culinaina: d’octubre 2014\nSi us voleu animar a fer galetes, aquesta recepta és una bona opció ja que amb 30 minuts tens fetes una galetes cruixient i molt bones. El contrast del fruit sec amb la xocolata queda genial. La recepta l'he extret d'una web que consulto sovint que es diu "directo al paladar" però he fet algunes modificacions.\nIngredients ( per unes 20 galetes):\n- 70 gr de avellana molta\n- Una cullerada de extracte de vainilla\n- 50 gr de xips de xocolata\nPrimer encendre el forn a 180º per precalentar-lo.\nBatre la clara d'ou amb el sucre fins que quedi esponjós. Afegir la sal, l'avellana i l'extracte de vainilla.Barrejar bé. Seguidament incorporar la farina fins que la mescla sigui homogènia i per últim incorporar els xips de xocolata.\nEn una safata amb paper sulfuritzat, anar col·locant petites boletes amb ajuda d dos culleres. Amb les mans mullades aplastar una mica les boles per donar forma rodona i aplanada.\nFer al forn durant 10 minuts aprox, han de quedar daurades i cruixents. Deixar refredar.\nPublicat per naina a 9:49 1 comentari:\nPer mi el pollastre és un recurs fàcil que utilitzo entre setmana per sortir una mica de la rutina del menjar del dia a dia. En poc temps pots fer un plat diferent i per sucar pa, com aquest cas! jeje\n- Unes cuixes de pollastre o un pollastre fet a quarts ( jo vaig utilitzar la cuixa i contracuix)\n- 3-4 tomàquets o salsa de tomàquet natural en conserva si en teniu.\n- Espècies: herbes provençals, sal, pebre, alfàbrega, comí.\n- Un dent d'all.\nPrimer de tot s'ha de fer el pollastre amb pell a la planxa amb una mica de oli fins que estiguin daurats. Jo us recomano utilitzar per tot la mateixa cassola, d'aquesta manera tot els sucs que desprenguin s'integraran en la salsa. Un cop daurats, reservar.\nAfegir una mica més d'oli a la cassola i fregir una mica l'all. Posteriorment tirar els tomàquets triturats amb una mica de sal i de sucre ( per treure l'acidesa que tenen). Deixar fregir i evaporar l'aigua durant uns 20 minuts a foc lent. Afegir les espècies que heu escollit.\nPer últim, incorporar el pollastre a la salsa i coure a foc mig-baix durant uns 20 minuts amb la tapa tancada. Anar remenant de tant en tant.\nPD: pel meu gust em va quedar el pollastre una mica dur, recomanaria fer-lo durant més de 20 minuts a foc més lent per tal que quedi més tendre. Ho provaré el pròxim cop!\nPublicat per naina a 12:16 1 comentari:\nPASTIS DE PASTANAGA AMB NOUS\nUna altre recepta dolça.. El conegut carrot cake, m'ha encantat! No li vaig fer la cobertura típica per tal que aguantés com a coca per a berenar i esmorzars de la setmana. De ben segur que el tornaré a fer!\n- 125 gr de farina integral\n- 200 ml de oli oliva suau o vegetal\n- 16 gr de llevat\n- 1/2 culleradeta petita de bicarbonat\n- 1/2 culleradeta petita de nou moscada\n- 300 gr de pastanaga ratllada (crua)\n- 100 gr de poma ratllada ( opcional)\n- 120 gr aprox de nous a trossos\n- Ratllar les pastanagues i la poma. Reservar.\n- Batre els ous amb el sucre, fins a blanquejar-los. Afegir l'oli. Seguidament la farina, el llevat, la sal, el bicarbonat, canyella i nou moscada tamisat prèviament. Barrejar fins que la mescla sigui homogènia i afegir per últim la mescla de pastanaga.\n- Abocar la mescla en el motlle prèviament untat amb mantega o oli. Coure al forn durant 45-50º a 180ºC ( amb el forn precalentat).\nDeixar refredar i disfrutar!! Nyaaaam!\nPublicat per naina a 22:20 Cap comentari:\nPASTIS AL REVÉS DE MANGO AMB RON\nEncara que no hagi publicat desde fa temps, he anat fent cosetes a la cuina, com no! Per començar us deixo un pastís que a casa no acabar d'agradar perque el vem trobar massa dolç pero que als amics em consta que els hi va encantar! Es pot fer amb qualsevol fruita, jo el tornaré a fer reduint la quantitat de sucre.\nLa recepte està extreta del llibre de Lorraine Pascale, amb algunes modificacions.\n* Per la fruita:\n- 1 o 2 mangos, segons el tamany. També vaig afegir fruites vermelles ( congelades)\n- 1-2 cullerades de sucre morè\n- Un raig de ron\n* Pel brioix\n- 125 gr de mantega a temperatura ambient\n- 125 gr de sucre morè\n- Unes gotes de extracte de vainilla\n- 1 culleradeta i mitja de llevat químic\nPer preparar la fruita: pelar el mango i tallar-lo a tires. Fondre la mantega en una paella i afegir el mango, el sucre i el suc de llimona. Deixar daurar durant uns 10-15 minuts. Al final afegir el raig de ron i flambejar o deixar evaporar l'alcohol.\nMentrestant, preparem la barreja del brioix; barrejar la mantega fossa amb el sucre i la sal. Afegir els ous un a un mentre batim. Afegir la ratlladura de llimona, la vainilla. Per últim incorporar la farina i el llevat. Si la mescla queda molt espessa, afegir la cullerada de llet.\nPosem una mica de mantega a la superficie del motlle i anem col·locant el mango i els fruits vermells al fons del motlle. Despres abocar amb compte la barreja de briox, desde poca altura perque vagi cobrint la fruita.\nFornejar durant 40min aprox, fins que quan el punxem surti l'escuradents net.\nPublicat per naina a 12:18 2 comentaris:


Una negligència en una cova hauria provocat l'incendi - Diari de Girona\nUna negligència en una cova hauria provocat l'incendi\nEl foc de Benirràs és el major que s'ha registrat a les Illes Balears des de l'any 1999\nacn 24.08.2010 | 23:58\nL'incendi d'Eivissa hauria estat provocat per una o diverses persones en una cova propera a cala Benirràs, on s'ha localitzat l'origen del foc, segons ha informat el govern balear. El foc ja ha afectat unes 400 hectàrees de terreny forestal mentre els serveis d'emergència intenten estabilitzar les flames. En total, els efectius desplegats a la zona sumen unes 300 persones i també hi actuen divuit mitjans aeris. Els canvis de vent, l'orografia del terreny, el tipus de vegetació, les altes temperatures i la baixa humitat no han afavorit les tasques d'extinció. L'incendi de Benirràs és el major que s'ha registrat a les Illes Balears des de l'any 1999.\nSegons ha informat el Govern Balear, a Benirràs, per primera vegada a les Illes Balears, s'ha declarat un nivell 2 d'incendi per l'afectació de nuclis habitats i una important concentració de persones en el moment de declarar-se el foc. Aquest incendi ha suposat una important mobilització i coordinació d'efectius de diferents cossos i administracions.\nCal destacar que la zona cremada està declarada com a Lloc d'Interès Comunitari. L'incendi de Benirràs és el major que s'ha registrat a les Illes Balears des de l'any 1999, quan un foc a Artà va afectar més de mil hectàrees, i semblant al de Son Ganxo (Manacor), l'any 2000, que va cremar 414 hectàrees.\nL´incendi d´Eivissa ha cremat més de 300 hectàrees. Successos


28 | Juliol | 2013 | AMPA IPSE BLOC ... un espai per a la comunicació i per a la participació.\n28/07/2013 — ampaipse\n“Que els pares estiguin estudiant al mateix temps que el nen influeix molt més que el fet que tinguin un títol acadèmic, sobretot si el tenen i no llegeixen amb el seu fill”, assenyala la coordinadora del projecte Clau per a l’èxit educatiu, Montserrat Sánchez. Amb aquest argument, que té la base científica que li dóna l’estudi Includ-ed. Estratègies per a la inclusió i cohesió social a l’Europa de l’educació, de la Comissió Europea, la Federació d’Associacions de Mares i Pares d’Alumnes de Catalunya (Fapac) posarà en marxa el curs que ve aquest programa de formació per als pares en més de cinquanta escoles.\nUn total de 52 AMPA catalanes, de primària i secundària, ja s’han unit a la Xarxa Clau i aquest setembre començaran el procés de formació dels voluntaris del projecte. Aquests voluntaris, que seran altres pares però també altres adults del barri, exalumnes o professorat jubilat, seran els encarregats de coordinar i impartir la formació. Una formació que, segons l’estudi europeu, té més incidència sobre els resultats dels fills quan la reben pares sense estudis, però que no necessàriament ha d’anar dirigida només a aquests. De fet, la participació en aquesta formació és totalment voluntària i cal veure encara quants pares decideixen apuntar-s’hi. El 21 de desembre, després d’un trimestre, la Fapac farà una avaluació de l’experiència amb l’objectiu que, a partir de l’any que ve, es pugui ampliar i detectar els centres escolars on pot ser més necessària aquesta actuació. Tot i així, Sánchez destaca que ja en la primera fase de la Xarxa Clau s’hi han adherit escoles de zones considerades desfavorides, com les del districte de Sant Martí de Barcelona.\nActivitats educatives d’èxit\nEls pares d’alumnes que s’apuntin al projecte poden optar entre tres tipus de formació, que l’estudi Includ-ed identifica com a “activitats educatives d’èxit”, ja que n’han provat l’eficàcia en molts països europeus. En primer lloc, els pares poden demanar tallers específics sobre les qüestions en què els interessi formar-se, ja siguin idiomes, noves tecnologies o simplement alfabetització. Però també s’oferirà l’opció de fer tertúlies literàries, on es llegeixi i es debati en grup sobre els clàssics de la literatura. “Molts estudis avalen que la capacitat de reflexió augmenta” amb aquesta metodologia de lectura dels clàssics, en què cadascú escull un paràgraf per comentar en grup, explica per què l’ha triat i quina reflexió n’extreu, i després s’obre un debat al voltant del text, explica Sánchez.\nPerò l’opció que sembla que tindrà més demanda, segons la coordinadora del projecte, és l’anomenada Nosaltres aprenem, aprenen ells i elles , que és formació per poder ajudar els fills a fer els deures de l’escola. Es tracta de formar els pares en els continguts bàsics que els seus fills faran al centre escolar en el següent trimestre. “Molts ja no recordem com s’aïlla una incògnita i necessitem refrescar coses, però hi ha altres temes que no hem estudiat mai”, apunta.\nPer a totes aquestes activitats, el projecte Clau compta amb el suport de l’Associació d’Educació de Persones Adultes (AEPA), que formarà el voluntariat implicat en el projecte. A més, membres del grup CREA de la UB, que va liderar el projecte Includ-ed europeu, hi han contribuït en els últims mesos amb xerrades arreu del territori per explicar què són les “actuacions educatives d’èxit”.\nTot i que el projecte Clau se centra en la formació de pares, també oferirà activitats per als alumnes que ho vulguin -acollint-se a una altra “actuació educativa d’èxit” identificada per l’estudi europeu-, que és “l’ampliació del temps d’aprenentatge” dels escolars. En aquest cas, es tractarà d’activitats extraescolars centrades en dues modalitats, escacs o tertúlies literàries, amb la mateixa metodologia que la dels pares, impartides també per voluntaris de l’AMPA.\nArxivat a Escola de pares, Noticies. Leave a Comment »


El Teatre Fortuny de Reus esgota les entrades per l'espectacle d'Ara Malikian i en programa una segona funció | Diari de Tarragona\nEl Teatre Fortuny de Reus esgota les entrades per l'espectacle d'Ara Malikian i en programa una segona funció\nLa gran expectació generada per l'actuació del violinista libanès ha fet que s'hagi previst una altra sessió, que serà el dia 26 de gener a les nou del vespre. Les entrades ja estan a la venda\n2 de Diciembre de 2016 - 11:42 hs\nAra Malikian obrirà la propera temporada del Fortuny. Foto: Cedida\nEl Teatre Fortuny de Reus ha programat una segona funció de l'espectacle La increïble història de Violín després de la gran expectació generada per la presència a Reus del violinista libanès Ara Malikian, que ha deixat sense entrades la funció prevista inicialment pel 27 de gener a les 21:00 h. Les entrades per a la nova funció programada el 26 de gener a les 21:00 h es posen a la venda tant presencialment com virtualment aquest mateix divendres 2 de desembre a partir de les 11:00 h.\nL'espectacle d'Ara Malikian, que inaugura la programació de la nova temporada, suposa l'única actuació prevista d'aquest artista a la demarcació de Tarragona almenys durant el primer semestre de 2017. La bona relació de Malikian amb el públic del Fortuny ha quedat confirmada amb la programació d'aquesta segona funció pel 26 de gener, després dels diferents èxits de públic assolits a Reus en les seves anteriors visites.\nEl nou espectacle d'Ara Malikian inclou la presència d'un conjunt de músics que reforcen la ja habitual posada en escena explosiva per part d'aquest músic.\nLa venda anticipada de localitats dels espectacles La increïble història de Violín amb Ara Malikian; Vuelos de la Companyia Aracaladanza; Gisela y el libro mágico un musical infantil i el concert a càrrec de Sílvia Pérez Cruz es va iniciar el divendres 25 de novembre. Les entrades poden adquirir-se a la taquilla del teatre o bé al web www.teatrefortuny.cat, exceptuant l’espectacle Vuelos que es ven exclusivament a la taquilla del Teatre.\nLa venda de localitats per a la resta d’espectacles del semestre s'iniciarà el dilluns 9 de gener a la taquilla del teatre, de dilluns a divendres d’11:00 a 13:00 h i de 18:00 a 20:00 h (plaça de Prim, 4) o bé al web www.teatrefortuny.cat. Els dies d’actuació la taquilla dobrirà una hora abans de començar l’espectacle.\nL'abonament A consisteix en una bonificació del 20% de descompte per a la totalitat dels 13 espectacles d’abonament. Prioritat en la reserva de localitats. El B, en unabonificació del 10% de descompte en adquirir les localitats corresponents a 3 espectacles a escollir, d’entre els espectacles d’abonament de cada trimestre.


Una de cada cinc empreses beneficiàries dels avals ICO és catalana\nEl ministeri de Turisme anuncia ajudes directes però no les concreta\nUna de cada cinc empreses beneficiàries dels avals ICO és catalana.\nMadridCatalunya és la comunitat que més operacions d'avals ICO i empreses beneficiàries registra des que el govern espanyol va desplegar la mesura el 24 de març, fruit de la paralització de l'activitat econòmica per aconseguir frenar la pandèmia. En concret, amb data de 30 de novembre, s'han realitzat un total de 175.376 operacions avalades per l'Institut de Crèdit Oficial (ICO), que han tingut un impacte en 112.776 empreses. Dit d'una altra manera: una de cada cinc empreses de tot l'Estat que s'ha beneficiat d'aquestes línies de préstecs és catalana, ja que el total d'operacions (909.627) ha tingut un impacte sobre 578.200 empreses a tot l'Estat. A més, un 88% són gestionades o bé per treballadors autònoms o bé són petites pimes.\nMolts negocis i treballadors per compte propi han recorregut a aquestes línies de préstec per millorar la tresoreria i garantir la liquiditat davant l'impacte de la pandèmia. D'aquesta manera, l'import total del finançament rebut ha sigut de 110.972 milions, dels quals 84.327 milions compten amb l'aval de l'Estat. Catalunya ha sigut la segona comunitat que més diners ha rebut, només per darrere de Madrid: 20.469 milions d'euros finançats (un 18,4% del total). D'aquests, 15.676 milions avalats per l'Estat.\nPel que fa a províncies, la de Barcelona és la que acull més de la meitat de les operacions reconegudes, així com empreses que s'han beneficiat de la mesura des que va començar la crisi sanitària. En concret, s'han acceptat 126.471 operacions que han tingut un impacte sobre 80.888 empreses. Molt per sota la segueix Girona, on 12.669 empreses s'han beneficiat de les línies de préstecs, Tarragona (11.556 empreses) i, finalment, Lleida (7.902 companyies). "La línia està funcionant a un ritme menor en comparació amb l'inici de la pandèmia", apunten des del ministeri d'Economia, i asseguren que "encara hi ha uns 50.000 milions en concepte d'aval de l'Estat disponibles. La liquiditat està assegurada". De fet, les línies d'avals de l'ICO habilitades sumen 140.000 milions d'euros si es tenen en compte els cinc trams dotats amb 100.000 milions d'euros i els 40.000 milions més aprovats per impulsar la inversió.\nTurisme, comerç i hostaleria demanen més ajudes\nEls sectors més beneficiats per aquests avals han sigut el del turisme, l'oci i la cultura, que alhora són els més castigats per la crisi sanitària. Tots tres sumen 167.508 operacions avalades que han impactat sobre 122.937 empreses, amb 16.560 milions finançats. "L'esforç ha sigut extraordinari", ha apuntat aquest dilluns la ministra d'Indústria i Comerç, Reyes Maroto, que ha valorat les dades de les ajudes concedides després de la primera conferència sectorial amb els consellers de Turisme i Comerç per estudiar noves ajudes. De fet, Maroto ha recordat que l'últim pla d'ajudes a l'hostaleria, aprovat just abans de Nadal, preveu augmentar del 80% al 90% l'aval de l'Estat als préstecs que empreses i treballadors autònoms del sector restauració demanin a les entitats bancàries.\nEn aquest sentit, Maroto ha anunciat que les comunitats autònomes desplegaran més ajudes per "reforçar la protecció" dels sectors del turisme, el comerç i l'hostaleria, "els més afectats per la pandèmia", ha reconegut la ministra. Malgrat que no ha volgut entrar en detalls, ha avançat que algunes comunitats ampliaran les "ajudes directes" davant uns mesos que encara es presenten difícils per als sectors més colpejats. En aquest sentit, el Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya (CTESC) ha proposat al Govern que avali la part dels crèdits ICO a autònoms i micropimes que no cobreix l'Estat, sempre que l'import no superi els 25.000 euros. El CTESC ha emès en un informe aquesta recomanació després de constatar que els autònoms són el col·lectiu de treballadors més vulnerable davant la crisi del covid-19.\nAvals al punt de mira\nEl balanç de l'ICO fet aquest dilluns ha coincidit amb l'anunci de la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència (CNMC) sobre el fet que està investigant possibles pràctiques que vulneren les normes de la competència en la comercialització d'aquests crèdit. En un comunicat, l'organisme ha assenyalat que està analitzant la vinculació de productes creuats a l'hora de comercialitzar els préstecs, l'ús dels crèdits per reestructurar productes financers preexistents i el pagament de costos inicials abans de rebre el crèdit. És a dir, les entitats bancàries que concedien un crèdit avalat per l'ICO, per exemple, no poden aprofitar l'operació per vendre altres productes o tampoc poden substituir ja crèdits signats amb anterioritat per préstecs nous avalats, entre altres requisits. De fet, segons la CNMC, la banca és el sector que més consultes i denúncies ha generat per possibles infraccions des que l'organisme va posar en marxa la "bústia Covid", des d'on es gestionen totes les denúncies i consultes de ciutadans i empreses.\nL'evolució negativa de la pandèmia ha portat el govern espanyol –amb el vistiplau de Brussel·les– a modificar puntualment les característiques d'aquestes línies d'avals. L'última modificació va ser el novembre passat, quan el govern va aprovar ampliar en tres anys més els venciments dels préstecs –fins a un màxim de vuit anys– i de 12 a 24 mesos, és a dir, dos anys, el període de carència de la part principal del pagament.\nL’Estat allargarà finalment 2 anys la carència dels préstecs ICO\nD'aquesta manera, empreses i treballadors autònoms han guanyat una mica més de temps per equilibrar els comptes, alguns dels quals amb números que posen en dubte la viabilitat i la supervivència dels negocis, com han alertat alguns organismes supervisors com el Banc d'Espanya. De fet, el govern també va ampliar el termini de sol·licitud de les ajudes de l'\nICO empreses autònoms


Holiday home Nymandsbjerg Hvide Sande X Hvide Sande Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Nymandsbjerg Hvide Sande X\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Nymandsbjerg Hvide Sande X és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Hvide Sande. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Hvide Sande. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Holiday home Nymandsbjerg Hvide Sande X és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Hvide Sande.


Des de Quíbia: Esma de comunicar-se\nPublicat per Mart de Garriga a 19:24\nM'agrada com ha quedat el nou format del blog, però na Sacoteta no hi surt gens afavorida.\ndimarts, 15 de juny de 2010, a les 18:33:00 WEST\nP.S. Mai havia sentit a parlar de música "plasica". Conta què en saps, si és possible.\ndimarts, 15 de juny de 2010, a les 20:42:00 WEST\nAdolfo Mena, crec que ja t'ho vaig preguntar, però ets res den Paco Mena Galipienzo?\nna Sacoteta sempre ha tengut una cosa com a sexual.\nmúsica plasica, se conté que és música feta per Pere Aeroplà, així ho vaig entendre jo.\ndivendres, 18 de juny de 2010, a les 9:47:00 WEST\nTenc parents a la banda de Petra i també per Xile, però no me sona cap Paco.\ndissabte, 19 de juny de 2010, a les 10:45:00 WEST\nés clar, ara veig que el comentari l'havies fet aquí. Que ho som de carabassot!\ndilluns, 21 de juny de 2010, a les 8:03:00 WEST\ncontent de veure que anau més feiner amb aixó de l'escriptura.\nles vostres lectores ho agraïm i ho disfrutam. que els bons vents us\nacompanyin amb l'escriguera sempre ocurrent i ploma àgil.\nna sacoteta que no és aquesta al.lota que va tenir un amistançat valencià que dibuixa gambes i dissenya cadires i demés estris no gaire plaents. circulaven en aquell temps amb una furgoneta/vagoneta ben igual a la del metge ticoulat, una wolkswagen.\ndissabte, 26 de juny de 2010, a les 7:38:00 WEST\nbé, na Sacoteta sé que festejava un dibuixant espanyol anomenat Ceesepe, més que res ell l'encalçava perquè ella sempre ha estat una mica displicent amb els enamorats.\ndilluns, 28 de juny de 2010, a les 9:02:00 WEST\ndesconeixia la història amb ceesepe,\nem referia a mariscal que aleshores tenia una vagoneta vermella de la mateixa marca i model que el metge ticol.lat.\npersonalment crec que és una més\nd'aquestes moltes al.lotes que campen pel món. sacoteta/hernandez.\ndiumenge, 4 de juliol de 2010, a les 10:20:00 WEST\nAnònim, veig que na Sacoteta ha suscitat un cert interès. Jo crec que la singularitza un encant especial, una mena d'antipatia dosificada, que la diferencien de tantes al·lotes que campen pel món. El cert és que sempre ha tengut un gran èxit entre homes curiosos.\ndiumenge, 4 de juliol de 2010, a les 20:53:00 WEST


Sant Jordi - Levante-EMV\n22·04·13 | 06:30\nSant Jordi, antic patró del Regne de València va ser un màrtir cristià del segle IV a l´Església de l´Orient. El seu nom, d´arrel grega, vol dir «el qui treballa la terra» o «llaurador». Per això, l´Evangeli de la festa de Sant Jordi és el capítol 15 de l´evangelista Sant Joan: «Jo sóc el cep veritable i mon Pare és el vinyater», és a dir, el qui treballa la terra, el «Jordi».\nLa devoció a Sant Jordi es va propagar d´Orient a Occident i va ser tan gran, que el nostre sant va ser anomenat «gran màrtir» o també «màrtir insigne».\nSón moltes les esglésies dedicades a sant Jordi i també les representacions pictòriques, tant pel que fa a la seua condició de màrtir de Crist, com a la llegenda de la lluita contra el dragó, en defensa de la princesa.\nSant Jordi, que a més d´antic patró del Regne de València, ho és també d´Anglaterra, Aragó, Catalunya, Georgia, Grècia, Lituania, Polònia, Portugal, Rússia i Sèrbia, és venerat a Alcoi, Paiporta, Banyeres de Mariola i a Sant Jordi, al Baix Maestrat. Un dels sermons més coneguts sobre Sant Jordi, és el de Sant Andreu de Creta: «Els sepulcres dels màrtirs són sempre resplendents. El que festegem hui, és molt més venerable i més gloriós que tots els altres». Sant Andreu de Creta, feia referència al fet que Sant Jordi se celebra generalment, entre la Pasqua i l´Ascensió del Senyor. I per això deia: «Enmig d´aquestes festes, com enmig de dos sols que, amb el propi moviment segueixen la seua òrbita, la festa de Sant Jordi és com una lluna, que rep la llum dels dos sols i il·lumina el món amb raigs semblants als de Crist».\nLa protecció de Sant Jordi va ser invocada pel rei i l´exèrcit de Jaume I en la conquesta de València com el sant protector de la Corona d´Aragó, com queda palès a la Crònica del rei Conqueridor i en l´ermita del sant, a El Puig. Aquesta popularitat del nostre sant màrtir i cavaller, queda patent també en les festes de moros i cristians de tants pobles, o en múltiples representacions pictòriques, com la de Marçal de Sas, de la batalla del Puig. Per cert que, una reproducció d´aquesta pintura de Marçal de Sas, com destacava el professor Vicent Soler, ha sofert una «manipulació simbòlica» per part del Capítol dels Cavallers del Centenar de la Ploma, en fer desaparèixer les quatre barres de la pintura original.\nAquesta «falsificació interessada» de l´obra de Marçal de Sas, s´ha reproduït en la xicoteta capella de la catedral, on la tradició diu que allí se celebrà la primera missa després de la conquesta de Jaume I. No caldria, en honor a la veritat, que el Capítol de la catedral de València restaurara eixa pintura, sense censures, per retornar els colors falsificats als originals de Marçal de Sas?\nCal recordar també que el Capítol de l´Almoina de Sant Jordi dels Cavallers del Centenar de la Ploma, fou fundat pel rei Pere IV el Cerimoniós. Que Sant Jordi, que com diu l´oració col·lecta de la festa, «va ser imitador» de la passió del Crist, siga «també protector de la nostra debilitat».


La cuina i el Nirvana: OSSOBUCO\nOsso buco vol dir "ós buit" i es fà amb carn de vedella o de bou, un tall transversal de la part de la cama, tambe anomenadad "jarret" i que s´ha de cuinar no meys de dues hores perque es molt fibrosa.\nEs un plat d´origen Italià, algunes versions el situen a Sicilia i d´altres a la Llombardía.\nOriginalment l´Ossobuco es feia sense tomàquet que es desconeixien a Italia fins al segle XIX, es preparaba amb canyella, pebre, llorer i gremolatta (julivert, all i ralladura de pell de llimona), encara que algunes versions inclouen tomàquet i gemolata a la vegada.\nLa meva versió es molt mes moderna i personal, sobretot a causa d´algunes limitacions en el meu rebost el diumenge al matí.\nTalls de vedella o bou, de la part de la cama\nDues pastanagues mitjanes\nDos grans d´all\n400g de puré de tomàquet\nUn got d´un bon vi negre\nUn litre de caldo de verdures (Un brik)\nSalpebreu i enfarineu la carn.\nFregiu.la i aneu.la col.locant en una cassola a part.\nEn el mateix lloc on heu fregit la carn, feu un sofregit amb les pastanagues tallades petites, la ceba rallada i el puré de tomàquet.\nAfegiu el got de vi i deixeu reduir uns minuts.\nAboqueu sobre la carn i afegiu.hi el caldo. Poseu la cassola al foc a intensitat baixa i deixeu fer.\nLa cocció es lenta i llarga però aneu vigilant que no es begui tot el suc (La salsa ha de quedar melosa).\nPodeu servir la carn amb la salsa fina, passada per el passa pures, o que es notin els ingredients del sofregit.\nPost enviat per MARTA a 18:30:00\nEtiquetes de comentaris: Carns, Segons, Slow food\nAmanides Amanides d´estiu Aperitius Arros Aus Bolets Botigues Brou Carns Confitura Cremes Cuina Japonesa. Cup Cakes Dolç Entrants Especies Exposicións. Foie Formatge Forn Fruita Galetes HEMC Llegum Llibres Marinats MarshMallow Fondant Mercats Ous Pa Pasta Pasta Brisa Pasta de full Pastisos Pastisos Pastisos salats Patates Peix Piscolabis Plats Principals Pollastre Postre Primers Restaurants Sandwitx Segons Slow food Sorteig Te Thermomix Vedella Vegetals Verdures Xai\nSEGUEIX-ME TAMBÉ A.....\nHuevos al plato al horno\nChurros et leur sauce au chocolat et à la confiture de lait\nTortitas Americanas de yogur o leche de soja (hot-cakes, pankekes) con o sin Thermomix


Divuit empreses lleidatanes exploren el mercat cubà per exportar-hi els seus productes\nper Text i fotos: ACN 07/05/2016 00:00h\nDivuit empreses lleidatanes exploren el mercat cubà per exportar-hi els seus productes| Text i fotos: ACN\nUn total de 18 empreses de les comarques de Lleida han participat els darrers dos dies en una ronda de negocis organitzada per la Cambra de Comerç de Lleida per ajudar-les a incrementar la seva presència al mercat cubà o adreçar-s'hi per primera vegada.\nLa ronda ha consistit en trobades bilaterals amb l'empresari resident a Cuba Josep Maria Godia, que és també consultor amb més de 20 anys d'experiència. Segons Godia, ara és "un moment clau" per a totes aquelles empreses que vulguin entrar en aquest mercat, d'11 milions d'habitants i que rep anualment 2,5 milions de turistes, coincidint amb represa de relacions institucionals entre Cuba i els Estats Units d'Amèrica. Les accions de la Cambra de Comerç de Lleida continuaran amb una missió comercial a aquest país centreamericà que es farà entre els dies 14 i 19 de novembre del 2016.\nLa ronda de contactes s'emmarca en el Pla Cuba que la Cambra de Comerç de Lleida va posar en marxa d'1 de març amb la presentació de les potencialitats del mercat d'aquell país per a les empreses lleidatanes, a càrrec d'experts de la Cámara de Comercio de Cuba.\nSegons la cambra lleidatana, a dia d'avui pràcticament tot el que es comercialitza a Cuba s'importa i l'estat espanyol i Mèxic són els principals proveïdors d'aquest mercat "tan interessant". El fet que històricament des de l'Estat s'hagi apostat pel mercat cubà fa que l'empresariat català i espanyol sigui "el que té una millor imatge al país centreamericà". "Les oportunitats de negoci existeixen en tots els sectors de l'activitat", però sobretot tot allò relacionat amb els sectors hoteler, de l'alimentació, de les infraestructures i de qualsevol tipus de maquinària que permeti desenvolupar la industria local, segons Godia.\nLa majoria de les empreses que han passat per la ronda de negoci coneixen el mercat d'exportació i algunes fins i tot, són conscients que algun dels productes comercialitzats a través d'altres països han acabat arribant al mercat cubà, fet que "demostra l'interès del país caribeny per l'empresariat lleidatà", segons la Cambra de Comerç de Lleida.


Josep Palau i Fabre, a banda de ser conegut com a poeta i narrador de contes, va ser un estudiós de l’art amb molt renom. Els seus assaigs estan dirigits principalment a l’anàlisi de l’obra del pintor Pablo Picasso, del qual va ser un dels experts més reconeguts.\nInaugurada l'any 2003, la Fundació Palau té com a objectiu conservar, exhibir i difondre el fons documental i artístic que aquest poeta i assagista va anar aplegant al llarg dels anys.\nCentrat principalment en la figura de Picasso, el fons està format per una setantena d’obres de l’artista, entre les quals hi ha alguns olis de la seva etapa d’estudiant, aquarel·les, ceràmiques, dibuixos, gravats, dedicatòries, escultures o litografies. Aquestes obres es poden contemplar a la sala principal d’exhibició permanent, on a més es fa manifesta la relació d’amistat que l’escriptor i el pintor van mantenir durant molts anys.\nLa fundació s’encarrega també d’organitzar altres mostres temporals i actes culturals relacionats amb les arts plàstiques i la literatura. A l’estiu organitza el Festival de Poesia de Caldes d’Estrac, que porta el nom de Poesia i +.\nFundació: Fundació Palau i Fabre\nHorari d'estiu: Juliol i agost: dimarts a diumenge d'11.00 a 20.00 hores.\nHorari d'hivern: Setembre a juny: dimarts i dimecres de 10.00 a 14.00 hores; dijous i divendes de 10.00 a 14.00 hores i de 16.00 a 18.00 hores.\nAdreça:Carrer Riera, 54\nTelèfon:937 913 593\nAdreça: Carrer Riera, 54


Responsabilitat individual i comunitària de procurar un ambient saludable - directa.cat\nHa de ser obligatòria la vacunació contra certes malalties o sempre s’ha de preservar el dret individual a decidir-ho?\n/ Beatriz HM (@rastros_ilustrados)\nLlicenciat en Ciències Ambientals i membre del col·lectiu Salut i Llibertat! de Sant Pol de Mar\nMentre ens continuem fent aquestes preguntes, quedarem ancorats en el desfasat paradigma de la teoria de la infecció. Paradigma sobre la qual se sustenta la lucrativa indústria farmacèutica, i que ens allunya del nostre estat natural de salut.\nExcepte la medicina occidental moderna, totes les tradicions mèdiques (aiurveda, medicina tradicional xinesa, naturopatia, fitoteràpia, homeopatia, higienisme, medicines tradicionals indígenes…) basen la seva pràctica a facilitar al cos la recuperació de l’equilibri per mitjà d’assegurar la nutrició, la respiració dels teixits, l’alliberament dels bloquejos energètics i emocionals, la desintoxicació, el contacte amb la natura i el sol, allunyant el cos i la ment de focus de pol·lucions atmosfèriques, hídriques, electromagnètiques, i de l’estrès, sempre present en la nostra societat.\nSegons aquestes tradicions mèdiques, les grips serien crisis de desintoxicació, l’estratègia que utilitzaria el cos per aturar-se i poder eliminar toxines acumulades pels mals hàbits de vida, manca de descans i estrès.\nDe fet, la Dra. Maria José Martínez Albarracín, llicenciada en Medicina i Biologia i catedràtica de processos diagnòstics, en un informe on recopila la revisió de 38 articles científics, manifesta que la COVID-19 és una síndrome d’immunodeficiència mediada per tòxics o vaccins. Perquè es produeixi, cal que concorrin diverses situacions fisiopatològiques i immunopatològiques prèvies, propiciades per vacunació antigripal, diabetis, obesitat, deficiències de vitamina D o factors immunodepressors com exposició a radiació electromagnètica, pesticides i herbicides, metalls pesants i altres tòxics ambientals.\nAixí, les malalties no traumàtiques –les infeccioses i el càncer incloses– serien provocades per un medi intern intoxicat. La clau per prevenir la malaltia és la responsabilitat individual i comunitària de procurar un ambient saludable a tots els nivells, des de l’alimentació a les relacions humanes saludables, passant per un contacte habitual amb la natura.\nMentre discutim sobre si les seves drogues han de ser obligatòries o no (amb importants beneficis en els seus comptes), ens oblidem d’afrontar el debat real sobre què ens emmalalteix: aquest capitalisme salvatge que destrossa els nostres entorns ambientals i socials\nI així ho defensaven tots els metges occidentals fins a mitjan segle XX quan, després de la Segona Guerra Mundial, van accedir a la pràctica mèdica els estudiants formats a partir de la sistematització de la medicina al·lòpata occidental, en l’informe Flexner de 1910. Aquest informe es basava en la focalització en la bioquímica –separant cos i ment dels tractaments–, la divisió per especialitats –oposada a la medicina integral– i l’ús de fàrmacs com a tractament de qualsevol malaltia.\nL’informe va ser un encàrrec del magnat i filantrop John D. Rockefeller per mitjà de la Fundació Carnegie. Rockefeller era el propietari d’Standard Oil i tenia interès a promoure els fàrmacs elaborats amb petroli.\nRockefeller també va promoure la teoria del germen, postulada pel químic industrial Louis Pasteur que, en contra del que deien científics contemporanis com Antoine Béchamp o Claude Bernard, teoritzava que eren els microorganismes els que causaven les malalties. Béchamp i Bernard, en canvi, afirmaven que els microorganismes només proliferaven quan el terreny estava en males condicions. Segons Pasteur calia lluitar contra els microorganismes amb antibiòtics i vacunes. Segons Béchamp, els microorganismes estarien ajudant l’organisme a desintoxicar-se i caldria ajudar-los en aquesta funció reduint exposició a tòxics i depurant.\nPasteur, en el llit de mort, rectificà: “El terreny ho és tot i el microorganisme no és res”. Però el càrtel de la farmaindústria ja navegava a tota vela, amb ingents recursos per a propaganda que genera un imaginari col·lectiu on sense les seves drogues no podríem viure. Cerqueu qui hi ha darrere d’ISGlobal o qui finança l’OMS.\nMentre discutim sobre si les seves drogues han de ser obligatòries o no (amb importants beneficis en els seus comptes), ens oblidem d’afrontar el debat real sobre què ens emmalalteix: aquest capitalisme salvatge que destrossa els nostres entorns ambientals i socials, i contamina les nostres ments. És l’hora de responsabilitzar-nos, deixar anar la por i començar a cuidar-nos.\nCiència COVID-19 Epidemiologia Salut i Llibertat Vacunació\nVíctor García Balcaza Marc Queralt Mercadé Cristina Sans Ponseti Fotografies | Beatriz HM (@rastros_ilustrados)\n« Vacunar-se com a acte de solidaritat immunològica\n“Memòria comporta recordar el que va ocórrer i evitar que torne a succeir” »


Lloret acollirà el Meeting Triveneto.com, amb prop de 1.000 participants del sector dels hidrotermosanitaris - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nEmpresa // Lloret\nFotografia: Ahir es va presentar la trobada a la Cambra de Comerç gironina. / Ajuntament\nLloret acollirà el Meeting Triveneto.com, amb prop de 1.000 participants del sector dels hidrotermosanitaris\nEl Grup Trivento.com és una empresa líder en el sector del hidrotermosanitari, amb 88 punts de venda a tot Itàlia i més de 320 milions de facturació previstos per a l’any 2017.\nLa Cambra de Comerç de Girona va acollir ahir dimecres la presentació de la XVI edició del “Meeting Triveneto.com”, on prop de 1.000 delegats italians es desplaçaran fins a Lloret de Mar per participar, del 6 al 11 d’octubre, en aquesta trobada anual de networking en la qual el Gruppo Triveneto.com reuneix els principals professionals del sector hidrotermosanitari. Els delegats arribaran a Girona amb cinc vols xàrter de diferents aeroports d’Itàlia, contractats per l’agència italiana Morris Viaggi. Morris Viaggi va escollir Lloret de Mar com a seu de l’esdeveniment seguint la recomanació del seu representant a l’Estat espanyol, l’agència RTA Group Spanish Event & Incentive Organisers amb oficines a Barcelona i altres ciutats de l’estat.\nEl congrés, que es durà a terme a l’Hotel Evenia Olympic Palace, està organitzat per l’agència Morris, pel Gruppo Triveneto.com, i té per objectiu presentar les darreres novetats del consorci i oferir un espai de networking als seus membres. L’alcalde de Lloret, Jaume Dulsat, ha explicat que “es tracta d’un dels congressos més grans que ha rebut Lloret de Mar”. El president del Gruppo Triveneto.com, Tiberio Fiesoli, ha explicat que “amb ocasió del XVI Meeting Grup Triveneto.com, 920 congressistes i més de 60 directius de les empreses més importants del sector són presents a Lloret de Mar”. I remarca que “es tracta d’un moment molt important de networking entre el món de la producció, els socis i els seus clients: una veritable família, cada cop més arrelada en el territori italià, que segueixen junts des de fa més de 16 anys, amb el creixement com a principal objectiu.”\nEl president de la Cambra de Comerç ha destacat que “és una gran oportunitat per donar a conèixer els atractius turístics i activar la economia de les comarques gironines”. Es calcula que l’impacte econòmic al territori serà de més de 1.500.000€ i en paraules de l’alcalde de Lloret “cal afegir-hi l’important impacte indirecte, tindrem a prop de 1.000 delegats que es convertiran en potents prescriptors de la nostra zona”. L’Ajuntament de Lloret, a través del Lloret Convention Bureau, entitat encarregada de la promoció del turisme de congressos, reunions i esdeveniments, ha ofert l’assessorament logístic del congrés i ha ajudat en la coordinació i elaboració del programa social. A més, els delegats també faran diferents excursions per les comarques gironines i visitaran Barcelona.\nEl dia 8 d’octubre tindrà lloc una exposició, oberta al públic, de material hidrotermosanitari del Gruppo Triveneto.com en el mateix Palau de Congressos Evenia Olympic Palace amb un total de 60 estands i 1200 m2 d’exposició. En paraules dels organitzadors, la idea és mostrar a empreses i públic en general de la província aquests productes de l’àmbit del wellness i sanitari, que es caracteritzen per tenir una tecnologia d’avantguarda sobretot pel que fa a l’estalvi energètic. En paraules del president Fiesoli: “Pel Gruppo Triveneto.com representa la possibilitat de mostrar el millor del “made in Italy” a les institucions i representants de les associacions en una àrea de gran potencial de creixement i desenvolupament turístic”. Una gran oportunitat, confirma el president Fiesoli, “per a reforçar les connexions historicoculturals que uneixen Itàlia i Catalunya des de sempre i establir sinergies entre el territori i empreses locals”.


Situat a l'extrem de la part navegable del Dnièper Krementxuk també gaudeix d'una posició favorable en una cruïlla entre Moscòvia i la mar Negra. Per tant, va adquirir una importància comercial ben d'hora i a mitjans del segle xvii era una rica vila cosaca. Al segle xviii, la ciutat, que es trobava a la zona fronterera entre Polònia i el Kanat de Crimea sotmès a l'Imperi Otomà, pateix cada vegada més la influència de l'Imperi Rus, en expansió cap al sud. Entre 1765 et 1789, la vila es va convertir en part de la província de Nova Rússia, després de 1784 formà part de la província de Iekaterinoslav. Durant la guerra russoturca de 1787-1792 Krementxuk va ser un important punt de suport per a l'exèrcit rus, però el seu paper polític va declinar a finals del segle xviii quan fou degradada al rang de ciutat principal del districte. El 1802, fou lligada a la Gubèrnia de Poltava.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Krementxuk&oldid=28366886»\nDarrera modificació: 5 oct 2021 a les 22:23\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 oct 2021 a les 22:23.


En Comú Podem Sant Cugat demana més explicacions sobre el reconeixement de factures irregulars\nDes d’En Comú Podem veiem amb preocupació el funcionament de la gestió municipal. La situació heretada de l’anterior govern fa que encara hi hagi contractes pendents de licitar i adjudicar, generant així factures irregulars que el ple ha de regularitzar de forma extraordinària.\nMalgrat que el Pla d’Acció en matèria de contractació posat en marxa per Intervenció General de l’Ajuntament segueix el seu curs i totes les factures irregulars són portades a cada ple, des d’En Comú Podem considerem que una de les feines pendents és explicar millor a la ciutadania com s’ha arribat fins aquí, unes explicacions que ha de donar, principalment qui formava l’anterior govern. I també han d’anar, evidentment, acompanyades d’assumpció de responsabilitats.\nDes del nostre punt de vista, en l’anterior mandat es van incomplir dues de les principals normes que disciplinen l’actuació de l’Administració local, com són la Llei de Contractes del Sector Públic i la Llei de Reguladora de les Hisendes Locals.\nEl desgavell en la gestió ha estat de tal envergadura, que l’actual govern municipal es veu obligat a buscar uns remeis jurídics, que li permetin atendre el pagament de les factures d’unes prestacions encarregades de manera irregular.\nEn el ple sobre l’estat de la ciutat del passat 27 de setembre, l’alcaldessa Mireia Ingla va denunciar l’herència rebuda de l’anterior govern dient que va ser incapaç de portar al dia la contractació dels serveis dins del termini i en la forma escaient, tal com requereix el normal funcionament del dia a dia de la ciutat.\nA partir de la informació que hem anat coneixent a través dels assumptes sotmesos a debat en els plens municipals, i tal com també va denunciar en el mandat anterior el grup municipal d’ICV-EUiA, les irregularitats comeses en matèria de contractació pública son: Absència de contracte escrit o contractació verbal, fraccionament de l’objecte del contracte, modificacions no tramitades, absència de crèdit adequat i/o insuficient i procediment de licitació incorrecte.\nAmb aquest comunicat volem posar de manifest la manca d’autocrítica i d’assumpció de responsabilitats per part de l’anterior equip de govern. El regidor Carles Brugarolas, en representació del grup municipal de Junts per Sant Cugat, ha atribuït sovint en els plens municipals aquestes irregularitats en la gestió a les limitacions legals imposades en les despeses pressupostàries, així com a un desfasament en el ritme de creixement de la ciutat amb les despeses, i ha normalitzat la vulneració de la llei de contractes afirmant que és habitual que els ajuntaments incorrin en aquestes irregularitats, emfatitzant que el reconeixement extrajudicial de despeses és un procediment legal i legítim.\nDes d’En Comú Podem volem recordar que la gestió eficaç, eficient i transparent dels recursos públics és un requeriment de l’administració pública en la contractació de serveis o compra de béns.\nUna bona gestió contractual té un efecte palanca, perquè permet repensar el servei en les seves prestacions i nivell de qualitat que es vol donar a la comunitat, amb l’objectiu de maximitzar el benestar i la qualitat de vida de les persones.\nLes contractacions irregulars, més enllà d’infringir les lleis, són la conseqüència d’una pèssima administració dels assumptes municipals. Segons l’OCDE, la contractació pública és un àmbit clau de l’activitat econòmica de les administracions públiques, que està particularment exposat a la mala gestió, al frau i a la corrupció.\nAixí doncs, des d’En Comú Podem exigim als anteriors gestors que s’expliqui millor a la ciutadania tot l’exposat, i s’assumeixin responsabilitats. Esperem de l’actual equip de govern més contundència en aquesta demanda i siguin capaços de reconèixer si està repercutint, i com ho està fent, en el Pla d’Actuació Municipal.\nAlhora, demanem a l’actual equip de govern que expliqui en quin estat es troben els contractes pendents d’anunciar o licitar com són el Servei d’assistència domiciliària, de Centres oberts, el transport adaptat o la climatització de serveis energètics.


Oriol Solà de Morales – AQuAS Blog\nTag Archives: Oriol Solà de Morales\nAvaluació: Back to the basics\nLa cultura avaluativa d’AQuAS ve de lluny i la compartim en xarxes estatals com REDETS i internacionals com INAHTA, HTAi i EUnetHTA. Aquesta avaluació fa referència a l’avaluació de tecnologies sanitàries (això inclou l’avaluació de productes sanitaris, medicaments, programes, models organitzatius en l’àmbit de la salut i un llarg etcètera que pot incloure l’avaluació de cribratges, tests diagnòstics i eHealth, entre d’altres) i també l’avaluació de la qualitat de l’atenció assistencial.\nLa metodologia que s’usa és robusta i genera debat encara actualment i és positiu que sigui així perquè aquest debat implica un qüestionament constant sobre què fem i com ho fem. Quan apareixen noves tecnologies, noves necessitats, noves realitats, es requereixen també noves metodologies avaluatives o la seva adaptació.\n“Avaluar per millorar” és la idea bàsica de l’avaluació però de què parlem exactament quan parlem d’avaluació?\nNo existeix cap resposta simple a aquesta qüestió.\nEn aquest post de Mireia Espallargues, Noemí Robles i Laia Domingo s’hi pot llegir una bona definició sobre indicadors per a l’avaluació clínica i de la qualitat assistencial.\n“Un indicador és un instrument de mesura que s’utilitza per avaluar o mesurar aspectes concrets de la qualitat de l’atenció a través de diverses estratègies d’anàlisi”\nEn aquest altre post de les mateixes autores hi ha un exemple d’avaluació de programes de cronicitat.\n“Els resultats obtinguts de la implementació dels indicadors permetrà als professionals comptar amb uns criteris objectius sobre la qualitat de les seves intervencions, facilitant la identificació de les fortaleses dels programes d’atenció a la cronicitat, així com les àrees de millora”\nEn aquesta línia de l’avaluació de la cronicitat, pot ser molt útil l’aplicació d’eines per mesurar la multimorbiditat, tal com es pot llegir en aquest post d’Emili Vela.\n“La presència de multimorbiditat està associada a una major utilització de recursos assistencials (tant sanitaris com socials) i a una pitjor qualitat de vida. En aquest context, es fa necessari mesurar la multimorbiditat per tal de poder determinar el seu impacte en el sistema sanitari”\nUna altra línia de treball molt lligada a l’avaluació, la podem trobar en aquest post de Miquel Pons, Daniel Chaverri i Luis Lobo sobre pròtesis de maluc. Es tracta d’un estudi que mostra d’una manera molt clara la utilitat dels registres per a l’avaluació de tecnologies sanitàries.\n“En el context actual d’innovacions i avenços tecnològics continus i davant d’una gran pressió per part dels fabricants, el ventall de pròtesis a disposició dels cirurgians ortopèdics és cada vegada més gran. Aquesta situació fa necessari que les pròtesis que s’utilitzin presentin evidència científica basada en estudis clínics o bé en dades de registres d’artroplàsties”\nLes iniciatives que estudien la variabilitat en la pràctica mèdica tenen un fort component avaluatiu també. Per introduir-nos en aquesta qüestió, Enrique Bernal Delgado i Sandra García Armesto van publicar un post sobre com es tracta i com ha evolucionat aquesta qüestió a nivell internacional.\n“Les experiències més significatives s’han desenvolupat en contextos amb una profunda cultura avaluativa i en sistemes en què l’elecció d’asseguradors i competència entre proveïdors en constitueix una de les característiques fonamentals”\nDes d’AQuAS, Laura Muñoz presentava en aquest altre post dues línies de treball molt potents: l’estudi de la variabilitat en el context català i la presentació dinàmica d’aquests resultats, tota una novetat pel que fa a visualització de dades.\nElements tecnològics nous impliquen -per a l’avaluació- un repte intel·lectual i un repte quant a l’abast o volum de les intervencions a avaluar. És recent la publicació d’un marc conceptual d’avaluació d’mHealth publicat en una revista amb alt factor d’impacte, situada en el primer quartil del Journal Citation Reports.\nEls conceptes d’eficàcia, efectivitat, seguretat, eficiència i impacte organitzatiu, ètic i social són les grans dimensions del marc teòric de l’avaluació de tecnologies sanitàries i aquí s’hi afegeix la necessitat d’incorporar metodologies d’altres camps i l’esforç constant d’adaptar-se a una realitat sempre canviant.\nPer acabar, insistim en la importància de la metodologia, no com a quelcom estàtic sinó com un element al servei de la recerca de millor qualitat.\nPer continuar avançant en l’avaluació, back to the basics també.\nCatalà, General\tAlícia Granados, atenció assistencial, atlas de variaciones de la práctica médica, atles de variabilitat de pràctica mèdica, Avaluació, benchmarking, comorbiditat, cribratges, Daniel Chaverri, efectivitat, eficàcia, eficiència, eHealth, Elisa Puigdomènech, Emili Vela, Enrique Bernal-Delgado, EUnetHTA, grup de morbiditat ajustat, HTA, impacte, INAHTA, indicador, indicadors, Laia Domingo, Laura Muñoz, Luis Cobo, medicaments, Metodología, Metodología, mHealth, Miquel Pons, Mireia Espallargues, morbiditat, multimorbiditat, Noemí Robles, Olga Martínez, Oriol Solà de Morales, qualitat, RACat, Recerca, REDETS, salut connectada, Sandra García-Armesto, seguretat, SISCAT, SNS, tecnologia sanitària, tecnologies sanitàries, tests diagnòstics, Vicky Serra, visualització de dades\tLeave a comment


Una temporada «excepcional» a l'aeroport: la Policia Nacional s'adapta a la crisi de la COVID - Diari de Girona\nUna temporada «excepcional» a l'aeroport: la Policia Nacional s'adapta a la crisi de la COVID\nL'inspector i cap de la Policia Nacional, Miguel Ángel Mata, aquesta setmana l'aeroport de Girona. david aparicio\nL'inspector i cap de la Policia Nacional, Miguel Ángel Mata, aquesta setmana l'aeroport de Girona.\nEfectes de la COVID-19. Des de l'esclat de la pandèmia del coronavirus, la Policia Nacional destinada a l'aeroport s'ha hagut d'adaptar als canvis. Durant la temporada d'estiu hi ha hagut una activitat molt baixa o inexistent de vols controlables i, en conseqüència, alguns agents s'han destinat a reforçar d'altres àmbits a la província de Girona.\nLa pandèmia del coronavirus ha afectat amb menor o major mesura tots els àmbits de la societat. La policia no n'és una excepció i depenent de cada cos policial i de la seva especialització s'ha hagut d'adaptar als efectes d'aquesta crisi sanitària.\nEls efectius de la Policia Nacional que treballen a l'aeroport de Girona no n'han estat tampoc una excepció. La seva tasca es basa sobretot en el control de la documentació dels viatgers. Si el passatger és ciutadà de la Unió Europea i pertany a l'espai Schengen, en aquest cas es pot circular lliurement i, per tant, no existeixen les fronteres. En canvi, hi ha països que malgrat ser a Europa com Regne Unit o Irlanda no formen part de Schengen i a aquests se'ls fa un control mínim de la documentació –fins que es faci efectiu el Brexit. Però a Girona també hi ha viatgers que formen part del que s'anomena Tercers Països i a aquests se'ls fa un control estricte.\nEnguany, però, la pandèmia ha marcat el trànsit aeri i, com destaca l'inspector Miguel Ángel Mata, que és el cap de la comissaria del CNP a l'aeroport, la temporada d'estiu –que s'ha tancat abans a l'octubre– ha estat «excepcional», ja que han vist com les seves tasques es modificaven i algunes gairebé desapareixien.\nAlts i baixos durant la temporada\nL'inspector fa un repàs cronològic al que per ell ha estat una temporada també d'excepció, ja que el mes de març –encara en temporada d'hivern– l'aeroport tenia activitat de companyies que volaven a Tercers Països, com ara al Marroc –vol a Rabat– i a Rússia –vol a Moscou.\nFins llavors tot era normal, explica, ja que hi havia una planificació per a l'inici de temporada d'estiu com cada any. Però les males notícies van començar a arribar el 13 de març. Pobeda va anunciar que suspenia vols i també Ryanair cancel·lava el de Rabat. A partir d'aquí només hi havia vols de l'espai Shengen, que pel CNP no són controlables.\nLes males notícies, però, van continuar, i com recorda Miguel Ángel Mata, tot va canviar quan s'informa des de Madrid que es prohibia l'entrada de persones de Tercers Països, llevat d'uns casos excepcionals. La situació es va acabar d'agreujar, recorda l'inspector, quan Espanya va anunciar l'11 de maig el tancament de fronteres. Això va fer caure la feina de la Policia Nacional a l'aeroport.\nAlerta pels canvis de normatives\nAquesta situació va provocar que no entressin vols a l'aeroport de Girona i, en conseqüència, que només n'hi hagués algun de privat i sota circumstàncies previstes per la llei. Això va provocar que la plantilla de la Policia Nacional a l'aeroport s'hagués d'adaptar a la nova realitat: bona part dels efectius van ser derivats a controls fronterers terrestres en aquest cas als punts de pas de Camprodon i Puigcerdà.\nMentrestant, els policies que es van quedar a l'aeroport van tenir una feina que segurament no s'haurien imaginat: el control de vols privats procedents de Tercers Països. És una tasca que normalment no els genera gaire feina, diu Miguel Ángel Mata, però la crisi del coronavirus l'ha fet canviar de forma radical.\nEs va notar especialment quan es va acabar l'estat d'alarma i a mesura que s'acostava la temporada d'estiu. Molta gent d'aquests països –per exemple de Rússia o Kazakhstan– tenen segones residències a la Costa Brava i volien aterrar a Girona. Aquesta gent que es desplaça en aerotaxis o jets privats demanaven el permís a Aena però, com diu l'inspector, no era senzill poder venir a Espanya. El motiu és que d'entrada no estava permès i, a mesura que han passat els mesos, encara hi ha alguns Tercers Països els vols procedents dels quals no poden aterrar-hi. Des del Govern espanyol, destaca l'inspector, cada setmana o deu dies, s'actualitza la informació d'entrada i això ha provocat i encara fa que els policies hagin tingut molta feina interpretant i demanant documentació. Des d'Aena es demanava al CNP que informés si el vol podia entrar, però la majoria dels permesos, diu Mata, ho van ser per qüestions avalades per la llei com a excepcions –per exemple un tema mèdic o tenir la residència, entre d'altres.\nL'inspector lamenta, però, que hi va haver algú que va intentar utilitzar la picaresca per entar a Espanya i, de fet, els agents del CNP a Girona van haver de fer la denegació d'entrada de quatre passatgers russos que van voler esquivar la norma. Ho van fer, explica el policia, sortint de Sant Petersburg i llavors fent una escala a Riga i posteriorment aterrant a Girona. El que van fer és mostrar la seva documentació segellada a Riga dient que procedien d'allà però la policia va investigar-ho i van comprovar que era fals. Això sortosament només ha passat en aquest cas.\nDe fet, en aquests moments –9 de novembre– poden entrar a Espanya viatgers procedents de tots els Tercers Països amb excepció de 13. Aquí hi ha, per exemple Ruanda, Austràlia, Japó, entre d'altres. Unes procedències que no afecten l'aeroport gironí però que la policia té presents.\nEl miratge de l'estiu\nMalgrat els mesos més complicats, l'aeroport va semblar revifar els mesos d'estiu, sobretot l'agost. La Policia Nacional va controlar fins a 236 vols però la notícia que va tocar de mort l'aeròdrom gironí va ser quan el Regne Unit va aplicar la quarantena, afirma el policia. Això va paralitzar l'activitat i les companyies van començar a cancel·lar vols. El trànsit del setembre va ser testimonial i enguany la temporada d'estiu s'ha donat per tancada el 24 d'octubre perquè ja no hi ha cap vol més previst.\nA banda, si avui volgués aterrar algú a l'aeroport de Girona, la Policia Nacional explica que cal que els viatgers sapiguen que Catalunya està confinada i que els caps de setmana cal estar en un mateix municipi. Una informació que donarien i alertarien en cas que algun avió vulgui aterrar a Vilobí.\nArran de la baixa del trànsit aeri, policies nacionals destinats a l'aeroport han acabat assumint altres tasques. N'hi ha que s'han traslladat a l'oficina del DNI i passaports de Girona i a fer tasques d'estrangeria. A banda, els quecontinuen a l'aeròdrom donen suport a la Brigada de policia científica de l'aeroport del Prat amb els expedients que tenen acumulats.\nUna mostra que el moviment de passatgers ha estat molt menor és també el nombre d'arrestats que ha fet la Policia Nacional. Ha detingut nou persones per portar documents falsos –volien anar al Regne Unit o a Irlanda. Els agents també han arrestat 14 persones amb reclamacions judicials. I a banda, també el CNP ha denegat l'entrada a vuit persones.\nL'última detenció de la temporada és la d'un home de l'Afganistan que volia entrar amb document fals. En aquest cas es va haver d'aplicar el protocol covid, ja que durant la nit que va passar a la garjola es va començar a trobar malament, amb febre i tot.\nAdaptant-se al Brexit amb obres i noves dinàmiques. Comarques


Home \_ Notícies \_ Jordi Xammar finalitza en 6a posició a l'Europeu de 470\ndivendres, 25 de maig de 2018 17:17\nJordi Xammar, del Club Nàutic Cambrils, juntament amb el gallec Nico Rodríguez, finalitza en 6a posició a l'Europeu de 470 que s'ha celebrat del 16 al 24 de maig a Bourgas, Bulgària. Bàrbara Cornudella i Sara López, del Club Náutico el Balís, tot i haver-se posicionat entre les millors durant tot el campionat, es queden a les portes del Top Ten i de disputar la Medal Race amb una 13a posició.\nEn categoria masculina, la victòria se l'ha endut l'equip suïs format per Anton Dahlberg i Fredik Bergström acompanyats al podi pels grecs Mantis i Kagialis, segons, i els alemanys Winkel i Cipra, tercers.\nEn categoria femenina, l'equip esolvé de Tina Mrak i Veronika Makarol s'ha proclamat campió d'Europa acompanyat de les alemanyes Loewe i Markfort, segones, i Boehm i Goliass, terceres.\nMés en aquesta categoria: « Jan Lázaro, campió absolut de Catalunya de Patí Júnior\tJosé Luis Doreste es proclama campió del Mundial Màster de Finn al CN El Balís »