Rodatges i retransmissions en directe d’intervencions quirúrgiques - Videolab\nRodatges i retransmissions en directe d’intervencions quirúrgiques\nDestacades, rodatges, streaming\nRodatges a quiròfans\nVideolab, laboratori audiovisual a Barcelona\nAny rere any els avenços en el camp mèdic i tecnològic fan possible realitzar intervencions abans impensables. Un exemple és la tecnologia 5G que permetrà fer intervencions quirúrgiques teleassistides compartint imatges en alta qualitat a temps real, potenciar l’ús de la robòtica amb cirurgies menys invasives pel pacient o millorar la seguretat de les dades mèdiques.\nLa medicina és un camp en constant aprenentatge pels professionals del sector i, poder assistir i veure les intervencions que realitzen experts pot ser una gran experiència formativa. Ara gràcies als avenços i a les càmeres integrades de molts dels dispositius mèdics, és possible seguir una intervenció des de qualsevol part del món.\nUn rodatge dins un quiròfan requereix molta planificació prèvia per part de l’equip mèdic, els responsables del quiròfan i l’equip audiovisual. Abans d’iniciar el rodatge cal valorar la instal·lació mèdica i comprovar les entrades i sortides de vídeo i àudio que els equips porten incorporats. A més, en el cas que els professionals parlin en directe explicant passos de les intervencions, caldrà que les càmeres i els micròfons quedin col·locats de tal manera que no interfereixin en la feina. El cablejat i les connexions seran importants d’instal·lar i col·locar abans del rodatge.\nActualment es duen a terme retransmissions en directe d’intervencions quirúrgiques en recintes hospitalaris, sigui per a cursos, seminaris o congressos. Molts d’aquests actes es realitzen en directe via streaming a través d’Internet i permeten que professionals d’hospitals de tot el món puguin intervenir en directe. A Videolab tenim experiència en aquest camp i hem treballat en diversos hospitals de Barcelona com el Vall d’Hebrón.\nEl nostre equip tècnic s’encarrega de la instal·lació i comprovació de tots els senyals de vídeo i àudio abans de la intervenció. Treballem amb dos o més càmeres dins del quiròfan (segons necessitats tècniques) i podem captar més de 10 senyals de vídeo de les càmeres dels diferents dispositius mèdics. Tots els senyals de vídeo seran gravats en alta definició (HD) i enviats via streaming o a un altre punt de l’hospital on estiguin els assistents.\nUna vegada realitzat el rodatge, com a laboratori audiovisual, oferim la possibilitat de realitzar tasques de postproducció o edició de vídeo. Els nostres professionals poden incorporar títols, logotips o tallar clips de vídeo per així poder conservar totes les imatges de les intervencions.\nEls nostres 40 anys d’experiència al sector audiovisual ens fan treballar amb els equips necessaris per a cada rodatge i adaptar-nos a les necessitats de cada hospital o centre sanitari. El nostre equip tècnic intern de l’empresa treballa sempre amb total discreció i professionalitat i amb totes les mesures sanitàries que marca la situació actual.\nPrevAnteriorPer què és important acudir a professionals per convertir cintes VHS a DVD o digital?\nSegüentAquestes festes de Nadal regala els teus millors records audiovisuals


El meu bloc: L'LHC: una nova era en el coneixement de la matèria\nEl Gran Col·lisionador d'Hadrons (LHC) començarà a operar el proper mes d'agost al túnel circular de 27 km de longitud del CERN (Fança i Suïssa), es convertirà en l'accelerador de partícules més potent del món i l'experiment científic més gran, complex i que involucra la tecnologia més avançada de la història de la humanitat.\nL'LHC permetrà als físics d'altes energies treballar ens nous rangs d'energies que només van ser possibles als primers instants del Big Bang.\nA la jornada sobre l'LHC que oferia ahir el CosmoCaixa hi van assistir (entre altres persones) un parell de físics que van fer les seves respectives conferències: un de teòric i un altre d'experimental.\nEl físic teòric era Howard Georgi, Professor de física a la Universitat de Hardvard i membre de l'Associació Nacional de Ciències i guardonat amb la Medalla Dirac entre altres premis.\nHoward Georgi va fer una gran contribució en el Model Estàndard, supersiemtria i altres camps de la física de partícules. Segons diu ell era un físic de partícules fins que a la primavera de 2007 va proposar una nova teoria que complementaria el Model Estàndard, la física de les impartícules.\nEntre els alumnes que ha tingut destaca Lisa Randall, una de les noves promeses en física teòrica.\nEl físic experimental era el protaveu de l'experiment ATLAS: Peter Jenni. Com sempre, dels experimentals se'n sap menys cosa però ha estat treballant al CERN des de fa més de 20 anys i ha estat involucrat en el projecte de l'LHC.\nLa primera conferència d'una hora va ser a càrrec de Howard Georgi. Va començar dient que al ser americà era monolíngüe i això el feia sentir estúpid sense comptar els llenguatges de programació, clar.\nDesprés d'aquesta breu introducció va començar amb les partícules. Totes les partícules que existeixen tenen un cert moment linial, una energia i una massa. Mitjançant unes equacions es poden lligar aquests conceptes i d'aquesta manera cada tipus de partícula té una mateixa massa per un mateix moment linial. Però no sempre és així. Hi ha partícules que com els fotons, no tenen massa, en aquestes partícules l'energia i el moment poden existir amb les seves propietats a escala. Aquesta immutabilitat a canvis d'escala és anomenada scale invariance. Sí, la mateixa propietat que tenen molts fractals, no es pot determinar l'escala d'observació ja que ampliant-la es pot reproduir la mateixa imatge.\nPerò els fotons no són impartícules, les impartícules serien alguna cosa (stuff en anglès) que satisfarien aquesta immutabilitat i que podrien no tenir massa 0.\nFins ara no s'han detectat tot i que si existeixen interactuarien molt dèbilment amb la matèria a baixes energies.\nAquestes partícules que interactuen tan dèbilment només poden ser detectades calculant el moment i l'energia que falta en cada xoc. Aquestes partícules no tenen moments i energies definides per tant en cas que n'hi hagi més d'una es reparteixen a l'atzar. Una diferència entre el moment linial i l'energia és que el moment és una magnitud vectorial i l'energia és un escalar. Per tant a l'hora de sumar-se es sumen diferent i és això el que permet amb un bon tractament estadístic i un grapat de col·lisions determinar el nombre de partícules que no es detecten.\nDesprés d'exposar aquesta hipòtesi va dir que seria l'LHC qui determinaria si la teoria de les impartícules aniria o no al cementiri de les teories fracassades.\nTemperatura de l'LHC a dia d'avui (22 de maig de 2008)\nPel que fa a l'exposició de Peter Jenni com a experimental va parlar sobre l'LHC i l'ATLAS. Sobre els nous rangs d'energia que s'explorarien i com es buscaria el bosó de Higgs. Per buscar-lo seria molt fàcil saber-ne la massa i així arribar-hi directament. Malauradament s'haurà d'examinar un ventall d'energies molt extens per trobar-ne el rastre. Per trobar-lo els experimentals saben que pot decaure en 2 fotons, 2 quarks bottom o 4 leptons.\nPerò buscar el bosó de Higgs no serà l'única tasca de l'ATLAS, també haurà de buscar una altra cosa en aquest cas es tracta de SUSY, la supersimetria.\nTambé es pretén estudiar la violació de la simetria CP.\nUna altra possibilitat és que es produeixin forats negres microscòpics que s'evaporarien immediatament per la Radiació de Hawking. En cas que s'evaporessin es produirien una sèrie de partícules que contempla el Model Estàndard. Aquest fet podria despistar en la cerca del bosó de Higgs i confondre els qui analitzin les dades.\nPel que fa a les dades ja us vaig comentar que si s'enregistés tot a CDs i s'apilessin al llarg d'un any es faria una pila de 20 km d'alçada. El que es farà amb les dades, després d'una selecció prèvia, serà repartirles arreu del món a través de la Grid.\nTot i que sembli impossible a l'ATLAS ja s'hi va poder veure un Higgs!!!\nAquests són els dos homes que van portar la conferència, ara no hauria de ser massa difícil diferenciar-los, quin dels dos és l'experimental i quin el teòric?\nPublicat per Alasanid a 12:25\nTant de bo més endavant es tornin a fer jornades sobre l'LHC, tot i que seria genial si no es parlés només d'ATLAS, que hi ha tres experiments més i m'encantaria saber més coses de CMS,ALICE i LHCb!!\nTrobo que seria genial que se'n pogués fer més divulgació. Per quan un llibre sobre l'LHC? :)\nRespecte a les fotos, jo crec que el físic teòric és el senyor de la barba. ¿^^\nPer cert, molt bona la broma del Higgs! ¿^^\n22 de maig de 2008 a les 21:02\nÉs normal que si ets portaveu de l'experiment ATLAS acabis parlant de l'ATLAS tot i que també va parlar de l'LHC en general.\nUna altra cosa, quan funcioni consumirà l'energia elèctrica que consumeix una ciutat de 100.000 habitants i durant els mesos d'hivern estarà parat per tasques de manteniment.\nLa broma del Higgs també em va sorprendre, és d'en Jenni.\nPS: Hi va haver una frase que em va agradar especialment d'en Georgi que deia una cosa semblant a: "deixem el sentit comú i entrem a la mecànica quàntica."\n22 de maig de 2008 a les 23:16\nHo has encertat amb la fotografia. És un home que es fa recordar.\nSí, evidentment, si ets portantveu d'ATLAS has de parlar d'aquest experiment, però el que jo volia dir és per què no es fa difusió també dels altres detectors? ATLAS disposa de gent que en fa difusió però els altres experiments no, o no se'ls fa tant de cas, no sé...\nA veure si amb aquest consum d'energia Ginebra es quedarà a les fosques... ¿^^\nBé, ara només ens queda esperar que es posi en marxa aquest estiu. :)\n23 de maig de 2008 a les 10:44\nGinebra no ha de patir, la llum la treuen de la línia francesa!!\nParen a l'hivern perquè és quan hi ha més consum. A EUA en canvi, pararien a l'estiu.\n23 de maig de 2008 a les 11:02\nOstres, sembla força interessant encara que en aquests temes jo vaig una miiica perduda :P hauré de rellegir el post!\nEl primer fa més cara de set-ciències, amb la barba i les ulleres... però no hi posaria la mà al foc. Això sí, juraria que la segona foto està feta al museu d'història natural de Londres... em sona moltíssim! I si no, a un edifici calcat....\n23 de maig de 2008 a les 23:25\nCadascú s'entén millor en els seus temes, tot i que no sé si m'he explicat prou bé en l'escrit.\nSí, el primer és teòric. Pel que fa a la segona deducció... M'ha deixat sorprès. L'has encertat en 2 de 3 coses. És un museu i és al Regne Unit. Malauradament és el Kelvingrove Museum de Glasgow. Tot i això és fàcil la confusió perquè l'estil de fer els museus deuria ser força semblant a aquella època.\n24 de maig de 2008 a les 3:35


Guanyadors dels Premis ELISAVA Professional Edition 2018 | Elisava\nGuanyadors dels Premis ELISAVA Professional Edition 2018\nJa tenim els guanyadors de la 5ª edició dels Premis ELISAVA Professional Edition, atorgats per l'Escola amb l'objectiu de premiar l'excel·lència, la creativitat i el rigor dels millors projectes dels alumnes de Màster i Postgrau d'ELISAVA.\nD'un total de 54 projectes, nominats pels directors dels programes, el jurat ha atorgat per unanimitat la concessió dels 4 guardons: 1 Or i 3 Plates, entregats en el marc de la Festa de Graduació de Màsters i Postgraus del 26 de juliol de 2018.\nEstudi: Master’s Degree in Advanced Design and Digital Architecture. Mention in Research\nPer la combinació de coneixements i la transversalitat de la proposta, que neix com un projecte d'arquitectura digital i termina amb el desenvolupament d'un producte que transita altres àrees. La idea porta molt valor i novetat a un mercat poc dinàmic i innovador. L'autora parteix d'un producte consagrat, donant-li una nova dimensió i enfocament més esportiu i qualitatiu. Tot això, combinat amb un procés de documentació i anàlisi molt complet i rigurós.\nEstudis: Màster en Arquitectura Efímera i Disseny d'Espais Temporals\nPer la capacitat de crear una solució efectiva i real per resoldre una qüestió tècnica amb pocs recursos. Per fer-ho, li dona una nova utilitat a un producte ja existent propi d'aquest tipus d'esdeveniments, creant un espai polivalent i original. En definitiva, per l'enginy, la contundència i la qualitat del resultat, a més de la viabilitat de la seva implementació.\nD'Anna Kabanina i Idil Gücüyener\nEstudis: Postgraduate Diploma in Graphic Design and Publishing Projects (Master in Editorial Design)\nPel risc que comporta el disseny editorial proposat. Un projecte en el que el disseny respon a un concepte molt concret que es manifesta de manera transversal en cada pàgina de la peça. El resultat és la mescla dels dos llenguatges antagònics a primera vista (literatura clàssica i hip-hop) que les autores aconsegueixen fusionar de manera genuïna, aconseguint una peça austera però contundent.\nEstudis: Master’s Degree in Photography & Design\nPer la força del missatge que transmet l'autora a través de les seves fotografies i la carga emotiva i reflexiva implícita en elles. Es tracta d'un projecte que dóna visibilitat a una problemàtica actual i humanitària que reflexa la soledat i la pèrdua d'identitat de col·lectius d'un món on el turisme massiu està cada vegada més estès.\nCategoria del Públic\nD'Anna Gil, Barbara Paixao, Graziella Garcia, Renata Mallard\nEstudis: Postgrau en Disseny de l'Espai de Treball\nVot públic a través de la plataforma Easypromos.\nVots obtinguts: 1.427\nEl Jurat de la 5ª edició dels Premis ELISAVA Professional Edition està format per:\nCristóbal Páez (Redactor Cap, Experimenta Magazine)\nJavier Peña (Director General d'ELISAVA)


- Deixar-se portar pel regust medieval d’una passejada pel nucli antic de la població.\n- Emprendre una caminada pels paratges de la riera de Nespres.\nVisitar les coves de Mura en un itinerari circular de cinc quilòmetres des del centre d'interpretació, i recuperar forces en un restaurant del poble per tastar el cigronet de Mura, el tomàquet rosa i el vi de la DO Pla de Bages.\nMura es troba al límit més oriental de la comarca del Bages, als límits del Vallès, al nord de Barcelona. El territori es troba a la serralada Prelitoral Catalana, entre el conglomerat muntanyós dels cims de la Mola i el Montcau, al Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i Serra de l´Obac. Bona part del municipi es troba englobada amb aquest àmbit. Al nord es troba la serra de Mestall, recorreguda per diverses rieres com la de Nespres o Mura, que és tributària per l’esquerra del riu Llobregat.\nEl clima, mediterrani continental i amb influències de muntanya, es caracteritza per una notable oscil·lació tèrmica. Les èpoques de l’any més plujoses són la primavera i la tardor; les glaçades són freqüents a l'hivern. Les temperatures són extremes, amb hiverns rigorosos i estius força calorosos.\nEl sector serveis domina l’economia de Mura (turisme rural, segona residència de gent del Bages i el Vallès). L’agricultura en regressió és principalment de secà: vinya, olivera i cereals.\nTot i que se’n tenen notícies des del segle X, Mura mai no ha estat un poble gran. De fet, les 32 cases que s’hi comptaven el 1365 van reduir-se a la meitat al segle XVI, quan va començar un lent però continuat creixement de la població.\nEntre les activitats econòmiques que han donat riquesa a Mura destaca el conreu de la vinya fins al segle XIX, quan la fil·loxera va obligar a substituir-lo per la producció de carbó vegetal, calç i la indústria tèxtil.\nQuan el 1962 va tancar la fàbrica de filats, molts habitants van abandonar el poble. Dotze anys més tard, la creació del parc natural va liderar la transformació de Mura en un municipi eminentment turístic, sobretot a partir de les nombroses segones residències establertes durant l’últim quart del segle XX.\nEl nucli medieval de Mura representa un reclam de gran interès, per l'atmosfera que s'hi respira i el caràcter medieval que el defineix, tot plegat envoltat per un entorn natural envejable.\nL'església de Sant Martí, l'estructura de la qual data de diferents períodes constructius (segles XI-XII, XV i XVII), és el principal atractiu arquitectònic de la població, amb la seva magnífica portalada romànica d'interessant timpà. Al seu entorn hi va créixer tot el nucli de Mura, que mereix una passejada serena a través dels carrers empedrats, porxos, escales i carrerons costeruts entre cases amb diversos segles d'existència.\nAls afores de la població s'aixeca l'ermita de Sant Antoni, construïda el 1716 amb una sola nau de planta rectangular i una façana coronada per un petit campanar. L'element més destacat és el porxo frontal, bastit el 1818.\nRiera de Nespres avall hi ha el molí del Mig, ressenyat per primera vegada al segle XI i en funcionament fins a mitjan segle XX com a molí fariner, d'oli i de vi; també obtenia energia elèctrica aprofitant un salt d'aigua. Avui pot ser visitat com a casa-museu de la vida rural de diferents èpoques. Finalment, cal fer esment d'un altre edifici d'interès, El Puig de la Balma, una casa encantadora que va ser construïda excavant directament la roca de l'indret.\nAl centre de Mura s’hi pot trobar el Centre d’Interpretació del Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i Serra de l’Obac, amb l’oficina d’informació turística de Mura i les valls del Montcau. És el millor punt de partida per emprendre alguna de les nombroses excursions a peu possibles pels diversos paratges naturals de gran bellesa que envolten la població.\nResseguint senders senyalitzats es poden explorar les coves de Mura (una cavitat formada per una sola galeria d’uns 200 metres de profunditat descoberta per un pagès el segle XIX), cercar les nombroses fonts del municipi (la Mascarosa, la Noguera o el Foradot), passejar arran de l’aigua de la riera de Nespres o descobrir alguns dels molins i masies més interessants de Mura.


EL CIRCUIT CELEBRARÀ EL DIA MUNDIAL DEL MEDI AMBIENT AL GRAN PREMI DE CATALUNYA DE MOTOCICLISME 2016\nConcurs de dibuix KISS Barcelona 2014\nEn el marc de la tercera edició del KISS Barcelona, es realitzaran una gran varietat d’accions, algunes de la mà del seu ambaixador: Marc Márquez\nPer tercer any consecutiu el Circuit de Barcelona-Catalunya se suma a la iniciativa KISS Barcelona (Keep it Shiny & Sustainable) durant el Gran Premi Monster Energy de Catalunya de MotoGP™ que, a més, enguany coincideix amb la celebració del Dia Mundial del Medi Ambient (WED), el diumenge 5 de juny.\nD’aquesta manera, i en un context tan especial, el Circuit promourà entre els aficionats al motociclisme bones pràctiques mediambientals durant el Gran Premi de Catalunya amb diferents accions programades pel KISS Barcelona, en línia amb l’acord COP21, que compta amb un ambaixador de primera: el pilot Marc Márquez.\nEstand KISS Barcelona: serà un punt d’educació ambiental i informació d’iniciatives que es duen a terme a Catalunya per a conscienciar sobre la protecció del medi ambient, amb la col·laboració de la Xarxa de Custòdia del Territori, la Xarxa de Voluntariat Ambiental de Catalunya (Setmana de la Natura) i l’Obrador del Tercer Sector Ambiental (“Jo sóc donant ambiental”). Aquestes iniciatives compten amb el Suport del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya. L’estand estarà situat darrere de la Tribuna B.\nZona Ride Green: inauguració de l’espai “Ride Green”, a la zona de l’Estadi, amb la presència d’alguns pilots i autoritats.\nBossa KISS Barcelona: el públic assistent al Circuit de Barcelona-Catalunya podrà endur-se aquesta bossa produïda amb material orgànic, amb la col·laboració d’Interlimp-Grupo Sirsa. La bossa promourà la reducció de l’impacte ambiental dels residus durant el Gran Premi de MotoGP™, disposant de contenidors de recollida selectiva per al públic en tot el Circuit per a la seva posterior valorització.\nGot reutilitzable: aquests gots ajudaran a difondre el missatge de les 3 R (reduir, reutilitzar i reciclar) amb l’edició especial de 2016, que té la signatura del pilot Marc Márquez. Es podran adquirir en punts de restauració de les zones de públic gestionats per Aramark.\nDonació d’aliments: diumenge es realitzarà una donació d’excedent d’aliments al menjador social “El Xiprer” de Granollers, un centre d’acollida per a persones amb dificultats econòmiques.\n“Slow Food”: oferta de cultura gastronòmica local i km 0 a la zona de Tapes GP.\n“Stop Food Waste”: cartells de sensibilització amb el lema “Stop Food Waste” als punts de restauració gestionats per Aramark. Segons la FAO, cada any es desaprofiten 1,3 bilions de tones de menjar.\nSensibilització mediambiental a les Kid’s Zones: als espais de lleure per a nens del Circuit, es distribuirà material didàctic de dibuix que promourà diferents valors, com la natura, les espècies en perill d’extinció, la flora i la fauna, en sintonia amb el lema del WED “Go wild for life” (en defensa dels animals en perill d’extinció).\nConcurs #KISSBarcelona: a través dels perfils de les xarxes socials del Circuit de Barcelona-Catalunya, es posarà en marxa un concurs on els participants hauran de publicar una acció positiva pel medi ambient durant el Gran Premi, utilitzant el hashtag #KISSBarcelona. Entre tots els participants, se sortejarà un passi de pàdoc per al guanyador i un acompanyant amb estada VIP a l’Hospitality de la FIM.\nConcurs de dibuix per a estudiants: els alumnes d’una escola de Barcelona participaran en un concurs de dibuix de temàtica mediambiental. El premi serà visitar el box del propi Marc Márquez el dilluns 6 de juny, a l’acabar els entrenaments de MotoGP™. Un total de 10 petits artistes podran conèixer així al Campió del Món i parlar sobre qüestions mediambientals amb l’ambaixador del KISS Barcelona.\nDifusió de mobilitat sostenible: el Circuit promourà l’ús de transport sostenible per assistir al Gran Premi de Catalunya de MotoGP™, en transport públic (com el tren o l’autobús) i en bicicleta. Enguany, i per primera vegada, les bicicletes disposaran també d’un pàrquing propi per a facilitar l’accés a tot tipus de mitjans de transport sostenible. El traçat català també aconsella optimitzar les places dels vehicles privats en cas de realitzar un desplaçament en cotxe o moto particular.\nLes animacions a les zones de públic durant el Gran Premi Monster Energy de Catalunya de MotoGP™ també promouran els valors mediambientals del KISS Barcelona.\nQuè és el KISS Barcelona?\nEl KISS Barcelona és una iniciativa de la Federació Internacional de Motociclisme amb el suport de Dorna i l’IRTA que se celebra durant els Grans Premis de MotoGP™, l’objectiu del qual és la sensibilització del públic en la sostenibilitat. El traçat català demostra així el seu compromís amb el medi ambient, que va començar a consolidar-se l’any 2008 amb la certificació de gestió mediambiental ISO 14001-2004, en col·laboració amb les empreses SBA i ISR. L’any 2012, el Circuit va ser distingit amb el “FIM Environment Award”, entre altres reconeixements mediambientals que ha rebut en els darrers anys.\nData de modificació: 02/06/2016 15:29:37


Kiwi green bio zespri nova zelanda | Fruita i verdura Cal Fruitós\nVarietat: Orgànic Verd\nEl kiwi procedeix d'una planta enfiladissa del qual rep el seu mateix nom. Gràcies al seu aspecte extern poc atractiu, es tracta d'un fruit molt saborós, d'interessants propietats nutritives i molt saludables. El seu component majoritari és l'aigua. Té un gran aporte calòric, per la seva quantitat d'hidrats de carboni. Destaca el seu contingut en vitamina C; més del doble que una taronja, i vitamines del grup B, entre elles l'àcid fòlic. És ric en minerals com potassi, magnesi i fibra. A l'hora de comprar aquesta fruita, s'ha de triar exemplars intactes i sense taques. S'han de descartar els kiwis molt tous o danyats perquè tenen menys gust o gusts estranys. El seu format és similar al d'un ou gran i peça aproximadament 80 g. Aquesta fruita, en madurar en l'hivern, apareix al mercat a partir d'octubre i es manté en perfectes condicions fins maig. Tot i que, altres varietats com el kiwi procedent de Nova Zelanda, també poden consumir-se fins finals de maig fins principis de novembre.


I Sant Silvestre d'Alcudia 2010 - Detalle Competición - Elitechip\nElitechip » Competiciones » I Sant Silvestre d'Alcudia 2010\ninscripcions On-line Tancades!!!!!\n1. La I Cursa Popular Sant Silvestre Ciutat d’Alcudia , organitzada por el Dpto de Turisme de l’Ajuntament d´Alcúdia amb la col·laboració de Alcudia Sport Club Triathlon Team, tindrà lloc el proper divendres 31 de Desembre, a les 17 h, amb sortida des del Passeig Mare de Deu de la Victoria i arribada al mateix lloc.\n3. La cursa serà oberta a tots les persones, de qualsevol nacionalitat i sexe, federades o no a partir de 16 anys complits. És seva la responsabilitat de reconèixer el seu nivell de condició física necessària per afrontar aquesta prova. Es recomana que els esportistes hagin passat una prova d’aptitud prèvia.\n4. El control d’arribades es tancarà 30 minuts després de l’arribada del primer corredor classificat.\n5. El sol fet d’inscriure’s en aquesta cursa implica la total acceptació d’allò preceptuat en aquest reglament.\n6. Els drets d’inscripció de tothom seran de 7 €/participant (no inclou el lloguer del xip).\n7. La inscripció i el pagament es faran de forma anticipada en línia a www.elitechip.net o a la recepció de Alcudia Sport Club (Edificio Porta d´Alcudia s/n - gimnàs -)\n8. Es limita la inscripció a 150 atletes.\n- 135 inscripcions fins al 29 de desembre a les 14,00h o bé fins que s’esgotin les places disponibles.\n- 15 inscripcions fins a 45 minuts abans del començament de la prova.Aquestes es faràn a la taula de l’organització instal·lada al lloc de sortida a partir de las 15,00h. En cas de no arribar a les 135 inscripcions anticipades, l’organització es reserva el dret d’augmentar les inscripcions a peu de prova sempre que no retrasi la prova i sempre amb un màxim de 150 places.\n10. La recollida de dorsals, del xip i de los obsequis es farà:\nDijous 30 de Desembre de les 09,00 a les 20,00h a la recepció d’Alcudia Sport Club\nDivendres 31 de Desembre de les 9 a les 13h a la recepció d’Alcudia Sport Club i de les 15,00 a les 16,15 h a la taula de l’organització instal·lada al lloc de sortida.\n11. La distància de la cursa és de 4.500 m. (2 voltes de 2.250m). El recorrregut discorre per el casc històric d’Alcudia. Perfil completamente pla, llevat d’una petita pujada(75 metres aprox.) i la pujada de les grades de l’anfiteatre, on arribarem pel fossat de la murada.\n12. A tots els participants sels obsequiarà amb una camiseta técnica, una gorra de pare Noel i un bono de tres dies per entrenar a Alcudia Sport Club.\n13. Tot allò no previst en aquest reglament serà resolt pels responsables de l’organització de l’activitat.\n14. La cursa podra ser suspesa si, per inclemències del temps, així ho determini l’organització de la prova. El seu veredicte serà inapel·lable.\nResultados_Finales.pdf 103 Kb.\nCArtel.pdf 278 Kb.


2018.- Pel Montsec entre Nogueres - Pujant colls en bicicleta. Frederic Rafols\nDeixo el tren a les Borges Blanques i per Miralcamp, Mollerussa i el Palau d’Anglesola, m’aturo un moment a Linyola\ni tiro cap a Penelles on s’han especialitzat en pintar grans murals a façanes i mitgeres. Una mostra.\nPer Montgai cap a Cubells on dinaré d’hora doncs els dimarts té festa setmanal el restaurant de Camarasa i no sé de res més, aquesta ja me la sé...\nContemplant l’estampa de Cubells trobo les roselles que no vèiem dissabte passat per la Llacuna.\nS’està posant negre i se senten trons. Faig temps per Camarasa a veure si descarrega però no.\nNo hi ha més remei que emprendre la llarga travessia del pantà de Camarasa sense aixopluc possible, tinc clar que m’enganxarà. Travesso el Segre i segueixo la Noguera Pallaresa\nPujo i travesso la presa de Camarasa flanquejada per dos petits túnels.\nTiro amunt per la pesada Font Llonga sense novetat i després ja de baixada penso que potser estaré de sort. Veig l’antiga passarel·la\ni passo el nou pont sobre la Pallaresa a la cua del pantà. Agafo el trencall cap a Àger.\nI davant de l’estació dels ferrocarrils d 'Àger una curta pista ens porta a un antic pont penjat, entenc que anterior a l’embassament. Ara no té sortida a la carretera per l’altre cantó.\nRetorno a la carretera i aviat m’atrapen tres campions de Tremp en bici de carretera i miro de seguir-los una estona. Porten uns 200 km a les cames i encara volen arribar fins dalt el port d’Àger per girar cua i cap a Tremp on en portaran uns 270. Resulta que estan preparant la propera BCN Perpinyà BCN. Els dic que ja l’he feta i comentem una mica. Després surt el Big, un d’ells, el David, en té uns quants d’apuntats. Presento les meves credencials. I quan arribant a Àger comença a pujar ja no els puc seguir més...\nComencen a caure gotes, pujo fins veure el castell i està tancat, torno cap a l’alberg i ja ha començat a ploure. Jo, cap a la dutxa.\nEs prou precària la carretera d’Àger cap a Corçà però com que el trànsit es inexistent a primera hora del matí hom pot triar la senda en millor estat i rodar bastant fi. A partir de Corçà s’estreny i es ja un simple camí amb una capa de rodament. Som a l’extrem oriental del Montsec d’Ares, a la cua del pantà de Canelles que embassa la Noguera Ribagorçana, un dels llocs més solitaris del país, sota el concorregut, els dies festius, Congost de Mont-rebei. Hi ha boira, fa fresca i gairebé no veig res de l’entorn, ni tan sols arribo a veure l’aigua del pantà ni tampoc la pròpia ermita que busco. Al tornar, amb la boira més esvaïda, constato que era davant dels nassos si bé ben inaccessible.\nDeixo la bici al final del camí i a peu faig els 300 m que em separen de la Pertusa per mal camí, molta pedra i roca i força desnivell. L’ermita de la Mare de Déu de la Pertusa.\nDe tornada la boira es va esvaint i veig millor el pantà.\nPasso per Agulló amb una forta rampa i foto de la plaça Major.\nEmpalmo cap al port d Àger, 3 o 4 km al voltant del 7%. L’hostal de dalt està tancat i això farà que hagi d’estar molta estona sense endrapar, més del que tenia previst.\nA Vilamajor agafo la carretera dels Masos seguint les indicacions de la presa de Canelles. La carretera està feta pols, més que picada, mirant contínuament on poses la roda. M’avança un cotxe, para poc més endavant, es queixa de l’estat de la carretera, em pregunta si va bé per la presa de Canelles, dic que sembla que anem pel bon camí segons el meu aparell, continua endavant, al cap de mitja hora ve un cotxe de cara, és el d’abans, saluda i continua sense res més. I va pujant, de manera irregular però sempre amunt i algunes estones amb dos dígits de percentatge. Superem la cota 800, perdem l’asfalt i enllacem amb la pista que puja de Tartareu i Alberola.\nSom al cap d’amunt i comença una llarga baixada de terra fins gairebé el nivell del pantà de Canelles que torno a contemplar ara ja amb la boira més aixecada,\nel contornegem, contemplem la immensitat de l’aigua embassada i ja veiem les obres adjacents a la gran presa.\nUn túnel d’un centenar de metres i som dalt la presa, cota 508 m. A una banda la immensitat blava i a l’altra el vertigen que suposa mirar una caiguda lliure de 150 m,\nla presa més alta del país i en el seu moment la més alta d’Europa si bé no és pas massa ampla. La magna obra aprofita un pas estret de la Noguera Pallaresa entre rocams colossals per taponar-la i embassar fins a 680 hm3 d’aigua, més que la suma de tots els embassaments catalans. Aquesta presa uneix les parets de Catalunya i Aragó i es va començar a construir l’any 1953, en què jo vaig néixer, prova de que ja en aquell temps, i malgrat tot, ja es feien algunes coses prou importants. Des de que va entrar en funcionament l’any 1959 només una vegada ha arribat a omplir-se del tot, era la dècada dels 90.\nPer la banda aragonesa també se’n surt per un túnel, una mica més llarg que l’anterior i tampoc està il·luminat però té finestres.\nEs pot baixar fins gairebé el peu de la presa travessant el pont damunt el que queda de la Pallaresa després de la regulació.\nI immediatament comença la cua del pantà de Santa Ana, aquest amb la presa a l’Aragó.\nDes del llit del riu toca remuntar l’alçada de la presa i fins el coll de la Irene (680 m) del que llur existència desconeixia. Tiro cap a Estopanyà, paro a fer una foto i passa un tractor, potser feia dues hores que no em creuava amb ningú, ningú passa per la ruta de la presa de Canelles...\npujo al poble a veure si trobo algun avituallament i quan ja era al límit del defalliment veig un hostal rural, tancat, dono el tomb per darrera i hi ha un restaurant que està tancant però encara m’ofereixen el menú i em faciliten carregar el GPS i el mòbil. Gran lloc aquest hostal rural, tot i que tancat pel davant.\nAmb totes les bateries carregades m’encamino direcció nord, cap a la pista que m’ha de dur fins el poble abandonat de Finestres, 12 km de terra i pedres. Al cap d’una bona estona es passa l’estret pont de Penavera damunt el riu la Guard, una de les moltes cues del grandiós Canelles.\nI després de molt pujar i baixar arribo a Finestres en una de les ribes nord del complex dibuix d’aquest pantà, al peu de l’aragonès Montsec de l’Estall i, lògicament, del gran pantà.\nNo sóc capaç de trobar el camí cap a la dita muralla xinesa de Huesca i descarto posar-me per estrets corriols, que ja no són hores i el lloc és extremadament solitari, no he trobat ningú en tots els 12 km de pista. O sigui mitja volta i cap a casa, al cap d’una hora i quart torno a ser al pont i només queda la llarga pujada cap a la carretera i Estopanyà.\nTiro cap a Camporrells i el congost del Regué mentre em vaig creuant amb un bon conjunt de cicloturistes estrangers, barbuts, carregats i molt dispersos que van tirant amunt.\nArribo a casa Albano, un lloc amb una atenció esplèndida a l’estupend poble de Baldellou. Realment val la pena.\nSortint de Baldellou es passa un collet al cap d’uns 4 km i després ja baixa cap a Castellonroi i la vermella.\nPasso el tub de tota la vida\ni giro cap al pantà de Santa Ana, primer cap al peu de la presa. Passo el pont damunt la Ribagorçana i fins a tocar de la gran obra, ni molt menys tan immensa com l’anterior\nEn contra del que diu el Google, no es pot passar per dalt la presa, es contempla des de la vora. I no és un lloc tan desemparat com moltes altres preses.\nAigües avall del pantà, una primera captació pel canal de Pinyana que rega el Segrià i una passera avui impracticable.\nS’acaba el Montsec, comencen els fruiters i la llarga plana lleidatana.\nTorno a passar el riu per accedir a Ivars de Noguera per una passera sense baranes\nCamí rural cap a Algerri, carretera cap a Albesa i pont de la Ribagorçana per accedir a la Portella i cap a Lleida a agafar el tren just de temps.\nI des del tren al passar per la Selva del Camp contemplo el vell elefant de l’estació recentment restaurat per l’escultor Florenci Andreazini, parent llunyà.\nPublicado por FredericRafols @ 17:31 | 2018


Serveis » Llei de serveis de la societat de la información » GRUP QUALIA CONSULTORS\nServeis > Llei de serveis de la societat de la información\nQuè és i a qui afecta la llei de serveis de la societat de la informació (LSSI-CE):\nAdaptem la web de la seva empresa a cumplir la Llei 34/2002 de Serveis de la Societat de la Informació i Comerç Electònic (LSSI-CE). En la LSSI-CE s'estableixen les obligacions, responsabilitats, infraccions y sancions d'aquelles empreses i particulars en general que tenen una pàgina web o que operin per internet. La llei de Serveis de la Societat de la Informació i Comerç Electrònic també regula l'enviament de correus electrònics amb finalitats comercials.\nAmb la finalitat de cumplir amb aquest marc normatiu, li oferim els nostres serveis professionals d'adaptació de la seva pàgina web a la LSSI-CE:\nRedacció de l'Avís Legal.\nRedacció de la Política de Privacitat.


Viladecavalls i l'EMM Pau Casals de "Tournée" musical per Catalunya — Ajuntament de Viladecavalls\nData i hora oficials: 10:26 | 23/10/2021\nViladecavalls i l'EMM Pau Casals de "Tournée" musical per Catalunya\nViladecavalls i l'EMM Pau Casals de "Tournée" musical per Catalunya L'Escola municipal de música actuarà a Torelló, el Prat de Llobregat i Manresa https://www.viladecavalls.cat/actualitat/noticies/viladecavalls-i-lemm-pau-casals-de-tournee-musical-per-catalunya https://www.viladecavalls.cat/actualitat/noticies/viladecavalls-i-lemm-pau-casals-de-tournee-musical-per-catalunya/@@download/image/Guitarristes.jpg\nL'Escola municipal de música actuarà a Torelló, el Prat de Llobregat i Manresa\nAquest mes de març, l'EMM Pau Casals representarà Viladecavalls en 3 actes i trobades musicals que es duran a terme en diferents municipis de Catalunya.\nEl diumenge 12 de març, durant tot el matí i de la mà del professor Raimon Torio, l'alumnat de guitarra de l'escola de música visitarà Torelló dins la "Trobada de Guitarres de les escoles de l'ACEM". La trobada se celebrarà al Teatre Cirvianum i clourà amb un concert al migdia, obert al públic. S'organitzaran dues orquestres: una de grans i una de petits; el repertori de l’orquestra de petits està pensat per a nens i nenes de segon a quart any d’instrument i la de grans, a partir del quart any.\nEl cap de setmana següent, el dissabte 18 de març i durant tot el dia, l'EMM Pau Casals i els alumnes de percussió, amb el professor Dani Guisado, visitaran El Prat de Llobregat en la "Trobada de percussionistes de les escoles de música de Catalunya".\nEl motor i fil conductor d’aquesta edició 2017 serà aglutinar estudiants de qualsevol edat i qualsevol nivell instrumental per gaudir de l’experiència de participar en un concert comú en format de gran conjunt de percussió. Es realitzaran un total de 4 tallers rotatius d'on es despendrà el contingut del concert. Aquests tallers giraran al voltant de diverses músiques del món que s’escoltaran en el concert de cloenda on també es posarà en escena el treball realitzat durant tot el dia.\nPer cloure el mes, el matí de diumenge del 26 de març l'escola visitarà el Teatre Kursaal de Manresa per participar en la cantata anual que organitza periòdicament l'Associació Catalana d’Escoles de Música (ACEM). Serà la novena edició del que s’anomena Cantaxics i, per primera vegada, participaran com a conjunt vocal els alumnes de 1er de Primària del projecte Vilasona!, conformat per alumnes de l’Escola Rosella, l’Escola Roc Blanc i la pròpia EMM Pau Casals. Enguany la cantata es basa en l’obra titulada "Qui vol el llop", amb text i il•lustracions Manel Justícia i música de Xavier Ventosa.


Comencen les obres de Verge del Olivar | Periódic local L' Opinió de Torrent\nDilluns, 25 de Juny del 2018\nComencen les obres de Verge del Olivar\nAmb motiu d'aquestes obres, l'Ajuntament ha organitzat una reunió informativa, tal com va informar quan van anunciar les obres, amb els veïns afectats en la qual s'explicaran les actuacions a realitzar per a reduir les molèsties que es puguen causar per l'obra.\nAquesta setmana s'inicien les obres del carrer Verge del Olivar que compten amb un pressupost de 300.000 euros. L'actuació contempla la reurbanització integral del carrer, en el qual no s'ha intervingut des de fa més de 60 anys, segons va afirmar Ros f aunes setmanes en roda de premsa. La calçada anirà amb llambordes, després d'arribar a un consens amb la Conselleria de Cultura, i es renovarà la xarxa de clavegueram i altres subministraments.\nLa intervenció, que compta amb un termini d'execució de cinc mesos, coincidirà amb la celebració de les festes patronals. Per açò, s'ha previst que es desenvolupe en tres fases amb la finalitat de no entorpir els actes de les duescasernas que se situen en aquesta zona i conciliar els treballs amb els festejos. Així, en una primera fase s'escometrà el tram del primer tall del carrer Sant Nicolás, durant una setmana, Després, es continuarà fins al carrer Santo Domingo i finalment, s'actuarà fins al final.\nLa remodelació del carrer del Pi, coneguda popularment pels veïns, implicarà, també, una reordenació del mercat exterior dels divendres per a traslladar la vintena de parades que se situen del carrer Major i deixar aquesta via lliure, o el canvi d'adreces en els carrers propers a les obres.\nAquesta actuació s'emmarca en el programa d'inversions 2019-2020 que es va iniciar amb la construcció de la rotonda de l'encreuament la calle Pare Méndez amb l'avinguda Regna Sofia i que seguirà amb la reurbanització integral d'aquest carrer del casc antic de la capital de l'Horta Sud. En total, el programa preveu 70 accions de les quals el 70% estaran executant-se entre el mes d'octubre fins a febrer del pròxim any.\n2 Els Moros i Cristians tornaran en batalló i amb mascareta\n3 Una plaga de mosquits tigre envaeix el barri antic de Torrent\nGuanyant Torrent se suma als actes en contra de la sentència de ”La Manada”\nEl Voluntariat Ambiental Torrent Verd elabora el cens de tortugues del barranc de l’Horteta


Saps que pots demanar l’ajornament o fraccionament dels deutes amb Hisenda o la Seguretat Social? - Pime al dia\nSaps que pots demanar l’ajornament o fraccionament dels deutes amb Hisenda o la Seguretat Social?\n6 de setembre de 2016 5 de febrer de 2018\nEls contribuents amb dificultats transitòries per satisfer els seus deutes amb Hisenda o la Seguretat Social en els terminis previstos en poden demanar l’ajornament o fraccionament. Aquest dret davant la Seguretat Social està regulat per la Llei General de Seguretat Social i el Reglament General de Recaptació de Seguretat Social. Mentre que en el cas de la Hisenda pública està regulat per la Llei General tributària i pel Reglament General de Recaptació Tributària.\nLa petició es pot fer durant el període voluntari o en el període executiu abans de l’alienació dels béns\nAquesta sol·licitud s’haurà de dirigir a l’òrgan competent indicant:\nles dades de l’empresa i representant,\nla quantia, concepte i termini del període voluntari\nles causes que motiven la petició de l’ajornament o fraccionament\nels terminis i altres condicions que es sol·liciten\nla garantia que s’ofereix\nles dades bancàries quan aquest és el sistema de pagament exigit\nL’ajornament o fraccionament suposa assumir el pagament d’interessos des del final del termini voluntari i el termini concedit. En el cas de demanar-ho en període executiu, el recàrrec no es tindrà en compte a la base per al càlcul dels interessos. En el cas de fraccionament, el pagament de cada fracció portarà associats els interessos corresponents.\nÉs molt important que davant la impossibilitat de satisfer els deutes en els terminis corresponents, es sol·liciti l’ajornament o fraccionament durant el període voluntari per tal d’evitar els recàrrecs aplicables.\nRecàrrecs aplicats per Hisenda\n5% sense interessos de demora, si s’ingressa la totalitat del deute tributari abans de la notificació de la provisió de constrenyiment;\n10%, sense interessos de demora, si s’ingressa la totalitat del deute tributari i el mateix recàrrec abans de l’acabament del termini d’ingrés dels deutes constrets;\n20% més interessos de demora si no es compleixen les condicions anteriors.\nRecàrregs aplicats per la Seguretat Social\n20% si s’havia complert amb les obligacions en matèria de liquidació corresponents; o si, no havent complert amb aquestes obligacions, es satisfà el pagament dins del termini estipulat a la reclamació del deute.\n35% quan els documents de cotització no s’haguessin presentat en els terminis reglamentaris i el pagament es faci fora del termini exigit en la reclamació del deute.\nCal tenir en compte que en el cas de la Seguretat Social, no es pot demanar l’ajornament de les quotes corresponents a l’aportació dels treballadors i a les contingències d’accidents de treball i malaltia professional. Així com que per regla general cal garantir el pagament del deute ajornat mitjançant algun tipus d’aval o assegurança, tot i que en alguns casos es permeten certes excepcions.\nEn qualsevol cas, cal ser conscients d’aquest dret i els terminis estipulats per tal d’evitar que les dificultats transitòries per satisfer els deutes tributaris i de la Seguretat Social suposin sancions elevades, d’acord amb els supòsits descrits.\nInternet de les coses al servei del màrqueting\nEls llocs de treball per a persones amb discapacitat a inspecció


Hei Alex m'ha agrada molt el report de la creu, crec que t'hi podries dedicar, quan quedem per anar a Auben� pel dret????\nJLC ha dit…\nTens el trac del camí senyalitzat que puja a la Creu?\n@joan que jo sàpiga no hi ha cap trac i el camí no està pas senyalitzat. De fet, hi ha diversos punt d'accés fins a la primera carena, després el camí es fa per la banda del pantà.\nLa millor manera d'anar a la Creu si no s'hi ha estat mai i no t'agraden les grimpades, és anar-hi amb algú del poble que conegui el camí. En cas de dubte, pregunteu pel Grup Excursionista d'Oliana.


206 nous morts registrats per les funeràries eleven la xifra a Catalunya a 8.273 | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\n206 nous morts registrats per les funeràries eleven la xifra a Catalunya a 8.273\nProfessionals sanitaris atenen malalts de coronavirus a l’Hospital Clínic. Foto: Cedida\nEl nombre de morts registrats per coronavirus per les funeràries a Catalunya arriba als 8.273, amb 206 noves defuncions aquest diumenge, segons el Departament de Salut. Són 20 més que a l’últim balanç. Fins ara s’han detectat 42.610 casos positius, mentre que n’hi ha 69.837 de possibles. La xifra global és de 112.447 (3.342 més que el dissabte). De les 8.273 defuncions, 2.268 han mort a una residència (79 més que l’anterior balanç), 519 al domicili (14 més que ahir) i 92 a un centre sociosanitari (2 més). Els casos restants són morts a hospitals o casos no classificables per manca d’informació.\nAls centres sanitaris ja han mort un total de 4.576 persones que havien donat positiu o eren sospitoses en base a un diagnòstic mèdic, 240 més que dissabte.\nPel que fa al desglossament per regions de defuncions en centres sanitaris, on n’hi ha hagut més és a Barcelona (3.759), seguit de la Catalunya Central (370), Girona (225), el Camp de Tarragona (134), Lleida (63), l’Alt Pirineu i Aran (19) i les Terres de l’Ebre (6).\nEn relació a casos positius, a Barcelona n’hi ha 31.263. La segona regió amb més contagis és Girona, amb 3.625, seguida de la Catalunya Central (3.469) i de Lleida (1.506). El Camp de Tarragona té 1.369 casos confirmats, l’Alt Pirineu i Aran 291 i les Terres de l’Ebre 179. N’hi ha 908 de no classificats.\nDes de l’inici de l’epidèmia fins ara, un total de 3.063 persones han estat ingressades de gravetat. Actualment en són 1.127. A més, del nombre total de positius arreu del país 6.615 són professionals sanitaris, mentre que 5.934 professionals de residències estan aïllats per sospita o confirmació. Des de l’inici de l’epidèmia s’han comptabilitzat un total de 20.881 altes hospitalàries, 1.066 més que ahir.\nPel que fa a les residències de gent gran, un total de 7.346 persones han estat confirmades com a positius (353 més que dissabte) i 11.355 són casos sospitosos (1.187 més que al darrer balanç). A Barcelona hi ha 5.363 casos confirmats i 8.150 sospitosos, a la Catalunya Central 647 casos confirmats i 1.454 casos sospitosos, a Girona 683 confirmats i 841 sospitosos i a Lleida són 320 els confirmats i 385 els sospitosos. Al Camp de Tarragona hi ha 199 casos confirmats i 305 sospitosos, a les Terres de l’Ebre hi ha 10 confirmats i 134 sospitosos i a l’Alt Pirineu i Aran hi ha 68 confirmats i 53 sospitosos.\nEn relació a les defuncions en residències comunicades per funeràries, a Barcelona han mort 1.812 residents, a la Catalunya Central 272, a Girona 93, al Camp de Tarragona 70, a Lleida 13, a l’Alt Pirineu i Aran 4 i a les Terres de l’Ebre 4.\n19/04/2020 Espanya registra 410 nous morts per coronavirus i 4.218 infectats més\n16/04/2020 Els treballadors de Correus esclaten: onze casos positius de coronavirus entre la plantilla a la província


ENDLESS FORMS MOST BEAUTIFUL: Bones festes: notícies científiques al voltant de Nadal\nBones festes: notícies científiques al voltant de Nadal\nCom que això de les vacances és un gran invent que podem gaudir professors i alumnes, podem aprofitar aquestes dues setmanes per fer algunes coses diferents a les que fem a classe.\nAlgú es preguntarà si algun d'aquests temes nadalencs té alguna relació amb la ciència. Bé, aquestes dos notícies que us transcric a continuació us mostraran com l'astronomia i la física poden explicar-nos la realitat (o la no realitat) d'alguns dels temes favorits d'aquestes festes.\n1- Hi ha estel de Nadal aquest 2011?\nPer una afortunada casualitat aquest dimecres van poder obtenir des de l’estació espacial internacional una imatge ben curiosa. És el cometa Lovejoy, que va sobreviure al seu pas al costat del Sol i que ara l’angle en que es va prendre la imatge fa que sembli brillar sobre la Terra com si fos l’estel de Nadal. (Podeu veure el vídeo aquí)\n2- Pot el pare Noel repartir tots els seus regals aquesta nit?\nLa ciència diu que no (mireu el vídeo subtitulat en castellà), però de bon segur que demà tindreu tots els vostres regals !\na de desembre 24, 2011\nEtiquetes de comentaris: 1eso, 2011-12, activitats, animacions, astronomia, física-química


Hugh Grant i la productora sueca Anna Eberstein tenen el seu segon fill - Diari de Girona\nHugh Grant i la productora sueca Anna Eberstein tenen el seu segon fill\nlondres | efe/ddg 23.12.2015 | 07:14\nL'actor britànic Hugh Grant s'ha convertit en pare per quarta vegada després de tenir un nena amb la productora sueca Anna Eberstein de 37 anys. L'intèrpret de 55 va tenir ja amb ella un altre fill, John, que va néixer el 2012, segons van informar ahir els mitjans de comunicació britànics. A més, Grant és pare de dos fills fruit de la seva relació amb l'actriu i recepcionista d'origen xinès Tinglan Hong, amb qui va tenir la seva primera nena, Tabitha, que ara té quatre anys, i Felix de dos.\nSegons assenyalen alguns mitjans britànics, que citen al seu torn a un diari suec, la bebè va néixer dimecres passat, de manera que l'actor ha tingut quatre fills en tan sols quatre anys. La mare d'Eberstein, Susanne, una jutge i política d'esquerres de Suècia, va confirmar el naixement de la nena i va dir que li semblava «meravellós» tenir una altra néta.\nSegons sembla, Eberstein i Grant han comprat una casa a la costa sud de Suècia, propera a la de la família de la productora, segons va apuntar un agent immobiliari. L'octubre passat, Eberstein va ser fotografiada embarassada si bé ni ella ni l'actor van respondre a cap pregunta sobre el nadó.\nGrant és conegut sobretot pels seus papers en comèdies romàntiques com Quatre noces i un funeral, Notting HillEl Diari de Bridget Jones. Durant molts anys, l'actor va protagonitzar nombrosos escàndols. Al juny de 1995, Grant va ser arrestat prop de Sunset Boulevard, a Los Angeles, després de ser enxampat mentre practicava sexe oral amb una prostituta.


La Biblioteca Pública Pompeu Fabra ofereix el nou servei Internet i + - Ajuntament de Mataró\nLa Biblioteca Pública Pompeu Fabra ofereix el nou servei Internet i +\nPermet l’accés a la xarxa i a eines ofimàtiques i més autonomia dels usuaris\nLa Biblioteca Pública Pompeu Fabra de Mataró, integrada a la Xarxa de Biblioteques Municipals de la Diputació de Barcelona, ofereix a partir d’aquest mes de març el servei Internet i +. El servei permet l’accés a Internet i a eines ofimàtiques tant de Windows com de programari lliure, i a més millora les prestacions de l’actual servei en aspectes com l’increment del nombre d’ordinadors i l’autonomia de l’usuari en processos de gravació, impressió i reserva d’ordinadors.\nInternet i + permet als usuaris dues tipologies de sessions: sessions de 30 minuts i sessions reservables d’una hora, que l’usuari pot reservar adreçant-se al personal de la biblioteca o bé accedint al catàleg de la Xarxa de Biblioteques Municipals, ja sigui des de la biblioteca mateix o des de qualsevol ordinador connectat a Internet. Els usuaris poden disposar d’un crèdit, ingressat prèviament per ells mateixos des d’un moneder situat en un dels ordinadors de la biblioteca, per poder imprimir els treballs o consultes, que també poden gravar en USB o CD.\nEl servei Internet i + es va instal·lar com a prova pilot el març de l’any 2007 a la Biblioteca del Mil·lenari de Sant Cugat del Vallès. Des del 2008 és present a totes les biblioteques que s’inauguren i, progressivament, s’estendrà a la resta de biblioteques de la Xarxa.


bcnbits: novembre 2004\nQuan tancaran les fonts públiques?\nDesprés d'haver posat els EUA com exemple (tecnològic solament) per la proliferació de xarxes sense fils públiques, sembla que les coses poden canviar.\nUn dels projectes mes ambiciosos, el de Philadelphia, s'ha vist amenaçat per les pressions de les Telcos americanes. Han fet aprovar una llei federal per no permetre xarxes gratuïtes, que consideren competència deslleial, però han hagut de rebaixar expectatives per tal de tirar endavant la llei. Es donarà el vist i plau als serveis que funcionin abans de l'1 de gener del 2006 i l'administració podrà donar aquests serveis si les Telcos locals renuncien prèviamenta fer-ho. He vist la notícia a molts dips i, per no repetir el que ja s'ha dit, només voldria fer esment dels comentaris de L. Lessig, amb força sentit comú: "Si obro una empresa d'enllumenat privada... pot Philadelphia oferir enllumenat gratuït al carrer? O, el fet que una empresa de seguretat privada ofereixi serveis a Philadelphia vol dir que s'ha de desmantellar el departament de policia municipal?".\nPerò no cal anar tan lluny per trobar sentit comú: "quan tancaran les fonts públiques que fan competència deslleial a l'aigua embotellada?" va dir Enric Faura en un comentari en aquest dip.\ndilluns 29 de novembre de 2004\nTriomfaran les videotrucades?\nDel boom, o millor dit catacrac, d’Internet una de les coses que menys entenia era el “fiasco” del UMTS o 3G, telefonia de tercera generació. Que jo m’hagués empassat que era una tecnologia que havia de sortir la setmana següent, doncs mira. Que s’ho empassés tanta gent, i les Telcos es gastessin unes fortunes increïbles … Doncs bé, la gran revolució que havia de representar l’UMTS, era la videotrucada. Per fi podríem veure amb qui parlàvem, era la promesa. Jo no li vaig veure mai cap avantatge. Al contrari. Que si et truquen i no estàs presentable, o no pots fer-hi ganyotes quan et truca algú que no et cau bé, o has de dir que ets en un lloc i ets en un altre.\nPerò anys després l’UMTS ja ha arribat. I la publicitat és … la videotrucada! Noia que truca a noi i aquest desesperat per arreglar-se! Home truca a casa per dir que arriba tard i un altre a darrerafent el mico li espatlla! Els creatius ni tan sols han buscat exemples positius. He llegit una entrada molt interessant que es diu “Donde està la zona croma” on preveu una nova aplicació: fons virtuals com els que fan servir els homes del temps, però per als mòbils. Escollir fons de “reunió que no s’acaba mai” o “tap de trànsit a la ronda” per dir que arribes tard. Es qüestió de posar-hi imaginació.\nLa ciència ficció va plena de trucs per saltar-se les limitacions o servituds de la videotrucada. No me’n recordo a quin llibre, una simulació personal s’encarregava de rebre les trucades per esbrinar si eren “spam”(quina por) o trucades interessants, i en aquest cas te les passava. A la feina tampoc no semblen gaire adequades: passem de les “mans lliures” als “ulls ocupats". No pots mirar i fer una altra cosa: escriure, consultar l’ordinador, etc.\nEncara està per descobrir la “killer aplication” dels mòbils UMTS, no crec que sigui la videotrucada.\ndissabte 27 de novembre de 2004\nLes vendes de servidors amb Linux creixen un 42%\nEl tercer trimestre d'aquest any, les vendes de servidors amb sistema operatiu Linux han arribat per primera vegada als mil milions de dòlars, amb un increment anual del 42,6%, segons informa Computerworld. El tipus de servidor que empra Linux és generalment la línia "econòmica" que utilitza cpus x86, d'Intel o AMD.Encara que amb uns percentatges i xifres lleugerament diferents, un altre informe, de Gartner, al que fa referència The Register, també es fa ressò de l'augment dels servidors queutilitzen Linux. "L'acceptació de Linux en àrees addicionals a les empreses continuarà dirigint la demanda", va dir Mike McLaughlin, de Gartner. Dins d'aquest mercat HP és el líder amb el 26,9%, seguit d'IBM amb el 20,5% i Dell amb el 17,4%.\nLes vendes de servidors basats amb Microsoft es van incrementar un 13,3% fins als 3.900 milions, amb un 33,9% del total del mercat.Un dels tipus de servidors que més creix és el dels blades. Encara amb un percentatge petit sobre el total, 2,5%. IBM és el líder d'aquest segment amb el 44,2%. Un exemple de què es pot fer amb blades és el superordinador Mare Nostrum de la UPC.\ndimarts 23 de novembre de 2004\nNo a les patents de programari! – No software patents!\nCrida al Consell de la UE de Linus Torvalds, Michael Widenius i Rasmus Lerdorf:\n"A mitjans d'aquesta setmana, el 25 i 26 de novembre, es reunirà el Consell de Competitivitat de l'UE i aviat intentarà aprovar una proposta per la "Directiva sobre la patentabilitat de les invencions implementades en ordinadors", habitualment coneguda com "directiva de patents de programari". El 18 de maig, el Consell va assolir un consens polític sobre un esborrany de la legislació, tanmateix, no va prendre cap decisióformal respecte a la seva ratificació. Instem els governs dels països membres de l'UE," llegiu-ne més\nAl meu anterior post parlava de com Ballmer amenaçava amb problemes a qui fes servir Linux, pel nombre de patents que, segons ell, infringeix. Doncs bé, l’autor de l’estudi que va utilitzar Ballmer diu textualment “Microsoft is up to its usual FUD [fear, uncertainty and doubt]” i que “el programari de codi obert no s’enfronta a més riscos legals, sinó fins i tot a menys, que el programari propietari. El mercat necessita entendre que l’estudi que Microsoft cita actualment prova el contrari del que ellsdiuen que fa.” Sembla certament més profitós per a una empresa de programari tenir un bon equip d’advocats que de programadors. És cada vegada més evident que patentar software no beneficia la innovació ni l’economia, com podem llegir als articles següents: Software Patents Gone Bad, Monopolies of the mind, The cost of ideas: It is becoming ever more apparent that the patent system isn't working, encara que també hi ha altres opinions.\nEl retard que porta Europa davant els EUA, en tecnologia, ens hauria de permetre aprendre d’errors aliens i no incorporar allò que es veu no funciona. Malgrat tot, la Comissió Europea ha aprovat dues vegades una proposta de directiva a favor de les patents de programari i el Parlament Europeu ha votat en contra. A qui beneficien les patents de programari? Només hem de veure qui hi ha darrere de la EICTA: les grans empreses de les TIC, encara que no totes. Ara sembla que la decisió de Polònia de no donar suport a aquests tipus de patents pot blocar el seu tràmit i que aquest desembre es torna a discutir al Parlament Europeu.\nVia slashdot he llegit dues notícies que s’han produït a l’Àsia. Steve Ballmer, el CEO de Microsoft, ha dit en una reunió a Singapur que els governs asiàtics que facin servir Linux seran demandats, perquè el sistema operatiu lliure viola mes de 228 patents. Comentaris que, tot i no tenir cap base legal, no són cap novetat. El que és més interessant, segons John Lettice, el comentarista de The Register, és que Ballmer introdueix aquest avís a l’OMC, i en particular als països en desenvolupament que volen entrar a l’Organització. Podria ser la nova estratègia legal de Microsoft? Quin impacte tindràals països ja membres, en especial Europa? Per aquestes terres, Europa, ha passat Bill Gates, amb un missatge molt més “diplomàtic”: el programari lliure és un competidor més, encara que el de Microsoft és millor. I també perdemanar “neutralitat” al Govern i l’Administració en les compres de programari. Sembla que la feina bruta queda per a Ballmer, i en Gates pot lluir més. També en el seu paper de gurú del futur, ha pronosticat que “en deu anys desapareixeran les indústries convencionals de la música i el cine, i també la del llibre”. Pot ser que l’encerti en alguna cosa ...\nCompraríem un llibre amb data de caducitat?\nLes noves tecnologies sempre ens aporten beneficis? Com moltes vegades passa, la resposta és: depèn. Seguidament comento una sèrie d’exemples on la tecnologia crea productes absolutament retrògrads, limitats i absurds.\nS’estrena una pel·lícula de Penélope Cruz, Noel, i al mateix temps surt en dvd. El dvd, però, no és dels “normals”, és un dvd que s’autodestrueix en 48 hores. Bé, seria més encertat dir que, passades 48 hores des de l'obertura del seu envoltori, el dvd es torna inservible, perquè es torna opac al lector làser del reproductor de dvd i no el pot llegir. I aquest procés comença quan el dvd s’exposa a l’aire.Un altre exemple el tenim als EUA. Wired publica un article sobre noves mesures per reforçar les lleis del copyright, entre les quals, des del meu punt de vista, destaca per inversemblant que “els usuaris no tindran permès fer servir programari o dispositius per saltar-se els anuncis comercials o promocionals.” No especifica si també estarà prohibit anar al lavabo aprofitant els anuncis, atendre el telèfon, o fer altres activitats. Amb aquest redactat fins i tot els comandaments a distància estan inclosos en la limitació, i tecnològicament és possible fer-ho.\nContinuem als EUA, no perquè els tingui mania, sinó perquè el que allí passa és el que passarà aquí en pocs anys. Doncs bé, als EUA, les emissions de TV Digital portaran el que anomenen “broadcast flag”, que indicarà si un programa es pot compartir. Conversa hipotètica: “escolta, em pots deixar el capítol de la setmana passada de Jet Lag, que em vaig oblidar de gravar-lo? – No puc (perquè porta el “broadcast flag" activat), l’hauràs de venir a veure a casa”. Pot ser que animi les relacions socials, però clarament és una limitació al que tenim fins ara, amb una tecnologiainferior. Altres exemples podrien ser les limitacions als llibres electrònics, com per exemple que solament es puguin llegir un nombre determinat de vegades. El pots llegir 5 vegades, després les pàgines es tornen negres! Se’ls acudirà posar limitacions de temps?: “li queden cinc minuts per acabar de llegir el llibre!” Compraríem un llibre amb data de caducitat?\nTotes aquestes “innovacions” tecnològiques tenen en comú el suposat interès de la defensa del copyright i dels autors. Em quedo amb una frase de Wilco al meu anterior comentari:“Si tenen èxit, perjudicaran la cultura i la indústria que diuen que intenten salvar”\ndilluns 15 de novembre de 2004\nHe llegit avui a Wired una excel·lent entrevista al grup Wilco, que gira bàsicament al voltant d’Internet i les descàrregues de música. És una lectura molt recomanable, especialment per als músics, i tots els que creuen que compartir música per Internetés perjudicial per als autors. L’article, que porta el títol de “Music Is Not a Loaf of Bread”, explica com Wilco va trencar l’any 2001 amb la seva discogràfica, perquè no els volien publicar l’àlbum que havien gravat sense fer-hi modificacions. I van decidir posar-lo a Internet. Després els va costar de trobar nova companyia, Nonesuch, però quan finalment van publicar el disc va ser un èxit. A més de fer música saben el que es diuen:\n“If they [RIAA] succeed [stop file sharing], it will damage the culture and industry they say they're trying to save.”“A piece of art is not a loaf of bread. When someone steals a loaf of bread from the store, that's it. The loaf of bread is gone. When someone downloads a piece of music, it's just data until the listener puts that music back together with their own ears, their mind, their subjective experience. How they perceive your work changes your work.”\nEncara ningú no s’ha imaginat com podem guardar aquesta informació fins a la pròxima dècada, i molt menys per una “eternitat”. Axí comença l’article publicat al Nytimes, “Fins i tot les memòries digitals s’esvaeixen”. Si ja fa anys que fem servir ordinadors, segur que encara tenim per casa disquets. Dels grans, aquells de funda de paper/cartró, ja no ens en queden, però dels altres encara n’hi ha algun. La majoria de la informació la tenim o al disc dur, cosa que és un perill, o en CD. Alguns ja hem començat a fer servir DVD per guardar informació, però fins quan es conservarà? I, encara que es conservi, la podrem recuperar?\nSembla que la compatibilitat física dels CD i DVD actual està assegurada durant un cert temps. La nova generació de DVD podrà llegir els formats actuals. Bé, de fet són dos els nous formats de DVD. Sembla que vulguin reeditar la guerra betamax vs vhs. Els dos formats són el HD DVD de fins a 30GB i el Blue Ray DVD de fins a 200GB. Sembla que aquest últim és el que té les de guanyar. I la investigació no s’atura: Pioneer està treballant en un nou format, “ultraviolet DVD”, que ens promet 500GB, encara que hauríem d’esperar uns quatre o cinc anys a veure comercialitzat el que ara s’investiga. Podem pensar que 500GB ens donaran per molt, però de quina capacitat seran els discos dels ordinadors d’aquí cinc anys? El que és un problema és la durada: un o dos anys, en els formats regravables, i no gaire més, entre cinc i deu anys, en el gravables. Però el que és desesperant és com passa: quan un CD o un DVD s’espatlla el que és habitual és que és perdi tota la informació que conté. Tota!\nQuè s’ha de fer per preservar digitalment informació per als pròxims cent anys? Encara no ho sabem, però ben segur que la majoria dels llibres actuals i dels segles passats encara es podran llegir. Però com diuen al Mit, “panic is not in order”, solament hem d’anar copiant els suports vells en suports nous... A sobre de la feinada, els “ladrones” estaran contents perquè ens continuaran robant amb el cànon.\ndivendres 12 de novembre de 2004\nÉs una mala notícia per a aquest xip, una més, que fa preveure-li un futur complicat. Fa deu anys que Intel i HP van començar a desenvolupar-lo amb la intenció de dominar el mercat de processadors, com a part de la seva estratègia, anomenada IA-64, per superar els processadors CISC i RISC.Però el que trobo més interessant d’aquest article és la renúncia de Microsoft. De fet Itanium es l’únic xip que podia permetre-li competir amb Linux en la gama dels servidors molt grans, ara mateix dominada per processadors d’IBM, HP i Sun.\nAlgú es pot imaginar el superordinador de la UPC amb Windows? Dels 2292 blades, un 10% estaria penjat i un altre 10% estaria rebotant, o sigui que uns 458 ordinadors no estarien operatius. No vull ni pensar com hauria de ser la instal·lació d’un service pack! A Microsoft deuen d’haver pensat, pels clusters que anem a vendre, millor ens estalviem la portabilitat a Itanium.\nEncara no fas servir el Firefox? Internet va ple de motius pesl que ho hauries de fer, però potser fóra millor que ho provessis. És un programa petit, uns 5 megues (per què ocupen tant els programes de M$ és un misteri). No et costarà gaire temps descarregar-lo encara que no tinguis banda ampla. Segur que en pocs dies no trobes a faltar l’Explorer.\ndiumenge 7 de novembre de 2004\nJúpiter i el programari lliure\nEl lloc web del Hubble publica que el telescopi espacial va fotografiar el 28 de març d’aquest any un triple eclipsi a Júpiter: tres de les seves grans llunes, Calisto, Io i Ganímedes van projectar la seva ombra sobre el planeta. Encara que és un fet poc freqüent donades les diferents velocitats i distància de Júpiter d’aquestes llunes, el que ho fa possible és que les seves òrbites són al mateix pla.\nÉs molt difícil poder veure en viu aquestes imatges, ja que faria falta un telescopi molt potent i caríssim, fora de l’abast de qualsevol aficionat. També farien falta unes condicions, com absència de contaminació lumínica, que els que vivim en grans ciutats no podrem tenir mai.\nPer sort hi ha programes que ens permeten fer simulacions en tres dimensions, veure el cel, les estrelles, els planetes, galàxies, etc., però no n’he vist cap com Celestia. Què ens permet fer? Doncs per exemple veure l’eclipsi de Júpiter, des del punt de vista del Hubble o des de qualsevol altre, amb una similitudimpressionant amb les imatges reals. A la primera imatge podem veure els satèl·lits Io, Ganímedes, Adastratea, Metis, Amalthea (un puntet vermell que quasi ni es veu), Thebe i Calisto (d’esquerra a dreta). El punt de vista de la imatge és el Hubble (al racó dret a baix es pot llegir HST). A la segona imatge el punt de vista és el Sol, i la tercera ens permet veure les òrbites i les distàncies de les llunes a Júpiter.\nCelestia és un programa de codi obert o programari lliure que es distribueix amb llicència GPL. Hi ha versions per a Windows, Linux i Mac. A Internet hi ha un munt de pàgines amb afegits (addons) per al programa: galàxies, nebuloses, cúmuls, textures de planetes,etc. Podem trobar instruccions per crear els nostres afegits, guies de programació, fòrums, etc. També podem trobar afegits de ciència ficció: star trek, la guerra de les galàxies, 2001, etc. Si ets afincionat a l'astronomia vigila perquè t'hi quedaràs enganxat hores i hores. I si no ho ets, després de passar-t'hi moltes hores, et tornaràs un aficionat i miraràs el cel d'una altra manera.\nCategories: astronomia programari lliure\nEL superordinador mes ràpid d’Europa a Barcelona i amb Linux\nPoques vegades es pot llegir una notícia tecnològica, important i positiva, que ens toca tan de prop. La UPC tindrà el superordinador més ràpid d’Europa i un dels millors del món. Una de les característiques importants de la seva arquitectura és que està construït connectant un nombre important d’ordinadors “normals” de tipus “blade” i no és un desenvolupament específic i fet a mida. Això, el que permet, és una molt bona relació rendiment preu. El sistema operatiu és Linux, en concret Suse Linux. Que més es pot dir a favor d’aquest sistema operatiu que la seva utilització en aquest monstre?\nPer als més geeks, cada blade, model JS20 de IBM, porta dos CPUs Power PC 970 a 2,2Ghz, i dos canals de comunicacions de Gigabit Fast Ethernet. Són 4564 CPUs, el que fa un total de 2282 blades muntats en 163 xassís, a raó de 14 blades per xassís. I de memòria, mésde 9.000 gigues, 4 per cada blade. El processador Power PC 970 també és conegut com a G5 als ordinadors Apple. Té un rendiment destacadament superior que la competència, Intel, en operacions de càlcul, tant de coma flotant com de sencers. Aquesta característica el fa molt indicat per a ordinadors dedicats a càlcul intensiu, el que ens fa pensar en centres universitaris, encara que els videojocs també demanen aquesta gran capacitat, i moltes consoles fan servir derivats d'aquesta CPU.\nSimple but Effective. Why you keep losing to this idiot.\nAquest és el prometedor títol d’un article de William Saletan a Slate. Barreja d’ironia i crítica sense pietat. Amb una mica d’humor aquestes coses passen millor, perquè coincideixo amb en Vicent Partal: els pròxims anys seran durs.\nSense anar més lluny, el que deia fa uns dies el fiscal general dels EUA podria haver semblat una broma. Ara mateix fa por.\nModificació 6 11\nNo és possible enllaçar correctament al mail obert d’en Vicent Partal perquè, cada vegada que en fa un de nou, l’adreça dels antics canvia. L’enllaç ara és a l’últim mail obert i, al que volia enllaçar, és el que porta per títol “Una victòria que legitima la política de Bush”\nSony i el p2p\nDesprés de la sorpresa que va provocar la notícia que Sony donaria suport al format mp3 en els seus reproductors, ara sembla que està treballant amb Grokster per crear un servei p2p legal.\nSi no pots amb el p2p, fes-lo servir? Des que Napster va iniciar l’èxit del p2p, aquesta ha estat, i encara ho és, la paraula més odiada per la indústria del cine i la música. Van aconseguir tancar Napster perquè el seu sistema funcionava amb un servidor central. Els programes que van venir després van canviar i es van fer més difícils de perseguir, però els esforços per declarar-los il·legals han continuat. Aquesta vegada sense èxit.\nUna altra via és l’anomenada “Induce Act”, que pretén criminalitzar els “inductors” de les violacions dels drets d’autor, i que també té els seus problemes per tirar endavant, donat que bona part de la indústria de l’electrònica de consum pot veure’s afectada.Sony no és únicament un dels grans fabricants de qualsevol tipus de giny electrònic. És la propietària de segells discogràfics molt importants.\nSi més no, benvingudes siguin les iniciatives que no passin per la criminalització i persecució dels internautes.I és que el que cap indústria pot fer és anar contra els seus propis clients!


Jornades i Seminaris | Enterprise Europe Network\nA Catalunya, s’organitzen jornades i seminaris que tenen per objectiu capacitar i sensibilitzar les PIMES catalanes en àmbits com el finançament, la innovació, la internacionalització i la R+D.\n10 reflexions per internacionalitzar una empresa - 17 de juny\nLa sessió va dirigida especialment a PIMES i tots els departament de l'empresa vinculats amb exportació / importació, i és d'aplicació tant a empreses que comencen a exportar com aquelles que volen revisar l'estratègia a seguir.\nL'objectiu és facilitar informació i eines de reflexió estratègica per a empreses interessades en comerç internacional.\nHorari: 9:30h – 1 hora\nFer negocis al Marroc en temps de COVID-19 - 1 de juliol\nEmpreses interessades en Marroc i mercats de Nord d'Àfrica.\nL'objectiu és donar informació sobre la situació actual dels negocis al Marroc.\nHorari: 9:30 h – 1 hora\nReactivem la internacionalització\nLa Cambra de Barcelona et proporciona eines per reactivar la internacionalització. Connecta't i participa a les properes sessions que han organitzant!\nEl departament internacional com a motor de l'empresa\nLa importació de productes: Quina documentació necessito?\nWorkshop Massive Transformative\nConnecta't a aquest workshop on-line i dissenya el propòsit transformador massiu (MTP) de la teva empresa.\nUna organització amb propòsit centrarà els seus esforços a millorar el món, fet que repercutirà positivament a l'hora de definir la seva estratègia, de captar talent i en definitiva, de resoldre algun dels reptes més grans de la humanitat, que són al mateix temps les majors oportunitats de negoci.\nL'objectiu d'aquest workshop se centra a ajudar les empreses a trobar el seu propòsit transformador massiu. L'enfocament està basat en la metodologia de definició de MTP creada per Francisco Palao i Ángel María Herrera i descrita en el llibre 'Propòsit transformador massiu'.\nEl procés per descobrir i definir el MTP es basa en el coneixement del propòsit personal dels promotors d'aquesta, a través d'un mètode de tres passos i nou fases.\nLa durada del workshop serà de 3 setmanes. Cada setmana començarem amb una sessió on-line amb teoria i pràctica. Els participants podran treballar durant a setmana els aspectes comentats i el divendres, en una altra sessió podran compartir feedback i preguntes amb els ponents.\n25 de maig: Connectar amb la persona (11:00 h)\n29 de maig: Crida de seguiment per a revisar exercicis i ductes de la sessió prèvia (12:00 h)\n1 de juny: Connectar amb el món (11:00 h)\n5 de juny: Crida de seguiment per a revisar exercicis i ductes de la sessió prèvia (12:00 h)\n8 de juny: Viatge de l'heroi i definició del Propòsit (11:00 h)\n12 de juny: Crida de seguiment per a revisar exercicis i ductes de la sessió prèvia (12:00 h)


Colau demana fugir del "partidisme" davant dels problemes que la Síndica de Greuges exposa en el ple\nPublicat 22/2/2019 13:10:52 +01:00CET\nVil demana millorar l'accés a l'habitatge i els serveis funeraris, i l'oposició critica Colau\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha avisat aquest divendres que els problemes de la ciutat poden afrontar-se o bé des del partidisme o bé des de la corresponsabilitat i la fiscalització constructiva davant dels reptes collectius, com ha dit que fa la Síndica de Greuges de la ciutat, Maria Assumpció Vil.\nLa Síndica ha exposat en el ple el seu informe del 2018, que alerta que es perpetuen les dificultats d'accés a l'habitatge i la manca de transparncia en la contractació de serveis funeraris, cosa que ha debatut el ple en una sessió que han presenciat diversos síndics locals de Catalunya des del públic.\nCom els grups de l'oposició, Colau ha elogiat la feina de fiscalització de la Síndica, i ha ressaltat que "un dels pocs consensos que s'han expressat en aquest ple ha estat l'agrament" a la seva feina, i ha coincidit a assenyalar que és necessari que Barcelona millori en diversos mbits.\nEl primer tinent d'alcalde, Gerardo Pisarello, ha destacat que van insistir a aprovar uns pressupostos generals de l'Estat (PGE) que reforcessin els ingressos del consistori per abordar problemes de la ciutat, i que molts no entenen "de quina manera el seu bloqueig podria haver millorat la situació dolora i injusta de persones que estan empresonades", per veuen que ha perjudicat la gent més vulnerable de la ciutat.\nSobre l'habitatge, ha destacat la importncia de regular els preus de lloguer, i sobre els serveis funeraris ha demanat donar suport a la creació de la funerria pública que promou el Govern municipal, mbits en els quals ha demanat suport al PSC: "Han de decidir si estan al costat de la gent comuna o dels grans lobbies. Si no, l'expressió 'socialista' té poc sentit".\nDes del PDeCAT, Jordi Martí ha compartit la voluntat de rebaixar els preus dels serveis funeraris, per la solució "no ha de passar necessriament i exclusivament per la creació d'un operador públic", que veu una solució legítima per no única, perqu creu que hi ha altres vies a explorar.\nCarina Mejías (Cs) ha coincidit a criticar que el Govern municipal no ha sabut abordar l'accés als serveis funeraris i tampoc a l'habitatge, després de la qual cosa Montserrat Benedí (ERC) ha dit que és "una llstima que, malgrat la sensibilitat del Govern municipal en totes dues qüestions, no hagi pogut resoldre-les".\nLa socialista Carmen Andrés ha acusat Colau d'estar més atenta a qu passa a la Generalitat "que de qu passa als carrers de Barcelona", i Alberto Fernández (PP) ha criticat l'alcaldessa per comptar amb solars públics buits i no fer res per garantir més habitatge públic, segons ell.\nMaria Rovira (CUP) ha demanat difondre més la institució, en allegar que exerceix com un termmetre de la ciutat per en deixa fora gent que no hi acudeix; el regidor no adscrit Joan Josep Puigcorbé ha instat a estrényer la collaboració amb la Síndica, i el també no adscrit Gerard Ardanuy ha demanat a l'Ajuntament millorar l'accés a l'habitatge i també la qualitat de l'aire.


corrent altern | enciclopèdia.cat\nCorrent elèctric la magnitud del qual canvia en el temps.\nEn un corrent altern periòdic tant la intensitat com la tensió varien d’una forma repetida en funció del temps, de manera que es tornen a reproduir successivament a cada estona τ, i durant una porció consecutiva d’aquest temps a partir del seu origen la polaritat va en un sentit, i durant la resta, en l’altre. Té una gran importància en els usos industrials i domèstics i, en general, en tota mena de corrents forts i en els sistemes de comunicació. El temps τ que triga a reproduir-se novament el seguit de valors és anomenat període o cicle i és mesurat en segons. El procés que la tensió (o la intensitat) descriu en aquest lapse és una ona de tensió (o d’intensitat). El seguit de valors instantanis que pren fa el perfil d’ona de tensió (o d’intensitat), que poden ésser diferents l’un de l’altre. L’instant en què comença a ésser mesurat τ és l’origen del cicle; si la tensió i la intensitat el començaven alhora, hom diu que estan en fase, i si no, que van desfasats; aquest concepte es fa extensiu a tensions i intensitats diferents sempre que tinguin el cicle de la mateixa durada τ. El nombre de períodes que tenen lloc en la unitat de temps és anomenat freqüència i mesurat en cicles per segon o hertz. El nombre de períodes que entren en 2π segons rep el nom de pulsació i és representat per ϖ. Cada una de les porcions de cicle en què la tensió (o la intensitat) té la mateixa polaritat és una alternança; una d’elles, ordinàriament la primera, és presa com a positiva, i l’altra, conseqüentment, com a negativa. El valor màxim positiu o negatiu és aquell que en la corresponent alternança supera els altres i és anomenat amplitud o valor de cresta. La diferència algèbrica entre ambdós és l’amplitud doble o valor de cresta a cresta. El perfil d’una ona admet diverses formes de simetria la més interessant de les quals és el perfil d’ona sinusoidal, és a dir, el que segueix la funció del sinus. En aquest cas, el valor instantani de la tensió, anomenat també elongació, a l’instant t valdrà\nv = Vmàx sin (ϖt + ϕv)\non Vmàx és el valor de cresta de la tensió i ϕv és l’angle de fase de la tensió a l’intant inicial. El valor instantani de la intensitat és\ni = Imàx sin (ϖt + ϕi)\non Imàx és el valor de cresta de la intensitat i ϕi és l’angle de fase de la intensitat a l’instant inicial. Quan el perfil d’ona és gairebé sinusoidal és comparat amb la sinusoide que més se li assembla, i la diferència és considerada com una deformació de l’ona. En corrents industrials convé de reduir tant com sigui possible aquesta deformació, que no fa sinó complicar els càlculs i produeix efectes fins i tot insospitats i sempre indesitjables. Els efectes de saturació magnètica i la forma esglaonada de la f e m dels alternadors tendeixen a deformar l’ona. Sempre es pot presentar una ressonància elèctrica per algun del harmònics que no haurien tingut lloc per l’ona fonamental. Per comparança hom anomena intensitat eficaç d’un corrent aquell valor de la intensitat de corrent continu que alliberaria en una mateixa resistència la mateixa quantitat de calor durant la mateixa estona. Una mateixa comparança donarà idea sobre què és la tensió eficaç en un corrent altern. El valor mitjà d’una tensió (o d’una intensitat) serà el valor mitjà de tots els valors instantanis d’una alternança; el valor serà posititu i negatiu segons que l’alternança ho sigui. El valor mitjà total serà la suma algèbrica de les alternances i serà zero en el cas d’un corrent sinusoidal. En aquest mateix cas si Vmax és el valor màxim positiu, el valor eficaç V serà:\ni el valor mitjà Vm\nEl quocient entre els valors eficaç i mitjà és anomenat factor de forma i representat per una ξf, en un corrent altern sinusoidal\ni no té dimensions. La relació entre el valor màxim o amplitud i el valor eficaç és anomenada factor d’amplitud, que en un corrent altern sinusoidal val\nLa potència alliberada per un corrent altern de tensió\nv = Vmàx sin (ϖt+ ϕv)\ni = Imàx sin (ϖt+ ϕi)\ni és mesurada en watts essent ϕ = ϕv — ϕil’angle de desfasament entre la tensió i el corrent. El factor cos ϕ és anomenat correntment factor de potència de manera que la potència d’un corrent altern és igual al producte dels valors eficaços de tensió i d’intensitat per aquest factor de potència. El producte Wa = V I és anomenat potència aparent i és sempre més gran que la potència real W (o com a mínim igual), car el factor de potència és sempre igual o inferior a la unitat. La potència real, dita també potència activa, val\nW = Wacos ϕ\nIndustrialment, també té importància l’anomenada potència reactiva, que val\nWR = V I sin ϕ\nEntre les tres potències esmentades hi ha la relació matemàtica següent:


Quin ordinador utilitza Richard Stallman? - Informatica.CAT\n« Mort a la Comic Sans!\nEls problemes de privacitat amb iPhone i iPad 3G »\nHa estat en el marc d’una entrevista concedida en exclusiva al rotatiu en línia Network World, en la qual Stallman ha parlat (o, més aviat, malparlat) dels smartphones. En un moment donat d’aquesta, Stallman es refereix a què no tothom està disposat a fer els mateixos sacrificis que ell per apostar per la llibertat, i que la gent prima més la funcionalitat i la potència que els valors. És en aquest punt on Jon Brodkin, l’autor de l’article, fa un parèntesi per explicar quina màquina usa “l’artista”: un netbook de la casa xinesa Lemote model Yeelong amb la distribució gNewSense instal·lada per ell mateix.\nL’ordinador en si ja és una raresa, doncs la marca no la coneix gaire gent per les nostres contrades, i el processador que munta és un Loongson 2F basat en arquitectura MIPS de 64 bits, també de fabricació xinesa. La distribució ja és més coneguda, i es tracta d’un derivat de Debian i Ubuntu al qual se li ha extirpat qualsevol codi que olori a propietari, tal com drivers tancats. Aquest sistema té el suport de la Free Software Foundation (FSF) entitat creada, precisament, pel mateix Stallman.\nDe la resta de l’entrevista, el que més s’ha estat comentant aquests dies a Internet, és que el bo d’en Richard ha afirmat que ell no usa telèfon mòbil, i que considera aquests ginys una forma més de control del “gran germà”. Paranoic? Geni? Ha perdut l’oremus? Vosaltres, amb quina opinió us quedeu sobre aquest personatge que, sobretot, és sempre diferent?\nFoto: chrys a Flickr sota llicència Creative Commons\nThemes: cant al programari lliure, gNewSense, l'ordinador, Loongson, Richard Stallman\nComments of “Quin ordinador utilitza Richard Stallman?”


habilitats Archives - Blog de CEDEC\nTodos las Entradas etiquetadas con habilitats\nLes 10 qualitats que defineixen un bon líder\nPublicat per CEDEC el 16 febrer, 2016\nPublicado en: Direcció General i Estratègia,INFORMACIÓ D'INTERÈS.\tEtiquetado: cedec,Centro Europeo de,Consultora pimes,empresa,excel·lència empresarial,habilitats,lider.\tDeixa un comentari\nEstar al capdavant d’una empresa requereix moltes habilitats i qualitats, però sens dubte una de les més importants és la capacitat de lideratge. Aconseguir no només dur el negoci pel bon camí, sinó també que els teus treballadors, clients i inversors creguin en la teva visió, és indispensable per assolir l’èxit.\nA CEDEC opinem que un bon líder marca la diferència entre una empresa que sobreviu o “va fent” i una que avança amb pas ferm i bon ritme cap a l’excel·lència empresarial. Per això ens ha semblat important compartir aquest article publicat a PuroMarketing en què es detallen les 10 qualitats que defineixen un bon líder.\nEl text es basa en les característiques de lideratge que ofereix Michel Page, líder mundial en assessorament de selecció especialitzada. Aquestes són, en la seva opinió, les deu qualitats que defineixen un bon líder:\nComunicació. Els bons directius han de saber transmetre l’estratègia de la companyia, tant internament com a l’exterior. Per aconseguir-ho, han de ser clars i concisos, i estar segurs que el missatge arriba i s’entén correctament. A més, el flux no ha de ser unilateral: els líders han d’escoltar les opinions i els suggeriments dels seus treballadors.\nDonar bon exemple. Els líders d’una empresa també són, en certa manera, una representació del que és el negoci. Per això, i perquè se’ls està observant constantment, sempre s’han de comportar de manera responsable i donar exemple.\nEstar disposats a assumir i a renunciar a la responsabilitat. L’assumpció de responsabilitats és una cosa que tots els líders tenen clara, però també han de reconèixer quan és el moment de delegar tasques als seus treballadors.\nMotivació. Un bon líder ha de ser capaç de motivar els treballadors, la qual cosa permetrà que augmentin tant el seu benestar a la companyia com la seva productivitat. Saber transmetre entusiasme, els objectius de l’equip i passió pel que es fa és clau per a un bon ambient laboral.\nReconèixer i fomentar el potencial. Ha de parar atenció a tots els membres de l’equip sense excepció i reconèixer les habilitats i aptituds especials de cadascú. Després d’aquest reconeixement, ha de saber fomentar aquestes capacitats i aprofitar-les en benefici de l’empresa.\nEmpatia. Basar el lideratge únicament en una actitud autoritària no acostuma a acabar bé. Els bons líders saben combinar la seva autoritat amb la comprensió, són propers al seu equip i fomenten un bon ambient sense caure en un excés de confiança.\nTolerar els errors. Tothom s’equivoca, tots som humans. Els bons líders saben reaccionar als problemes amb celeritat i adaptar-se a les noves situacions.\nEstablir metes i expectatives. El treball per objectius és cada vegada més comú a les empreses, de manera que els bons caps han de saber establir aquestes metes de manera clara, amb terminis de lliurament i objectius tangibles.\nAutoreflexió. No només han d’analitzar les capacitats del seu equip, sinó que han de ser capaços de reconèixer les seves pròpies fortaleses i debilitats. Han de saber utilitzar els seus punts forts i centrar-se a millorar els febles, perquè això també els ajudarà a millorar com a líders.\nAutenticitat. Un líder que fingeix ser una cosa que no és de seguida aixeca sospites. Si el cap no inspira confiança i és fals, serà difícil que pugui mantenir motivat el seu equip. Els bons directius troben el seu propi estil de lideratge, d’acord amb la seva personalitat, i així aconsegueixen el respecte i la confiança dels seus treballadors.\nA CEDEC, Centro Europeo de Evolución Económica, creiem que és molt important que qualsevol persona que estigui al capdavant d’una empresa o en un càrrec amb responsabilitats i amb persones al seu càrrec, tingui capacitat de lideratge. Només així aconseguirà impulsar el negoci cap a l’excel·lència empresarial, cosa que des de CEDEC fomentem treballant dia rere dia amb els nostres clients i que es pot veure reflectida als nostres casos d’èxit i a les opinions dels nostres clients.


Equipament Cívic Delta del Llobregat - Pratencs.cat\nArxiu de: Equipament Cívic Delta del Llobregat\nEl Centre Cívic Delta del Llobregat ha acollit un certamen oficial d’ocells cantaires, organitzat per la sociedad pajaril La Moderna. Un concurs oficial que ha comptat amb una gran afluència de públic i quatre tipus d’ocells: pinsans, caderneres, passerells i verderols.\nThe post Certamen d’ocells cantaires a l’Equipament Cívic Delta appeared first on elPrat.tv.\nLes dones, protagonistes del novembre al Prat\ndivendres, 30 de novembre del 2012 (20:00)\nLa situació de la violència vers les dones al Magrib i a Catalunya ha estat el tema de la taula rodona celebrada aquest dijous a Cases d’en Puig. Una activitat organitzada pel programa de solidaritat i cooperació de l’ajuntament i que està incl…\nLes dones sàvies de Sant Cosme es passen al teatre\ndivendres, 4 de maig del 2012 (14:00)\nReivindicar la tasca que duu a terme la gent gran a la societat. Aquest és l’objectiu de les Dones Sàvies de Sant Cosme amb una sèrie de representacions teatrals que ens trasllada fins el Japó. La primera ha estat a l’Equipament Cívic Delta i …\n10 anys de Cantata Ciutat del Prat\ndilluns, 9 de maig del 2011 (16:35)\nMés de 500 nens i nenes de sisè de primària participen a la Cantata del Prat, que ha arribat enguany a la desena edició. La proposta serveix per a l’aprenentatge musical de l’alumnat però també per al foment de la convivència i la relació entre els infants. L’equipament cívic Delta del Llobregat, al barri de […]\ndimarts, 15 de març del 2011 (11:50)\nOrganitzades per l’Oficina Municipal d’Informació al Consumidor (OMIC) amb motiu del Dia Mundial dels Drets dels Consumidors\nLa societat reclou a la dona un cop envelleix. Trencar aquest mite és l’objectiu de l’exposició Dones Grans, Grans Dones que es pot veure a l’equipament cívic Delta del Llobregat. Està organitzada per l’Institut Català de les Dones i és una iniciativa del consell de dones sàvies de Sant Cosme. I es que a més […]


Un 85% menys de nens al casal cristinenc per la puja de preus – Arxiu d'actualitat local\nUn 85% menys de nens al casal cristinenc per la puja de preus\nSegons Informa El Punt Avui La regidora d’Educació de Santa Cristina, Carme Soler, diu que el casal infantil d’estiu es farà, però que les inscripcions, un cop tancat el termini, freguen el mínim de 20 exigit per l’empresa. L’any passat hi van participar uns 150 infants, un terç dels quals d’altres poblacions. Per reduir el dèficit, el consistori ha tret la subvenció, els preus han pujat i el boicot de l’AMPA de l’escola Pedralta ha fet que moltes famílies optin per altres municipis o serveis privats.\nSoler argumenta que les tarifes, de fins a 454 euros mensuals per l’horari de matí i tarda amb menjador, “són similars a les de Girona, però aquí es partia d’una subvenció del 60% (dèficits de fins a 50.000 euros) i la gent estava acostumada a pagar poquíssim”. La regidora també recorda que hi ha una partida de 10.000 euros per a beques a les famílies que acreditin que no poden pagar el preu íntegre, però des de l’AMPA troben que els barems salarials per optar-hi són molt estrictes.\nL’AMPA ha recollit signatures i, davant l’escassa demanda, la regidora i l’empresa estudien oferir un segon preu sense activitats com ara excursions. La presidenta de l’AMPA, Eva Ligero, creu que el canvi arriba tard: “Moltes famílies, per no arriscar-se, han inscrit els fills a Sant Feliu”, i posava la seva com a exemple. Per Soler, el casal veí té menys activitats i diu que ells no apostaven per “un simple aparcament de nens”. L’AMPA vol fer el casal amb recursos propis l’estiu vinent. De fet, havien demanat que els cedissin espais de l’escola aquest any, però els han exigit canvis en els estatuts i tràmits necessaris com, per exemple, la contractació d’una assegurança\nUn 85% menys de nens al casal cristinenc per la puja de preus added by Redacció on 21/05/2012


El procés posava a disposició de la població un milió d’euros del pressupost municipal per a l’any vinent, amb una dotació de 500.000 euros per a projectes relacionats amb l’espai públic o els equipaments municipals i una altra partida de 500.000 euros per a projectes de caire social, dirigits a les persones o a la intervenció comunitària.\nDurant l'acte de presentació (fotos) dels projectes guanyadors, celebrat al Casal Pere Quart, la regidora de Participació, Míriam Ferràndiz ha destacat que el procés participatiu\nha tingut una mobilització sense precedents en una iniciativa d'aquest tipus. Això és indicatiu de la força del nostre teixit associatiu i de la ciutadania i, a més, de les ganes de fer projectes per la ciutat .\nL'alcade de Sabadell, ha coincidit amb la regidora i ha assenyalat que\nel fet que s'hagin presentat una gran quantitat de propostes i que hi hagi hagut una participació tan alta en el procés de votacions demostra un cop més que la ciutadania té necessitat de participar en la transformació de la ciutat .\nL'alcalde, d'altra banda, ha definit com a "intel·ligència compartida" la conjunció de les propostes i la participació de la població.\nEls projectes escollits i que es duran a terme en l’àmbit de l’espai públic i d’equipament són:\nProjecte per fomentar l’ús de la bicicleta a la ciutat de Sabadell, amb un pressupost de 200.000 euros.\nÀrees d’esbarjo per a gossos a Sabadell, amb un pressupost de 150.000 euros.\nPel que fa a l’àmbit dirigit a les persones o d’intervenció comunitària els projectes que s’executaran són:\nProjecte Acompanyament a pares i mares de nens i nenes que pateixen malalties greus a través de l’Artteràpia, amb un pressupost de 6.500 euros.\nJove, menja tu! Menjador per a adolescents en risc, amb un pressupost de 42.000 euros.\nRedacció d’un estudi tècnic i d’usos per a la rehabilitació de la Masia de Ca n’Oriac, amb un pressupost de 200.000 euros.\nEducadors/es de carrer, amb un pressupost de 178.000 euros.\nEl perquè d’un museu tèxtil a Sabadell, amb un pressupost de 5.500 euros.\nColònies i campaments per a tothom, amb un pressupost de 35.000 euros.\nA partir d’ara, l’Ajuntament iniciarà els procediments tècnics oportuns per executar els projectes seleccionats treballant amb els representants de la ciutadania i de les entitats. En aquest procés també es verificarà i ajustarà l’import inicial de cada projecte en funció de la realitat d’execució. Un cop fet aquest procediment, s’iniciarà el procés de revisió dels projectes que han quedat exclosos, segons l’ordre de votació, per validar costos i, si escau, incorporar més propostes per poder ser executades fins esgotar els 500.000 euros previstos en cada un dels àmbits.\nAquesta ha estat la primera vegada que l’Ajuntament de Sabadell ha realitzat un procés participatiu que ofereix a la ciutadania l’oportunitat d’incidir en una part del pressupost municipal amb l’objectiu de caminar cap a un model en el que la població gaudeixi d’espais de participació, apoderament i d’incidència real en tot allò que afecta a les seves vides. Fruit d’aquesta primera experiència s'analitzaran els punts forts i els aspectes a millorar per a la propera edició.\nPel que fa a la participació (tenia dret a vot la població de Sabadell a partir dels 14 anys), el segment més nombrós ha estat el situat entre els 30 i 60 anys, amb un 40% dels vots; seguit per la franja de menors de 30 anys que ha sumat 1.878 vots, un 30% del total.\nQuant al procediment triat per la ciutadania per votar, un 98,9% ha escollit fer-ho a través del web. El restant, l’1,1 % ha optat per votar presencialment a les oficines del Servei d’Atenció Ciutadana (SAC). El procediment es va iniciar el passat 6 de setembre i el ritme de vots registrats va ser elevat des del primer moment amb un mitjana de 500 vots diaris. Els dos primers dies, però, van ser els que van registrar major nombre de vots, amb un total de 1.796.\nMés informació dels resultats\nTags: Construint Ciutat, pressupostos participatius, procés participatiu