins i tot va tenir el tercer en una arribada de Muntada, però el xut del manlleuenc va acabar al travesser. En el tram final de partit va ser quan el Gavà va tornar a entrar en la disputa pel partit. Uri no va fallar un penal comès per Ot i, a falta de cinc minuts, el Gavà es posava a un gol. Els d'Albert Poch encara van tenir opcions i arribades per aconseguir un empat que no va acabar arribant.\nManel Sala no va poder marcar, però si va participar en els dos gols / Viu el Manlleu\nA banda del joc, però, els de Jordi Dot sumen tres punts importants per poder seguir veient els playoff's a l’horitzó. Amb els resultats del cap de setmana, les posicions nobles de la taula queden a set punts.\nGavà: Murillo, Campos (Bernardo, 79'), Blanchart, Luca Ferrone, Aitor Unzué, Uri, David Jiménez, Julián (Grau, 69'), Biyong, Borreda i Quiles (Sergio López, 79').\nManlleu: Barragán, Ot, Archi, Juanjo, Masoliver, Putxi, Gely, Uri Martínez (Fortet, 66'), Marc Francolí (Muntada, 73'), Sergio Ginés i Manel Sala.\nGols: 0-1, Sergio Ginés (61'); 0-2, Sergio Ginés (78'); 1-2, Uri -p- (85')\nÀrbitre: Carlos Albelda Barcena. Suficient. Va amonestar amb targeta groga els locals Luca Ferrone (43') i Biyong (47'). També als visitants Marc Francolí (47'), Putxi (48'), Juanjo (84') i Ot (85'). Va amonestar amb doble targeta groga i per tant vermella el local Borreda (59' i 80').\nL'MMVP del Gavà - Manlleu\n3 Punts a... SERGIO GINÉS: Decisiu. Finalment va arribar el pas endavant de Ginés en l’aspecte golejador. Tot i ser un home important per Jordi Dot i rendir a un bon nivell, la falta de gols era un dels grans problemes d’aquest Manlleu. Més sacrificat en la primera part i més incisiu en la segona, va demostrar que té qualitat individual per ser un dels millors extrems de la categoria.\n2 Punts a... BARRAGÁN: Salvador. Al Manlleu li costa fer gols, però també costa que n’hi facin. Gran part de culpa d’axiò és de Dani Barragán, que el passat diumenge va tornar-se a posar la capa de superheroi per mantenir el Manlleu en el partit quan pitjor ho estava passant.\n1 Punt a... MANEL SALA: Trascendent. No va marcar, però Manel sempre juga un paper important en aquest equip. Eix ofensiu sobre el que gira l’equip, va iniciar les dues accions dels gols, destacant sobretot la primera amb una gran passada per a Ginés.\nSergio Ginés, guanyador dels 3 punts a l'MMVP / Viu el Manlleu


Rafa Nadal decideix que jugarà el proper Roland Garros amb paraigua – benegre.cat\n11 Juny 2012 per Abel Tió Feu un comentari\nRafa Nadal compareixia ahir amb el rostre visiblement seriós a la sala de premsa de la pista Suzanne Lenglen de Paris. La final del prestigiós torneig de Roland Garros que estava disputant (i guanyant) contra el serbi Novak Djokovic s’acabava de suspendre. La pluja havia fet acte de presència a la capital francesa, un contratemps que ja ha jugat alguna que altra mala passada al tennista. Força molest, va assegurar que l’any vinent vindrà preparat per no veure’s afectat pel mateix fenòmen. “Si cal, jugaré amb paraigua”, va deixar anar. I sembla que no va en broma.\nL’extensa representació mediàtica present a la sala no acabava de donar crèdit al que havia sentit. Molts semblaven prendre’s les paraules de Rafa Nadal en un to irònic, però el de Manacor, sense somriure en cap moment i amb el posat d’allò més seriós, va donar consistència al seu discurs: “Ja n’estic tip. Cada dos per tres em passa el mateix. Tot em va la mar de bé, els partits se’m posen de cara, guanyo amb facilitat… Fins que es posa a ploure. Em pot passar una o dues vegades, però ara ja ens estem passant. L’any que ve vindré amb paraigua, així que ja no hi haurà excusa per si ens mullem”, va explicar-se.\nUn periodista va atrevir-se a qüestionar les intencions del balear, assegurant que pràcticament ningú està capacitat per ratllar un alt nivell en la pràctica del tennis amb una mà ocupada agafant un paraigua. Nadal, contrariat per les seves paraules, va justificar-se: “Tot és qüestió d’entrenar-se una mica. Tampoc ha de ser tan difícil. Total, amb una sola mà agafo la raqueta, així que tan se val què hi tinc a l’altra. És ben fàcil; m’acostumo a jugar amb la dreta i llestos. Passa el mateix, i crec que parlo en nom de tots els homes, quan ens masturbem. L’esquerra ens aguanta mig minut i encara gràcies, però amb la dreta ens hi podríem tirar hores i hores… Oi?”\nNadal, que va reconèixer també que, per si de cas, s’emportarà al proper Roland Garros un parell de botes d’aigua i un anorak d’aquells plastificats de colors llampants, va voler criticar obertament els homes del temps en general, ja que mai l’encerten amb la seva previsió: “Això no pot ser. Diuen una cosa i després en fan una altra, com el Govern de Mariano Rajoy o la ment d’un bipolar qualsevol. Estava mirant la previsió a TVE, però quan encara anaven per la Cornisa Cantábrica he decidit que ja n’hi havia prou. Llavors he passat a TV3. Allà, en Francesc Mauri m’ha assegurat que a París faria bon temps. Em sento estafat, la veritat.”\nLa final entre Nadal i Djokovic es reprendrà avui mateix sempre i quan la pluja ho permeti. Per si de cas, Nadal va estar-se tota la tarda d’ahir voltant París intentant trobar una botiga de xinesos oberta per comprar-hi un impermeable.\nFiled Under: Esports, Notícies Tagged With: esports, paraigua, Rafa Nadal, Roland Garros\n« Vinyeta #15 – Estalvis segurs\nEspanya agermanada amb Costa Creuers »


Pinza distanciadora - Informació sobre la patent\nPinza distanciadora - Informació sobre la patent\nData de sol·licitud: 03/06/2020\nIsabel LOPEZ BONANAD\nModel d'utilitat per "Pinza distanciadora"\nES1250764 (06/08/2020) - U Solicitud de modelo de utilidad\nEn data 03/06/2020 es va realitzar Registro Instancia de Solicitud\nEn data 18/06/2020 es va realitzar Admisión a Trámite\nEn data 18/06/2020 es va realitzar 1001U_Comunicación Admisión a Trámite\nEn data 30/07/2020 es va realitzar Continuación del Procedimiento y Publicación Solicitud\nEn data 30/07/2020 es va realitzar 1110U_Notificación Continuación del Procedimiento y Publicación Solicitud\nEn data 06/08/2020 es va realitzar Publicación Solicitud\nEn data 06/08/2020 es va realitzar Publicación Folleto Publicación\nInformació sobre el registre de model d'utilitat per Pinza distanciadora amb el nombre U202000267\nEl registre de model d'utilitat per Pinza distanciadora amb el nombre U202000267 va ser sol·licitat el 03/06/2020. Es tracta d'un registre en Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta dels països. El registre Pinza distanciadora amb el nombre U202000267 va ser sol·licitat per ISABEL LOPEZ BONANAD. El registre [modality] per Pinza distanciadora amb el nombre U202000267 està classificat com a A62B 35/00 segons la classificació internacional de patents.\nAltres invencions sol·licitades per Isabel LOPEZ BONANAD\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades per Isabel LOPEZ BONANAD entre les quals es troba el registre de model d'utilitat per Pinza distanciadora amb el nombre U202000267. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades per Isabel LOPEZ BONANAD clicar aquí.\nAltres invencions sol·licitades en la classificació internacional de patents A62B 35/00.\nÉs possible conèixer invencions similars al camp de la tècnica es refereix. El registre de model d'utilitat per Pinza distanciadora amb el nombre U202000267 està classificat amb la classificació A62B 35/00 pel que si es desitja conèixer més registres amb la classificació A62B 35/00 clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les invencions publicades a Espanya entre les quals es troba el registre model d'utilitat per Pinza distanciadora. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de patents en Espanya. Conèixer les patents registrades en un país és important per saber les possibilitats de fabricar, vendre o explotar una invenció en Espanya.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A (NECESSITATS CORRENTS DE LA VIDA) entre les quals es troba la patent Pinza distanciadora amb el número U202000267. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A62 (SALVAMENT; LLUITA CONTRA INCENDIS) entre les quals es troba la patent Pinza distanciadora amb el número U202000267. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A62B (DISPOSITIUS, APARELLS O PROCEDIMENTS DE SALVAMENT) entre les quals es troba la patent Pinza distanciadora amb el número U202000267. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nSistema de recarga rápida de automóviles eléctricos sin enchufe\nData de sol·licitud 03/06/2020\nDispositivo de barra emisora de luz ultravioleta con detectores de pre...\nDispositivo de barra emisora de luz ultravioleta con detectores de presencia internos y externos y unidad de control\nData de sol·licitud 29/05/2020\nSistema alimentador de aire individual y protector antigérmenes para v...\nData de sol·licitud 08/06/2020\nSistema alimentador de aire individual y protector antigérmenes para vehículos


Idees De Dates | Gener 2022\nReligiósLluitantAmistatCites En LíniaDivorciRelacionsNarcissisme I Trastorns De La PersonalitatHabilitats Socials I EtiquetaGènere I SexualitatTrencaments\nPrincipal/Idees De Dates\n10 idees de dates que són totalment gratuïtes.\nVoleu anar a una cita amb el vostre xicot o xicota, però no us sobra diners en efectiu? Aquí teniu 10 idees de dates que no us costaran ni un cèntim.\n10 idees de cita romàntica\nIdees de cita romàntica per a tu i el teu amor\n14 fantàstiques idees nocturnes de cita a qualsevol edat\nNo importa la vostra edat, podeu utilitzar aquestes divertides i divertides idees de cites per iniciar el romanç i fer que les cites tornin a ser agradables.\n15 maneres barates i romàntiques de relaxar-se amb el seu amor\nTeniu previst un altre cap de setmana tranquil i discret amb l'amor de la vostra vida? Aquí hi ha 15 maneres barates i romàntiques de relaxar-se amb el seu amor.\n48 idees per a una cita econòmica i sense estrès que no sigui el sopar\nAnar a sopar per una primera cita és car, estressant i massa sovint decebedor. Per què no abandonar l’àpat car i la conversa incòmoda a favor d’alguna cosa lleugera, divertida i que reveli el veritable caràcter del vostre company?\n25 coses divertides per fer amb el teu xicot\nBusqueu coses divertides per fer amb el vostre xicot? De vegades és difícil trobar idees de cites en un pessic, així que no busqueu més. Aquí teniu una llista de 25 coses divertides per fer amb el vostre xicot!\n25 coses divertides per fer amb la teva xicota\nBusqueu coses divertides per fer amb la vostra xicota? De vegades és difícil trobar idees de cites en un pessic, així que no busqueu més. Aquí teniu una llista de 25 coses divertides per fer amb la vostra xicota!\n111 Coses divertides, divertides i romàntiques per fer amb la teva xicota\nUs queden sense idees per fer coses divertides amb la vostra xicota? Mireu més enllà de les dates típiques del sopar i les sortides de pel·lícules i penseu fora de la caixa per sorprendre la vostra nena i fer-la somriure.\n50 coses per fer perquè la cita tingui èxit\n50 coses per fer en una cita amb èxit, bones idees de cites, engrescant el romanticisme\nCom crear una nit perfecta per primera vegada al vostre lloc\nApreneu a crear una nit fantàstica al vostre lloc seguint sis senzills passos. S’inclouen idees per sopar, decidir què vestir, triar música i molt més.\nMés de 100 idees nocturnes divertides a casa\nBusqueu algunes idees creatives per fer coses juntes a la comoditat de casa vostra? Si teniu petits a casa o només voleu passar la nit, aquí teniu més de 100 idees divertides a la nit a casa.\nQui diu que ser lúdic i romàntic ha de costar molts diners? Feu que la vostra pròxima cita citi amb algunes d’aquestes divertides activitats.\nMés de 150 preguntes boniques per fer a la vostra xicota\nBusqueu idees de conversa per trencar el silenci quan esteu amb la vostra xicota? Heu arribat al lloc correcte. Aquí teniu preguntes simpàtiques que podeu fer a la vostra xicota en qualsevol moment. Els encantarà!\n11 Idees divertides de data de tardor\nTorna a ser aquella època meravellosa. Aprofiteu-ho al màxim amb aquestes onze idees de dates de tardor.\nData de nit de bricolatge amb preguntes Jenga\nAfegiu diversió i romanticisme a les cites amb un joc de preguntes DIY Jenga\n10 idees gratuïtes per a cites divertides per a parelles\nSi els diners són estrets en aquests dies i voleu passar un temps especial amb l’altre sense gastar molt, consulteu les 10 millors dates lliures (bé, és possible que hagueu de pagar gasolina, però ja està!)\nDates divertides i econòmiques per a adolescents\nEstàs cansat i cansat de la mateixa nit de la cita: a casa amb una pel·lícula al sofà. Aquest article us donarà algunes idees divertides (i disparatades) per a la vostra propera cita.\nMés de 150 preguntes divertides per fer a un noi\nSi no us queden idees ni temes per verbalitzar mentre parleu amb un noi, aquí teniu algunes preguntes divertides que podeu fer i fer fluir el xat.\nMés de 100 preguntes divertides per fer a la vostra xicota\nEs tracta d’una col·lecció de preguntes divertides que podeu fer a la noia dels vostres somnis per fer-la riure del cor.\nCinc consells sobre com tenir la primera cita perfecta (segons la ciència)\nCinc maneres d'ajudar-vos a augmentar l'atracció entre vosaltres i la vostra cita ... segons la ciència.\n10 consells efectius per durar un LDR\nLlarga Distància / 2022\nCom mantenir un home ric interessat\nAtreure Un Company / 2022\nMés de 100 bones preguntes per fer a una noia\nCites / 2022\n10 signes que el seu cònjuge té un amor\nEnganyar / 2022\nSíndrome d’ocells trencats\nAssessorament En Relació / 2022\nindica que una dona oncològica coqueteja amb tu\ncasar-se amb les estadístiques del vostre millor amic\ncom distanciar-se d’un amic\nsortir amb un enfp


L’armador Javier Borrás Ayza, nou patró major de la Confraria de Pescadors Sant Pere | Cronica de Vinaros\nInici ACTUALITAT L’armador Javier Borrás Ayza, nou patró major de la Confraria de Pescadors...\nL’armador Javier Borrás Ayza, nou patró major de la Confraria de Pescadors Sant Pere\n“Les normatives EUROPEES ENFONSEN AL NOSTRE SECTOR PESQUER”\nDefensar els interessos del sector pesquer davant el que considera atacs constants d’Europa als pescadors de la Mediterrània, intentarar que tornen al port pesquer de Vinaròs les barques de llum de fora i reclamar unes millors infraestructures, seran unes de les prioritats del nou patró major, Javier Borrás Ayza, de la Confraria de Pescadors Sant Pere, al que hem entrevistat aquest mes.\nJUAN JOSÉ BENITO SALVADÓ\nLa Confraria de Pescadors Sant Pere compta amb nou patró major des de fa uns dies, es tracta de l’armador Javier Borrás Ayza. Una de les seves croades serà defensar els interessos del sector pesquer davant el que considera atacs constants d’Europa als pescadors espanyols que pesquen en el Mediterrani davant l’apatia del govern central.\n“Les normatives europees ens estan assassinant, no ens defensa ningú, i amb això em refereixo al Govern espanyol. Tenim una mesures de malles i després ens veiem en grans superfícies peixos que vénen d’Itàlia i França que són més menuts i que aquí no ens permeten agafar”, deia indignat Borrás.\nEl nou patró major apuntava que “sembla que Europa ens vol enfonsar. Aquí ens apliquen unes malles com les del Cantàbric, quan se sap que en el Mediterrani el peix és més petit”.\nEl segon patró major, Rafael Flores Martínez, que l’acompanya en aquesta entrevista, també denunciava que “mentre als nostres mercats només podem portar llucet del 21mm, a França o Itàlia el pesquen de 16mm i 19mm, i damunt la importen a Espanya, a què ve aquesta diferència de tracte?”.\nBorrás va voler deixar clar que “no som depredadors, busquem treballar en igualtat de condicions. Estem cansats de ser perseguits amb inspeccions i sancions. No podem quedar-nos asseguts, anirem on siga necessàri per defensar els nostres interessos, no volem que ens vegen com a delinqüents”.\nEl patró major va explicar que ell ha estat un dels afectats, “em van posar una multa de 1.800 euros per mig mil·límetre del fil, no em van permetre netejar la xarxa per llevar el fang, amb el que hagués donat la mesura reglamentària”.\nBorrás va explicar que es va presentar per al càrrec animat per Flores, que durant dotze anys ha estat en al Cabildo, quatre com a patró major i la resta de segon patró major.\nPERDUDA DE BARQUES\nActualment en el nostre port pesquer queden 10 barques d’arrossegament, 17 de trasmall i 3 de llum. Una xifra que no té gens a veure amb les embarcacions que hi havia fa uns anys. Per a Borrás els motius són que “els armadors han donat estudis als seus fills amb la bonança econòmica, jo el primer, i aquests no han volgut seguir, unit al fet que ningú de fora vol comprar una barca per l’actual situació. Crec que és el motiu principal. Moltes barques s’han venut i han anat a altres ports”.\nBorrás va dir que intentarà que tornen al port les barques de llum de fora, “seria molt beneficiós per a tots, tant per a la confraria com per a la ciutat on es deixaven molts diners ja que els mariners anaven als bars, supermercats i altres comerços”.\nD’altra banda, un altre dels temes que s’ha marcat és aconseguir que les barques puguen amarrar, almenys per passar la nit, a la nova zona portuària que es va anunciar per al sector pesquer.\nBorrás va dir que “estaria bé poder amarrar en aquesta zona, per a això es va fer, està a peu pla i és una zona més fàcil i vigilar i per tant segura. Però de moment no ens deixen, intentarem que almenys es puga amarrar les barques a la nit”.\nEl patró major va reconèixer que, “al no estar operativa aquesta zona, en cas d’algun incident, com a robatoris o algun incendi, podrien haver-hi problemes i potser no entraria en l’assegurança. Per aquest motiu intentarem aconseguir almenys el permís perquè dormin les barques”.\nA més, es buscarà que si s’aconsegueix el poder amarrar en aquesta zona, “no repercuteixe amb noves taxes”. Borrás va explicar que les barques paguen l’amarre a l’Autoritat Portuària per captures, la qual cosa volen mantenir. El mateix succeeix amb la llotja de peix, la confraria paga sobre vendes.\nDe la llotja de peix va dir que no és necessari el seu trasllat, “la llotja està bé on està en l’actualitat, no és necessari que se’n face cap de nova, aquests diners es podria invertir en millorar el port”. A més, apuntava “traslladar la fàbrica de gel costaria molts diners i no podem fer front a això”.\nBorrás va comentar també que el port necessita més il·luminació i vigilància, “te’n vas a dormir i penses qui saltarà a la barca, no hi ha ningú que vigila. Penso que estem abandonats”.\nTambé va explicar al Crònica de Vinaròs que “al moll falten uns serveis públics pels que van a passejar, la confraria va fer-ne en el seu moment uns en la llotja”.\nVINAROSSENQUES A CASTELLÓ - ANYS 50\nDURANT EL MES DE NOVEMBRE ES TORNARÀ A EXPEDIR EL DNI A VINARÒS


Dol a Vilafranca del Penedès per la mort de la cap de llista i regidora d'ERC - XCatalunya.cat\nDol a Vilafranca del Penedès per la mort de la cap de llista i regidora d’ERC\nL’Ajuntament de Vilafranca del Penedès decreta tres dies de dol i suspèn els actes públics oficials, lúdics i festius\nDol a Vilafranca del Penedès per la mort de la cap de llista i regidora d'ERC\nLa regidora de Vilafranca del Penedès per ERC i cap de llista dels republicans en aquest municipi, Mònica Hill i Giménez, ha mort aquest dijous, segons ha informat la secció local del partit a la xarxa social Twitter. “Lamentem comunicar-vos que la nostra companya ens ha deixat aquesta tarda. Una gran dona, lluitadora i compromesa, que ha deixat petjada en tots nosaltres i a la nostra vila.\nQue la terra et sigui lleu”, ha escrit la formació. L’Ajuntament també s’ha fet ressò de la mort de la regidora “arran de la malaltia que patia des de feia uns mesos”. Militant d’ERC des del 2011, Hill era regidora des del 2015. Els dos darrers anys també ha estat consellera del Consell Comarcal de l’Alt Penedès. Hill era tècnica superior d’Arts plàstiques i Disseny i treballava com a Coordinadora del Servei d’Educació Ambiental de la Mancomunitat Penedès-Garraf, segons informa el consistori.\nTambé indica que va començar la trajectòria política al Moviment de Defensa de la Terra, i posteriorment a entitats com l’Assemblea d’Unitat Popular, la Plataforma pel Dret a Decidir i la Comissió 11 de Setembre de Vilafranca.\nEn l’àmbit associatiu, afegeix l’Ajuntament, Hill va ser membre de l’Associació de Veïns del Centre, col·laboradora de la Coordinadora d’Associacions per la Llengua i del projecte cultural ‘Via Fora!’. Activista en l’àmbit del medi ambient i de defensa del territori, formava part del Col·lectiu Ecologista Bosc Verd i d’Ecologistes de Catalunya.\nDesprés d’expressar el condol a familiars i amics, l’alcalde de Vilafranca, Pere Regull, ha decretat tres dies de dol oficial al municipi. Les banderes de l’edifici de la Casa de la Vila onejaran a mig pal i la del balcó consistorial lluirà un crespó negre. Així mateix s’ha decretat la suspensió de tots els actes públics oficials, lúdics i festius del municipi.\nTags: ERC, mort, Vilafranca del Penedès\n1 pensamiento sobre “Dol a Vilafranca del Penedès per la mort de la cap de llista i regidora d’ERC”\nRetroenllaç: Ferit crític un jove de 19 anys atropellat per un tren a Cunit - XCatalunya.cat