Aneu a cagar: 2010\nA mi, si els extraterrestres no són així, doncs no m'interessen\nL’Agència Espacial Nord-Americana (NASA) té un pressupost anual de 19.000 milions de dòlars. Això, per a tots aquells que no estigueu avesats a treballar amb divises, són 14.484,7 milions d’euros al canvi d’avui mateix.\nMolts d’aquests milions estan destinats a la investigació en astrobiologia, que és la disciplina científica que estudia l’origen i la presència de la vida a l’Univers, més enllà de la Terra. És a dir, ras i curt, si existeixen els marcians.\nI avui, després d’anys i anys d’investigació i milions d’euros invertits en centenars i milers d’estudis, amb una gran expectació mundial la directora del programa d’Astrobiologia de la NASA ha presentat la primera prova que permet creure en la possibilitat que existeixi vida extraterrestre.\nJo creia que presentarien públicamet un humanoide de color verd, cap gros i sense titola. Però no. Tot el què han mostrat és un bacteri que viu en arsènic en un estany de Califòrnia anomenat Mono.\nSenyors de la NASA, siguem seriosos.\nEn primer lloc, només han descobert un organisme unicel·lular, no el puto ET en bicicleta.\nEn segon lloc, Califòrnia es troba als Estats Units i aquest país, com a mínim fa un minut, encara era al planeta Terra. Ergo, el bacteri és terrestre i no d’origen extraterrestre (detall insignificant que potser han passat per alt).\nEn tercer lloc, que visqui en arsènic és intrascendent. Jo conec gent que viu a Badia del Vallès en condicions molt pitjors que aquest bacteri i mai cap astrobiòleg els ha analitzat.\nI finalment, presentar un estudi amb l’expressió «això permetria pensar en la possibilitat que hi hagi vida en planetes amb atmosferes molt diferents de la terrestre» s’allunya molt del què hauria de ser una investigació de la NASA, suposo que amb un cert rigor i una certa base empírica.\nPer presentar el què han presentat avui, no calien tants anys d’investigació. Per arribar a la conclusió que és possible l'exstència de marcians només us hauria calgut donar una ullada a això. I sense tant dispendi de recursos humans, tecnològics i econòmics.\nCagat per Pere L. a 0:07\nCagat per Pere L. a 13:57\nCom enyoro les excursions a los bancales amb la prima del pueblo.\nQuan jo era petit acostumàvem a passar els estius al pueblo. Cada 1 d’agost, puntuals com un rellotge, carregàvem el seat fulaco del pare com si s’hagués d’acabar el món i enfilàvem l’autopista cap al sud.\nAl principi em costava entendre perquè, si la majoria de nens de la classe marxàvem de vacances al Pueblo, no ens hi trobàvem. Fins que vaig descobrir que de pueblos n’hi havia molts.\nEl ritual sempre era el mateix, pujar al cotxe i viatjar com sardines centenars de quilòmetres durant hores i hores, amb els vidres abaixats per fer córrer l’aire i carregats de carmanyoles de truita de patates i llom arrebossat per resoldre els diferents àpats que hauríem de fer durant el llarg trajecte, aturats a peu de carretera.\nL’arribada al pueblo també era invariable; petons, abraçades, més petons i ruta per les diferents cases per saludar familiars i coneguts que, jo, ni coneixia ni tenia cap interès per fer-ho: la chacha, el chaho, la tata, el tete, los primos...\nLlavors s’obrien al davant trenta llarguíssims dies sense fer res. En una rutina que només s’alterava per la visita a una nova chacha, a un nou tío o a uns altres primos. Perquè si alguna cosa tenia la família del pueblo és que era immensa.\nI arribava el dia de la tornada a Catalunya. La família d'allà s’aplegava al voltant del cotxe per acomiadar los catalanes, encara que molts no sabessin ni conjugar un sol verb en la llengua de Llull. Més petons, abraçades, algunes llàgrimes, molts buen viaje i hasta el año que viene mentre ens tornàvem a encabir al seat per emprendre el camí de retorn.\nAmb el cap girat enrera ens acomiadàvem dels familiars amb la mà. I no podíem evitar percebre, en les cares colrades pel sol, una mirada d'enveja per aquells parents —desertores del arao— que havíem triomfat a Catalunya, mentre intentàvem acomodar-nos entre les bosses plenes de les ametlles, les taronges, els embotits i les garrafes d’oli que ens treurien el ventre de pena durant una bona temporada i que amb tanta dedicació i amor ens havien preparat els parents ‘pobres’ del pueblo.\nCagat per Pere L. a 22:06\nElla també plora la mort de l'avi. I fila prim, creieu-me.\nLa ment humana és ben misteriosa, i la gestió que fa dels sentiments encara més.\nPer exemple, si demà caigués una bomba termonuclear a Igualada i l’esborrés del mapa no sentiria ni fred ni calor. O si una plaga biblíca assolés Mollerussa la meva cara no expressaria res més que uan fredor impassible.\nEn canvi, la mort ara fa dos dies d’en Llàtzer Escarceller m’ha deixat tocat. Sí amics, el traspàs de l’avi del Filiprim quasi em fa vessar una llàgrima, i encara no sabria ben bé dir-vos el perquè.\nPotser aquella aparença de vellet entranyable amb certs aires de filldeputisme me’l va fer apreciar. Contràriament al què em passa amb la majoria de la gent, aquest petit avi em queia bé; m’era simpàtic, collons.\nLa seva mort, però, només em deixa una incògnita per resoldre.\nEls mitjans han dit que en Llàtzer ha mort a l’edat de 96 anys. Però jo estic ben convençut que aquesta edat ja la sobrepassava quan tancava la paradeta al costat del sr. Bachs, ara ja fa més de vint anys.\nCagat per Pere L. a 11:28\nDe Brummel, calçotets, mitjons i altres bèsties nadalenques\nEp, que jo encara jugo amb nines! Foteu-vos la colònia pel cul.\nSi hi ha alguna cosa que marca la frontera entre ser petit i ser un adult sens dubte són els regals.\nPerquè sempre arriba un moment en què, sense saber ben bé el motiu, hom deixa de rebre bons regals per ser objectiu de tota mena de fato considerat útil per a l’edat adulta.\nEls mitjons, els calçotets, les colònies, les corbates i altres complements de vestir substitueixen les joguines, els vídeojocs, els CD, els DVD, els llibres i tot allò que soni divertit.\nPer això, tres mesos abans de les festes de Nadal permeteu-me aprofitar aquest espai per llançar un missatge als meus familiars, amics, coneguts i saludats:\nBenvolguts fills de puta, els mitjons i els calçotets ja me’ls compro jo; la colònia també i de corbata no en porto.\nVoleu fer-me el podrit favor de regalar-me una PS3, una Wii o qualsevol altra collonada que em permeti gaudir com un gos?\nPS: És curiós que ningú consideri els condons com un d’aquests regals útils de l’edat adulta. Que m’hi deixo un dineral!\nCagat per Pere L. a 16:35\nNa Margalida ara pot dormir amb sa finestra oberta\nL’activitat normal de l’ésser humà provoca un nivell de soroll de 55 decibels. Quan se superen els 65, el soroll comença a ser molest, i si se sobrepassen els 85 pot ser perjudicial per a la salut.\nQuan el nivell de soroll supera els 80-90 dB, es fa difícil sentir el què una altra persona ens diu, fins i tot cridant. Quan supera els 120 dB, el soroll comença a ser irresistible i un cop passada la barrera dels 130 dB començarem a sentir dolor a les orelles.\nA partir dels 140 dB, l’oïda patirà lesions permanents i si el soroll ariba als 180 dB es cremarà el timpà i quedarem sords per sempre.\nDesconec a quants decibels va arribar la música dels tres individus de moralitat dubtosa al carrer Pare Francesc Molina de Palma el passat mes d’agost, però per una vegada i sense que serveixi de precedent, em trec el barret davant del jove Jorge Ignacio G.G., de 23 anys, per la seva actitud paradoxalment cívica.\nSi la gent normal apliquéssim els mateixos correctius a tots aquells qui ens estaborneixen les oïdes amb els mòbils al transport públic o amb el cotxe sota la finestra de casa, Simon i Garfunkel ejacularien contra la tapa dels seus taüts.\nCagat per Pere L. a 13:41\nAvui, mentre els carrers de Bilbao s'omplien amb milers de persones cridant a favor dels drets humans, civils i polítics...\nAvui, mentre neixen noves esperances de pau i s'obre la possibilitat real d'establir ja i de manera definitiva un nou escenari de democràcia i llibertat plenes al País Basc...\nAvui, mentre el poble basc comença a caminar de forma inexorable cap a un futur de pau, malgrat les traves que de ben segur posaran aquells a qui no interessa aquesta nova etapa.\nAvui... quan veig que Catalunya i Euskadi estan més a prop que mai d'assolir l'anhelada llibertat, no he pogut evitar mirar enrere, recordar els anys de lluita i de dolor, i recuperar —després de remoure la col·lecció de vinils— 564 d'Hertzainak.\nMés dures que el fred etern\nsegons alguns paguen la pena que mereixen\npels que els estimen en canvi\nsón vent de llibertat\nperò com fer comprendre això\na qui espera sol a casa\nsón 564 batecs més\nCagat per Pere L. a 23:39\nCagat per Pere L. a 22:37\nCagat per Pere L. a 0:38\nCagat per Pere L. a 13:39\nA aquestes alçades de l’aventura més d’un deveu pensar que he estat devorat pels caníbals i que el meu cap reduït penja de la llança d’un salvatge qualsevol.\nDoncs no, sóc ben viu; però trobar algun lloc amb internet gratis en aquests móns de deu és més difícil que trobar-se una kazakhstana depilada. Heus aquí el meu silenci.\nAixí doncs, com que us escric amb un modem 3G que m’ha deixat una amable canadenca, aniré ràpid per no gastar-li la tarifa de dades d’una tacada, no sigui que després em castigui sense cap més connexió.\nVet aquí un petit resum del trajecte fet fins ara:\nUna puta merda de país del que convé destacar:\n1. Els francesos no saben anglès.\n2. Les franceses no saben francès.\n1. La cervesa no està malament, però acabes enyorant la Moritz.\n2. Els alemanys no saben vestir-se.\n3. Les alemanyes sí saben desvestir-se, però la majoria millor que no ho facin.\nÉs sentir noms com Kundera, Kafka i Forman i ja saps que no t’espera res de bo. Però mira, Cesky Krumlov encara se salva.\nMolts castells, molta natura, molts balnearis... Una merda només apta per jubilats, vaja.\nI ara entraré a Hongria, passant —espero— per una breu incursió a Canadà.\nEl balanç del viatge\nMenjar: Una merda\nGent: Merdosa, especialment els francesos\nIdioma: Com al Baix Llobregat, enlloc entenen el català\nDones: Esranyament i vencent els tòpics, com més a l’Est més bones, però més catòliques i menys follen.\nConclusió fins ara\nCom més viatjo, més enyoro la nostra terra. Sobretot el mam i el menjar.\nApunt de viatge\nÉs aconsellable recollir totes les autoestopistes que et trobis pel camí (a partir del 7), especialment si vas al volant d'un Range Rover HSE. A voltes és gratificant.\nCagat per Pere L. a 21:46\nD'això sí ens podem enamorar.\nSempre m’havien dit que allò que diferencia els homes dels animals és la capacitat de raonar (tot i que jo, fins fa ben poc, entenia ‘enraonar’), de pensar, de discernir. Una teoria, però, llençada a les escombreries per fets com els de la passada revetlla de Sant Joan o per qualsevol dels guardons que cada any otorguen els Premis Darwin.\nSinó és la raó, doncs, què és allò que ens diferencia de les bèsties?\nL’amor, amics meus. La capacitat d’enamorar-se.\nAlgú ara podrà dir que els animals també s’enamoren i que les plantes tenen sentiments. Si sou d’aquests «alguns» us convido a anar passant cap a un altre blog mentre recordeu la darrera prova d’amor que un ésser humà va rebre d’un animal [SFW].\nL’amor és aquella capacitat només coneguda en els ésser humans que fa que hom senti una affecció viva envers una persona o una cosa.\nPodem enamorar-nos d’una dona, de la nostra cunyada, de la nostra germana, de la dona del nostre millor amic; podem enamorar-nos d’un quadre, d’una pel·lícula, d’un llibre. Podem enamorar-nos d’un plat, d’un país, d’un cendrer o d’un senyor clavat en una creu. Fins i tot podem estar completament enamorats de nosaltres mateixos.\nTots, per estranys que siguin, són comprensibles.\n«Ep, en conec un que està perdudament enamorat d’un segell del Rei d’Espanya». Sí, no és normal, però és possible, comprensible i racional.\nAl capdavall, «el roce hace el cariño» que diuen els nostres veïns.\nPerò què passa quan l’amor sorgeix de forma estúpida i incomprensible envers allò intangible i desconegut? Quan l’amor esdevé il·lògic i irracional?\nL’amor cibernètic, per exemple.\nInternet està ple de casos de gent enamorada d’altra gent que no ha vist en sa vida. Persones que s’enamoren d’altres persones simplement per llegir quatre textos estúpids que pengen en un blog, o per quatre comentaris que hi deixen com a rèplica. Internautes enamorats de simples avatars, de textos de 140 caràcters, de falsos perfils socials.\nNo cal anar gaire lluny per conèixer algun cas d’aquests, a la nostra petita comunitat n’hi ha algun, capaç fins i tot de superar la llarga distància entre la costa oest d’Estats Units amb un idíl·lic poble pescador de l’Empordà.\nAmors sense cap mena de fonament més enllà d’un somni, d’una imatge forjada a cops de teclat, d’una esperança idíl·lica basada en la transmissió de bits i megabytes. Amors bitals. Il·lògics. Irracionals.\nI paradoxalment, aquesta capacitat d’enamorar-nos irracionalment, aquesta capacitat d’actuar sense cap lògica ni raó, és la que més ens diferencia dels animals.\nCagat per Pere L. a 20:36\nS'acaba de guanyar el cel\nDéunostrusenyor no folla. Si ho fes no ho hauria posat tan complicat.\nUn cop passada l’eufòria adolescent que et fa donar com a bones les condicions més adverses a canvi de fotre un clau, amb el pas dels anys te n’adones que això de la morfologia humana i el sexe no estan gaire ben muntats.\nÉs cansat. El moviment pèlvic obligat per l’activitat sexual, conegut popularment com a manxar, és esgotador. Malucs, esquena, cames i braços es veuen obligats a suportar una càrrega muscular massa feixuga per a la recompensa que es rep a canvi.\nÉs incòmode. La situació dels òrgans sexuals no ajuda massa a fer de la pràctica sexual una activitat plenament satisfactòria. El missioner, el gos, el vaquer, de genolls... poden ser postures divertides, enginyoses, plaents, però totes incòmodes.\nÉs brut. I no em refereixo als fluids que expulsen els genitals, sinó a la suor. L’esforç físic provoca sudoració i hi ha poques coses més fastigoses que la suor d’altri gotegi damunt teu.\nNo hi ha dubte que si Déu hagués follat hagués disposat la cigala i el cony en un altre lloc que permetés gaudir del plaer sexual sense entrebancs i sense acabar baldat, com a la mà o al front, per exemple.\nPerò això sí, a Déu se la mamaven. I molt.\nPerquè no hi ha res més còmode i més plaent que seure al sofà mentre t’estan menjant la polla (o el cony). Una activitat que complementada amb un gintònic mentre mires la televisió o els darrers moments de la creació et fa elevar per damunt de la cúpula celestial.\nI sense suar.\nCagat per Pere L. a 13:59\nCagat per Pere L. a 16:17\nCagat per Pere L. a 23:24\nCada uno que haga lo que quiera,\nque viva a su manera,\nCada uno que viva en su tierra,\ny que hable en su lengua,\nCada uno que pinte su bandera,\ny que plante su bandera,\n«Sea lo que sea»\nCagat per Pere L. a 11:56\n«Ep, tranquil tio, que la bellesa està a l'interior»\nTot i que reconec que sóc un home amb moltes grans virtuts —entre elles la modèstia—, no em raca admetre que quan déunostrusenyor va repartir els atributs de la bellesa em va deixar fora de l’aula.\nSóc lleig, i la meva semblança més propera a un «cos danone» és que el meu sembla el pot del iogurt. És així, perquè negar-ho.\nDes de ben petit, quan veia que el tio bo de la classe portava totes les nenes de cul i que a mi —com a molt— em tenien per un bon amic, he renegat de la meva condició física.\nNo és que estigui traumatitzat, perquè afortunadament hi ha dones (poques) que encara creuen en el tòpic que la bellesa està a l’interior, i perquè amb el pas dels anys et vas acostumant a veure la teva imatge reflectida en el mirall.\nPerò collons! Una mica de bellesa no m’hagués anat malament. Sobretot a l’adolescència, quan veies que els teus amics guapos pescaven el què volien a les discoteques i tu marxaves sempre de buit cap a casa.\nPer als lletjos, lligar, seduir i ja no dic sucar el melindro sempre han estat curses de fons. Haver de demostrar que darrera aquella malaurada façana hi havia un tipus fantàstic, una bellíssima persona, un paio fabulós... és cansat i no sempre té el resultat desitjat. La majoria de vegades t’acabaves convertint en l’home amb qui totes es voldrien casar, però no amb el que voldrien follar.\nPerquè no hi ha res més trist a la vida que després d’hores, dies i fins i tot mesos de llençar la canya, una dona et digui: «El dia que em casi, vull trobar un tio com tu». «Gràcies, llavors millor vaig tirant cap a casa a pelar-me-la al lavabo abans no m’agafi el son, no?».\nPer això sempre he pensat que si algun dia em trobés una llàntia màgica amb un geni que em concedís tres desitjos el primer seria:\n«Geni, vull ser com en Bon Jovi»\nCagat per Pere L. a 23:44\nCagat per Pere L. a 0:29\nCagat per Pere L. a 23:57\nCagat per Pere L. a 15:41\nCagat per Pere L. a 23:47\nCagat per Pere L. a 16:03\nCagat per Pere L. a 0:34\nCagat per Pere L. a 9:17\n— L'última? — Servidora*\nSabia que tenia la batalla perduda abans de començar, però calia intentar-ho i veure si per un cop a la vida m’alçava amb la victòria. La podia aconseguir, només calia ser perseverant, dur, inamovible, Steven Seagal.\nDesprés de dies d’ostracisme involuntari, ahir vaig anar a comprar. La salut mental i l’amenaça de dimissió de la meva nevera així m’ho aconsellaven. Necessitava veure el sol, la llum del dia, relacionar-me amb la gent i, de passada, aconseguir la soma que em manté viu.\nAixí que «ni cort ni peretzòs» vaig fer cap cap al meu supermercat habitual.\nA la secció de carnisseria, dues iaies fent cua. Semblava que estaven acabant, així que vaig decidir fer cua per no arriscar-me que vingués algú altre i m’hagués d’esperar més. El metge m’ha recomanat que no passi més d’un parell d’hores dret al dia, així que em convenia donar-me pressa.\n«Anem bé. Només una al meu davant», vaig pensar.\nNo us imagineu el temps que poden tardar dues iaies per comprar tres unces de pernil dolç i mitja lliura de vedella. Sobretot si es tenen confiança amb la carnissera.\nCrec que amb poc més de vint minuts van fer inventari del magatzem de la farmàcia del costat (que el tenen replicat a casa seva), van escriure un corpus sencer de medicina geriàtrica i van repassar mig veïnat i les seves vergonyes.\nPerò finalment, les paraules màgiques:\n— Apa nena, adéu, fins demà.\n— Adéu, Maria, adéu... A qui li toca ara?\n— A mi.\nI aquí començà la batalla.\nDe cop, una senyora aparegué del no res com si d’un truc d’en David Copperfield es tractés, cridant com una esperitada.\n— No, no, em toca a mi!\n— Perdoneu, però em toca a mi.\n— Ja, però jo havia demanat tanda.\n— Pot ser, però quan he arribat aquí no hi havia pas ningú.\n— Sí, és que he aprofitat per anar a fer uns encàrrecs.\n— Disculpeu-me de nou, però fa més de mitja hora que m’espero i la tanda és meva.\n— No, no, noi [fa ràbia quan et diuen noi], jo ja li havia demanat tanda a la Maria, oi Maria?\nA partir d’aquí, les dues dones del meu davant, la carnissera, la de la tanda, i les tres dones que anaven al meu darrere van conjurar-se en contra meva. «Sí, sí, l’Antònia havia demanat tanda», «aquest jovent...», «li toca a ella»...\n— Però, vos no compreneu que no podeu entrar, demanar tanda i anar-vos-en a fer encàrrecs com si res? Si tothom fes igual això seria una olla de grills. La cua és la cua i quan jo he arribat només tenia al davant la senyora Maria. I ningú més.\n«Sí, sí, l’Antònia havia demanat tanda», «aquest jovent...», «li toca a ella», «he demanat tanda i he anat fer uns encàrrecs».\nHavia caigut en un niu d’escurçons i només la força d’esperit de Chuck Norris, l’agilitat de Jackie Chan i la contundència de Bruce Willis me’n podien treure.\n— Disculpeu senyores. Així, això de la tanda funciona d’aquesta manera, no? Jo puc demanar tanda i anar-me’n a pendre pel sac una estona i després tornar quan em roti i reclamar-la, no?\nDoncs mireu... Recorda senyora Maria que fa una setmana li vaig demanar tanda? Sí, veritat? Doncs vaig anar a fer uns encàrrecs i ja he tornat. Així que em toca a mi.\nNomés volia comprar una mica de pernil i un parell d’hamburgueses, però vaig decidir allargar la meva compra tant de temps com l’esquena m’ho permetés. Va ser una de les mitges hores més glorioses de la meva vida.\n* Sóc conscient que la imatge que acompanya l'article no hi té res a veure. Però creieu-me, gallina vella no fa bon caldo, així que millor enriquim-lo amb avecrem.\nCagat per Pere L. a 18:14\nRogamos disculpen las molestias por esta interrupción*. Esperamos reanudar nuestra emisión en breves momentos. Mientras tanto, les dejamos con unos minutos musicales.\nQuina ràbia que feien els putos Minutos musicales, oi?\n* Després d'un petit incident relacionat amb l'electricitat, estic carregant piles. De botó, no fos cas. Tornaré aviat.\nCagat per Pere L. a 22:56\nDurant els anys 80 del segle passat, amb la recuperació de la democràcia, els llavors governants del nostre país van iniciar una croada que també ens permetés recuperar-nos com a país.\nLa idea era teixir unes mínimes estructures d’Estat encara que continuéssim sotmesos a Espanya.\nFruit d’aquesta voluntat van néixer TV3 i els Mossos d’Esquadra. I posteriorment es va impulsar el què es va anomenar ‘rock català’, amb la voluntat de normalitzar la nostra llengua entre un jovent que res tenia a veure amb els setze jutges i els cantants de Xàtiva.\nPerò enmig d’aquesta tasca normalitzadora es van oblidar de l’element més important de normalització i cohesió d’un país:\nla premsa rosa.\nCatalunya disposa d’un nodrit repertori de revistes de totes les temàtiques imaginables i per imaginar (naturisme, agroecologia, psicopedagogia, cunicultura, medievalisme, pensament cristià, caramelles...), però cap, cap, dedicada a escampar les interioritats i les vergonyes del famoseig català.\nVolem saber on planta la cuca en Carles Puyol, quins són els embolics extraconjugals de n'Emma Vilarasau i a qui se la xupa na Marta Torné. Volem conèixer les fílies sexuals de n’Espartac Peran i veure la casa d’en Xavier Coral. Volem un «robat» de na Núria Roca en top-less i de na Pilar Rahola en una platja nudista.\nVolem saber fins l’últim detall del currículum «professional» de na Mari Pau Janer i conèixer quines substàncies ingereix en Joel Joan. Volem veure la col·lecció de llenceria de na Montserrat Nebrera, saber on planta el cul en Josep Cuní i què se n’ha fet d’en Josmar.\nLes marujes catalanes són un percentatge altíssim de la població i tenen dret a ser informades des d’una òptica catalanocèntrica com a via per assumir una veritable consciència nacional.\nPerquè elles també voten, Catalunya rosa.\nJo no crec en aquesta democràcia que [birra, birra] no representa a [porro, porro] ningú i que no ens deixa [sofà, sofà] ser partíceps ni col·lectivament [play, play] ni individualment [passejar el gos] amb uns polítics que no ens representen [festa alternativa] i que només busquen alienar [megavideo, megavideo] les nostres consciències [clapar, clapar] i subjugar la nostra iniciativa [pare, encara no m’has fet la transferència d’aquest mes...] esdevenint còmplices d’un sistema [assemblea, birres, festa] que coarta la nostra llibertat individual [gespa de l’autònoma] en benefici propi [quedem al bar?]...\nCagat per Pere L. a 13:09\nCagat per Pere L. a 23:12\nCagat per Pere L. a 18:47\nNenes, no us oblideu que avui tocar menjar botifarra. Catalana, evidentment.\nJo em faré una truita.\nEl dia d'avui ens ofereix una bona mostra de la importància d'utilitzar els signes de puntuació correctament.\n«Avui és dijous gras»\n«Avui és dijous, gras»\nCagat per Pere L. a 16:20\nFa trenta anys que tinc vint anys...\nCamineu juntes pel carrer, de costat. Samarreta de l’Stradivarius i jaqueta del Bershka. Texans cenyits, un enorme cinturó blanc i les botes, inevitablement calçades sobre els pantalons, de talons alts. La bossa de mà de color plata i el cabell ros deixat anar.\nPerò ella té vint anys. I tu més de quaranta. De fet, t’apropes als cinquanta.\nI els texans et fan bossa allà on abans hi havia un esplèndid cul, com el que ara té la teva filla.\nI la samarreta, excessivament escotada, deixa a la llum una pell aspra i l’inici d’uns pits en decadència. Ja no són aquells pits ferms i desafiadors, com els que ara té la teva filla.\nI les immenses ulleres de sol no poden amagar les bosses dels ulls, ni les potes de gall, ni la mirada trista. Ja no tens aquella pell fina, suau, delicada; ni aquella mirada alegre, seductora i brillant, com la que ara té la teva filla.\nPerò tu penses que encara li fas ombra, que encara pots competir amb ella, que compartiu parada en el mercat de la seducció. I creus que les mirades que us llancem els homes són per a tu.\nPerquè creus que el pas dels anys t’és aliè. Que a tu no t’afecta.\nI demà tornaràs a sortir al carrer, i tornaràs a creure que despertes passions, desig i luxúria.\nI et mirarem, molts homes et mirarem. Però serà una mirada de compassió, fàstic i un cert menyspreu.\nDe Brummel, calçotets, mitjons i altres bèsties na...\nLa culpa és de les filles que les vesteixen com pu...


Vols conèixer els fonaments de l'exportació? T'agradaria conèixer com pots arribar a un mercat internacional concret? Saps quina estratègia seguir per iniciar-te en la internacionalització del teu producte? Tot això i molt més en el taller de Comença a Exportar.\nEl 7 i 8 d'octubre de nou Traiguera torna al seu passat històric. Personatges mitologics, estàtues, histories de l'Antiga Roma, musses, desses, ninfes .... ens visitaran un any més per transportar-nos a un passat mitològic.\nL'Ajuntament de Traiguera junt a IVACE Internacional i la Càmera de Comerç de Castelló ha organitzat uns tallers gratuïts per a donar a conèixer a totes les empreses i autònoms els fonaments inicials per començar a exportar.\nCursos d' Anglès a Traiguera\nTraiguera contracta joves amb el programa AVALEM JOVES +\nJa s'han incorporat tots els joves contractats dins del programa AVALEM JOVES + de la Generalitat Valenciana, el Fons Social Europeu de la Unió Europea i el SERVEF.\nFestes Patronals Traiguera 2017\nTots preparats comença el conte enrere per iniciar les nostre festes 10 dies de diversió t'esperen.\nEl dimecres 21 de juny a les 9.30h al Centre Cultural Pere Labèrnia tindrà lloc una Jornada de presentació dels "Instruments públics al servei de la internacionalització".\nAhir vam tenir lloc la Jornada d'Innovació Empresarial impartida per la Cambra de Comerç.\nJa esta obert el període de matrícula per a l'escola d'estiu de 2017 i la borsa borsa de treball per a la contractació de 2 persones per realitzar tasques de monitors d'activitats socio-culutrals durant l'estiu 2017 a l'Ajuntament de Traiguera\nLa Càmera de Comerç de Castelló ofereix una jornada informativa el dijous 8 de juny a les 16.00 a la biblioteca del Centre Cultural Pere Labèrnia. Durant la jornada es presentaran els programes de INNOCAMARA i TICCCAMARAS que pretenen fomentar la innovació a les pymes amb ajudes a la inversió subvencionades al 50 %. Si hi vols participar apunta't a l'AEDL de l'Ajuntament de Traiguera.\nEl Ministeri de Foment ha publicat el projecte de traçat i construcció de l'autovia A-7 del Mediterrani. A l'Ajuntament està exposat el tram que passa per Traiguera, perquè el veïnat el puga consultar.\nLa biblioteca de Traiguera ha portat a terme millores en les seves instal·lacions perquè els més menuts puguin gaudir d'un espai adaptat a les seves necessitats.\nUn any més aquesta primavera hem preparat tot un seguit d'actes cultural a la nostra població. Durant els mesos d'abril i maig podreu gaudir de concerts, conferències, del 2n Premi Literari Armando Vericat i de l'actuació del còmic Eugeni Alemany que ens farà passar una estona divertida. Esperem que us agradi aquesta programació i us animeu a participar en els actes que hem organitzat en col·laboració de les entitats locals.\nRuta de senderisme i cicloturisme "Font de la Salut i Oliveres Mil.lènaries"\nL'Ajuntament de Traiguera acaba de senyalitzar i homologar una Ruta de senderisme i cicloturismo “Oliveres Mil·lenàries i Font de la Salut”. La ruta circular, que es pot realitzar a peu, amb bicicleta o a cavall, de gairebé 12 Km.de longuitud, presenta una desnivell de pujada de 534 m. i 525 m. de baixada.\nTraiguera ja és Punt de Registre d'Usuari de la ACCV\nEls Ciutadans que desitgen sol·licitar un certificat digital ara ja poden sol·licitar-lo a l'Ajuntament de Traiguera que ens hem constituït com a Punt de Registre d'Usuario (PRU) de l'Autoritat de Certificació de la Comunitat Valenciana.\nEls més menuts de la casa tindran activitats a la Biblioteca\nA partir del 10 de gener tornen les activitats i històries per als més menuts de la casa A la biblioteca del Centre cultural "Pere Labèrnia" Horari: 17.00 h a 18.00 h Els dimarts "El Món dels Contes" I els dijous "Cantem en anglés". Veniu a conéixer les històries i les cançons teniu preparades per a tots vosaltres.\nBorsa Treball Pacte per l'Ocupació "Castelló Nord"\nEl Pacte per l'Ocupació Castelló Nord ha publicat les bases per a la constitució de dues borses de treball temporal per a proveir temporalment un tècnic/a especialista en diagnòstic del territori i un lloc d'auxiliar administratiu . La documentació per participar en les borses s'haurà de portar a l'Ajuntament de Traiguera fins al 27 de desembre a les 14.00 h.\nA l'Ajuntament de Traiguera, els joves d'entre 14 i 30 anys, ja podeu sol·licitar el Carnet Jove, gràcies al conveni subscrit entre l'Ajuntament i l'IVAJ. Amb la presentació del Carnet Jove podràs accedir a bonificacions i descomptes als estableciments adherits i en nombroses activitats culturals, esportives, viatges, cinema, formació...\nUn Nadal d'emocions\nUs presentem la programació cultural i d'oci d'aquests Nadals que hem preparat, juntament amb les associacions locals, per a continuar fent de Traiguera un poble viu i dinàmic.\nConferència: Familia i Escola "Junts per Millorar l'Educació"\nEl proper dissabte 29 a les 17.00 h al Centre Cultural "Pere Labèrnia". Óscar González presentarà una conferència que versarà sobre "Família i Escola. Junts per millorar l'educació". Óscar González és director fundador de la primera Universitat de Pares i Mares presencial a Espanya i fundador de la "Escuela de Padres con talento", un nou model d'escola de pares i mares per al segle XXI. Col·labora AMPA Verge Font de la Salut\nLa Generalitat invertirà cinc milions en obres hidràuliques a Traiguera, Canet i la Jana\nEls alcaldes de Traiguera, Canet i la Jana ens hem reunit amb el Secretari Autonòmic de Medi Ambient, Sr. Julià Alvaro i amb el director general de l'Aigua, Sr. Manuel Aldeguer. En la reunió ens van traslladar el compromís del Consell d'impulsar un paquet d'inversions de cinc milions d'euros en obres hidràuliques al tres pobles per solucionar els greus problemes actuals d'abastiment d'aigua.\nXXXIII Trobades bandes Música Baix Maestrat\nTraiguera celebra el pròxim 3 de setembre a partir de les 16.30 h, la trobada de Bandes de Música del Baix Maestrat. Participaran 14 bandes i més de 600 músics. Esperem que vingueu a gaudir d'aquest acte que ompliran de color i bona música cadascun dels racons del nostre poble.\nEscola Municipal d'Anglès\nUn any més Traiguera aposta per apropar la formació a la gent del nostre poble i dels pobles del voltant. Continuant amb el conveni signat amb l'empresa Aula Abierta s'impartiran cursos d'anglès que capacitaran a l'estudiant per l'obtenció dels certificats oficial de Cambridge English. Si estàs interessat pots fer la teva preinscripció.\nDel 13 al 23 d'Agost podreu gaudir a Traiguera d'actes per a tots, bous, esports, música, teatre, ball tradicional, revetlles, gimcana, espectacles per als meus menuts ....\nA l'estiu, viu Traiguera\nHa arribat l'estiu i és moment de viure Traiguera. Et deixem tot un seguit d'actes per gaudir durant tot aquest mes, música, cinema, jocs, esport... Esperem la teva participació.\nTraiguera impulsarà el turisme i el comerç de la localitat com a dinamitzadors econòmics locals\nEs constitueix el Consell Municipal de Turisme i Comerç alhora que es posa en marxa una campanya de foment del comerç local\nJa esta obert el període de matrícula per a l'escola d'estiu de 2016. Aquest any els xiquets i xiquetes podran gaudir d'activitats des del 27 de juny fins al 12 d'agost.\nJunts per una Traiguera més neta\nHem posat en funcionament una nova iniciativa per millorar la qualitat de vida dels nostre veïns i veïnes. Per tal motiu a totes les persones que tenen gos, l'Ajuntament els oferim de manera gratuïta un kit de recollida d'excrements. Si tots i totes hi posem de la nostra part i no embrutem els carrers aconseguirem una Traiguera més neta ¡¡¡¡Vine a buscar el teu kit!!!!!\nEstació Meteorològica a Traiguera\nTraiguera conta ja, en una estació meteorològica, instal·lada a la Centre Cultural "Pere Labèrnia". Aquesta estació forma part del grup d'estacions meteorològiques associades a AVAMET, associació valenciana de meteorologia Josep Peinado.\nFem cultura, Gaudim cultura.\nAprofitant la celebració del Dia de Sant Jordi el dissabte vinent 23 iniciem un mes ple d'activitats culturals que hem programat per a tots els públics.\nL’Ajuntament de Traiguera ha convocat dues beques formatives per que joves estudiants puguin adquirir pràctica en el mercat de treball. Els joves, que han d'estar empadronats a Traiguera amb anterioritat a la convocatòria (10 de març). S'ha de presentar la sol·licitud i la documentació abans del dia 2 de maig a l'Ajuntament .\nEl CEIP Verge Font de la Salut participa amb un taller de Concurs de Moniatos\nLa Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport presenta la #PrimaveraEducativa, una trobada que se celebrarà el 13, 14 i 15 de maig al llit vell del riu Túria i que pretén fer visibles els projectes educatius innovadors que es duen a terme als centres de la Comunitat Valenciana. Sota el lema "un riu d'educació valenciana", el vell llit del riu Túria de València s'omplirà d'exposicions amb els treballs dels alumnes, estands amb tallers, presentacions de pòsters sobre projectes i tot tipus d'experiències que milloren la qualitat de l'ensenyament al sistema educatiu valencià.\nCurs de "Entrenament en MINDFULNESS en la recerca d'ocupació"\nMindfulness o 'consciència plena' consisteix a parar esment, moment a moment, a pensaments, emocions, sensacions corporals i a l'ambient circumdant, de forma principal caracteritzada per l'acceptació, atenció als pensaments i emocions sense jutjar si són correctes o no. El cervell s'enfoca en allò que és percebut a cada moment, en lloc de procedir a rumiar sobre el passat o el futur.\nConveni de pràctiques acadèmiques amb la UJI\nL'Ajuntament de Traiguera ha signat un Conveni Singular de Cooperació Educativa amb la Universitat Jaume I de Castelló, en matèria de pràctiques acadèmiques externes. La finalitat d'aquest conveni és completar la formació dels estudiants universitaris.\nNou servei de biblioteca al Centre Cultural "Pere Labèrnia"\nTraiguera posa un nou servei a disposició dels seus veïns. A partir de demà 25 de febrer tots els nostres veïns disposaran d'un nou servei de biblioteca al Centre Cultural "Pere Labèrnia"\nCurs bàsic d'Informàtica per a iniciar-se en l'ús d'internet. Dilluns i Dimecres Els interessats poden passar a informar-se per l'Ajuntament.\nPresentació del Llibre "No dispareu al Meteoròleg"\nPresentació del llibre de Victòria Rosselló, Vicent Maria Gómez i Joan Carles Fortea. Divendres 26 a les 19.30 h. a al biblioteca del Centre Cultural "Pere Labèrnia".\nVols conèixer els paradigmes sota els quals es construeix l'amor des del moment en què fem cap a aquest món. Doncs, no dubtes en vindre a la conferència que ens oferiran els Psicoterapeutes Sílvia Capafons i Òscar Solsona. Dissabte 13 de febrer, a les 18.00 al local del Pes Fariner. Amb la col·laboració del Grup de Dones Atzavara.\nOperacions Auxiliars en Instal·lacions Esportives\nDins formació complementària del curs formatiu per a desocupats que té lloc a Traiguera, avui COCEMFE Maestrat ha impartit una xarrada sobre l'Esport Adaptat als alumnes del curs d'Operacions Auxiliars en l'organització d'activitats i funcionament d'instal·lacions esportives.\nJa és Nadal a Traiguera\nDurant aquest mes de desembre i especialment en les dades nadalenques hem programat tot un seguit d'actes, culturals i festius per a tots els públics. I com no pot ser d'altra manera, els més menuts seran els protagonistes i rebran la visita del Pare Noel, els Patges Reial i els Reis Mags d'Orient.\nEls "Bandos" al teu mòbil\nSuscriu-te al nou servei de notificacions per WhatsApp de Traiguera en 2 senzilles passes.\nCurs Gratuït Homologat de Formació per a la Ocupació\nSi estàs aturat és un bon moment per a seguir formant-te i millorar la teua ocupabilitat. A Traiguera pots cursar un Certificat de Professionalitat de Grau I corresponent A "Operacions Auxiliars en l'organització d'activitats i funcionament d'intal·lacions esportives"\nTaller Formatiu "Claus per superar un procés selectiu d'ATENCIÓ AL PÚBLIC I COMERCIAL" adreçat a tota persona que vullga aprendre estratègies i tàctiques per realitzar una bona entrevista de treball. El 23 i 26 d'octubre de 09.00 a 13.00 hores al Local dels Quatre Cantons. Informació i inscripcions AEDL de l'Ajuntament.\nEls dies 3 i 4 d'octubre celebrarem el X aniversari de la Fira Romana "THIAR JULIA" Estem preparant per a tots vosaltres un seguit d'actes per commemorar este X aniversari. Tindrem les paredetes de les nostres entitats i dels artesans, una mostra de la nostra artesania i cultura i, algunes novetats més. Us esperem a tots.\nLa Mancomunitat Taula del Sénia, amb gran col·laboració dels Ajuntaments i Entitats locals, organitza les Jornades Europees de Patrimoni 2015 dedicades al Patrimoni Industrial del Territori Sénia\nUn any més l'Ajuntament de Traiguera juntament amb l'empresa Aula Abierta Gestión Educativa S.L. impartiran a Traiguera classes de Anglès.\nTraiguera en Festes\nJa tenim tota la programació de les nostres festes patronals, us la deixem aquí perquè no us perdeu cap dels actes que hem organitzat per a tots vosaltres. Les festes les feu vosaltres. Us esperem a tots i esperem que us agraden actesque us hem programat. BONES FESTES A TOTS !!!!!\nTraiguera en festes del 13 al 23 d'Agost\nJa tenim les Festes patronals aquí hi hauran actes per a tothom: bous, autoslocos, revetlles, processó, ball típics, competicions esportives, pallasos .. Segur que hi trobaràs tot un seguit d'actuacions per a gaudir de un bons dies de festes. Us esperem a tots, no hi podeu faltar. La participació de tot el poble es necessària per a unes bones festes. ¡¡¡¡¡ Us esperem !!!!!\nProgramació Festiva Estiu 2015\nAquest estiu no pots perdre't els actes que hem preparat per a tu. Hi ha per a tots els públics i gustos: cinema, zumba, fronton, ciclisme, música, sederisme ..... i a més activitats a la piscina municipal: cursos de natació, aquagym, natació sincronitzada i activitats lúdic-esportives. Apunta-t' a l'estiu!!!!!\nAquest dissabte la UNIO MUSICAL TRAIGUERA dona la benvinguda a l'estiu. Ens oferirà un extraordinari concert a la Placeta del Forn Vell Us esperem a tots a les 22:30 per passar una bonica vetllada a la fresca. No hi falteu!!!!\nExàmens Oficials del Trinity College London.\nEl dissabte 27 de juny tindrà lloc per segon any consecutiu els exàmens oficials del Trinity College London, més de 80 alumnes de la nostra comarca i la comarca del Ports podran obtenir les qualificacions oficials corresponents A2, B1 i B2 corresponents al Marc Comú Europeu.\nAjudes Consellería d'Educació, Cultura i Esport\nLa Conselleria ha publicat una sèrie d'ajudes econòmiques per als diferents sectors d'estudiant, Educació Infantil de Primer Cicle, Servei de Transport Escolar Col·lectiu, beques per a Titulats Universitaris Superiors i ajudes per al menjador escolar. T'adjuntem les publicaciones per poder informar-te\nMúsica barroca en les esglésies monumentals.\nEl proper dissabte 13 de juny es celebrarà al Reial Santuari de la Font de la Salut el concert de música barroca ‘Pelegrinatge per les Ermites’.\nTeatre de Majors\nL'Ajuntament de Traiguera juntament amb col·laboració de la Campanya de Teatre per a majors de la Diputació Provincial han programat l'obra "DEIXA'M LA DÓNA PEPET" intrepretada pel "Grup de teatre "El Cresol". La representació tindrà lloc dissabte que ve 6 de juny a les 18:00 en el Centre Cultural Pere Labernia Convidem a tots els majors i públic en general que gaudisquen d'aquesta representació.\nUnitat de Respir Traiguera\nLa Unitat de Respir Familiar funciona a bon ritme i els majors que hi van realitzen tot un seguit d'activitats cognitives, físiques i manuals que milloren les seves capacitats i la seva qualitat de vida\nNous treballs del Taller d'Ocupació\nDesprés de tres mesos els alumnes del Taller d'Ocupació de Traiguera continuen a bon ritme la seua formació en "Instal·lació i Manteniment de Jardins i zones Verdes"\nTraiguera celebra les festes de Sant Vicent del 11 al 13 d'abril. Podreu gaudir de trobada de danses, ball, romeria i bous. No t'ho pots perdre!\n"Habilitats de comunicació per al teu desenvolupament personal i professional"\nL'Ajuntament de Traiguera organitza el taller “Habilitats de Comunicació per al teu desenvolupament personal i professional” els dies 27, 28 i 30 d'abril\nBeques d'Estiu per al Municipi\nTraiguera s'ha adherit a las beques de pràctiques formatives que, com cada any, convoca la Diputació durant els mesos d'estiu per als estudiants de la població.\nTreballs realitzats pel Taller d'Ocupació\nEl Taller d'Ocupació que començà el passat 22 de desembre esta formant a 10 alumnes-treballadors.\nLa Diputació de Castelló ha concedit a l'Ajuntament de Traiguera una subvenció per a la creació d'una Unitat de Respir Familiar\nEsperem que aquest 2015 sigui un any ple d'alegries i moments inoblidables. FELIÇ ANY NOU!\nEl dia 24 de desembre el PARE NOEL visitarà Traiguera\nAquest dimecres 24 de desembre a les 19:30h el PARE NOEL visitarà Traiguera! Després podreu anar a veure'l i fer-vos fotos al Pes Fariner. No hi falteu! Us estarà esperant!\nFinalitzades les obres dels Poys 2014\nJa han estat finalitzades les obres de millora d'aigua potable i pavimentació de la travessia Mossen Compte, Mossen Francisco i Verge de Gràcia.\nL'Alcalde de Traiguera, CARLOS RODA ESTELLER, desitja a tots els veïns i tots aquells ens visiten aquest Nadal, unes BONES FESTES i FELIÇ ANY NOU.\nTaller d'Ocupació Traiguera\nTraiguera té concedit un Taller d'Ocupació en el qual s'impartirà l'especialitat d'INSTAL·LACIÓ I MANTENIMENT DE JARDINS I ZONES VERDES. Els alumnes/treballadors participants serà un total de 10 i constarà d'un director, un docent i un monitor. La documentació per a formar part de la selecció podra presentar-se en horari d'oficina de 9:00 a 14:00 fins al dia 3 de desembre. En documents annexos s'adjunten les bases i els criteris de baremació i documentació a presentar.\nAquest cap de setmana la Unió Musical de Traiguera celebra la Festa de Santa Cecília. Tots els xiquets de l'Escola de Musical seran els protagonistes.\nObres Acondicionament c/ Sant Vicent\nL'Ajuntament de Traiguera ha dut a terme obres de condicionament i neteja en la base de la muralla de la c/Sant Vicent.\nFira Romana "Thiar Julia"\nEl proper 4 i 5 d'Octubre, un any més Traiguera es transformarà per acollir en els carrers del casc antic la IX Fira Romana Thiar Julia.\nCurs d'Anglés 2014-2015\nAquest any Traiguera s’impartiran de nou classes d’Anglés. EL centre Aula Abierta ha firmat conveni en l’Ajuntament de Traiguera per continuar impartint classes d’angles de diferents nivell: Infantil, A1, A2, B1, B2, C.\nIII Septenari Verge Font de la Salut\nA partir del proper divendres 29 d'Agost i fins el diumenge 7 de Setembre Traiguera celebra el Tercer Septenari a la Mare de Déu Font de la Salut. Una vegada més la Mare de Déu Font de la Salut vindrà novament des del Santuari a Traiguera i se li realitzarà una novena. El diumenge es culminaran els actes amb la tradicional romeria.\nFestes Patronals a Traiguera\nDel 13 al 24 d'Agost. Vine a celebrar amb nosaltres les festes patronals. Hi ha molt per escollir: Balls tradicionals, DJ's, Autos Locos, Bous, Teatre, Teatre infantil, Orquestres, Carrosses.... No pots faltar. Segueix la programació en aquesta Web i al Facebook del nostre Ajuntament.\nI Prova Resistència Ciclomotors\nDissabte 9 d'Agost al Circuit Cap de la Vila I Prova de resistència de 2h de Ciclomotors de 49 cc. 15 h. Inscripció i verificacions. 16 h. Entrenaments. 18 h. Cursa. T'esperem en aqusta tarde de dissabte divertida, no t'ho penses participa!!!!\nDe nou Traiguera s'omplirà de música. El proper dissabte 26 de Juliol a les 22:30 a la Plaça de la Constitució XXXVI Festival de Bandes de Musica. Intervindran: - Unió Musical de Traiguera -Associació Musical Artística Nulense - Unió Musical Santa Cecilia de Ribesalbes\nEl pròxim dissabte 12 de juliol i a les 23:00 hores tindrà lloc al Reial Santuari Verge Font de la Salut de Traiguera el concert "SWING A L'ERMITA".\nL'Ajuntament de Traiguera junt amb l'Escola d'Idiomes Aula Abierta organitzen durant el mes de juliol cursos d' Anglès.\nXXXIII Motocross al Circuit Cap de la Vila de Traiguera. Homenatge a Federico Gauxachs. El proper 1 de juny a partir de les 10 h. entrenos i a las 11 h. inici de la cursa. Puntuable per al Campionar Territorial Valencià.\nCampanya de Prevenció d'Incendis Forestales\nA partir del 15 de Maig s'inicia la Campanya de Prevenció i Extinció d'Incendis Forestals 2014, donades les condicions de Risc Extrem de la nostra Comunitat.\nTaller: Dones que Busquen Feina: algunes claus\nSi estas aturada i interessada a desenvolupar habilitats socials i personals a Traiguera podràs realitzar els dies 21 i 22 de Maig un Taller que t'ajudarà a millorar la teua empleabilitat.\nROMERIA SANT VICENT 2014\nEl proper cap de setmana Traiguera celebra la tradicional Romeria al Santuari Verge Font de la Salut per commemorar la festivitat de San Vicent Ferrer. Us esperem per disfrutar amb tot vosaltres en tots els actes programats.\nHorari Tourist Info Traiguera\nHorari de la Tourist Info Traiguera, per Setmana Santa i el Pont de l'l de Maig\nVI Campionat de Guinyot per Parell\nUn any més la Penya Madrid de Traiguera, amb la col.laboració de l'Ajuntament programa el VI Campeonato de Guinyot per parelles.\nBeca Pràctiques 2014\nL'Ajuntament de Traiguera s'ha adherit un any més a la convocatoria de la Diputació de Castelló per a la concesió de dos beques de Formació durant els mesos d' estiu de 2014.\nEl Rei del Carnestoltes invita a tots els xiquets i xiquetes de Traiguera a la desfilada que es celebrarà el dissabte día 8 de març. Us esperes a tots amb la vostra disfressa a les 17:00 hores davant de les Escoles.\nConcert Música de Cambra a càrrec dels alumnes de l'Escola de Música. Dissabte 1 a les 19:00 al Centre Cultural Pere Labèrnia. Organitzat per la U.M.Traiguera i amb la col.laboració de l'Ajuntament. Us esperem a tots!!!\nFunció de Sant Antoni\nAplaçada la Funció i el Correfocs Es celebrarà el proper dissabte 25 de gener a les 18:30\nL'Ajuntament de Traiguera us desitja Bones Festes i Feliç 2014\nLa Unió Musical Traiguera realitza dissabte que ve dia 21 un concert de Música Solidària.\nCom cada any l'Ajuntament de Traiguera realitza una recollida solidària de joguines. Enguany col·labora amb nosaltres la Unió Musical de Traiguera, Aporta felicitat als menuts més necessitats.\nCurs Operador Carretilla Elevadora\nL'Ajuntament de Traiguera i la Fundació Laboral de la Construcció han programat un nou curs d'Operador de Carretilla Elevadora.\nPla Ocupació Conjunt\nBases Reguladores per a Fomentar l'Ocupació emmarcada en el Pla Conjunt de les Administracions Públiques Valencianes, durant l'any 2013\nIdees per Ocupart-te\nXII Fira Romana "Thiar Julia"\n7 i 8 d'octubre Traiguera torna a l'època romana. Els carrers del nucli antic es transformen durant un cap de setmana en l'antiga Thiar Julia, on es pot reviure el dia a dia de la vil·la romana visitada per éssers mitològic de l'època. I també les tradicionals paradetes d'artesania i productes de la zona.\nCom cada estiu, ja han arribat al nostre poble les esperades Festes Majors en honor a l'Asunció i a Sant Roc. Aquest any del 14 al 25 d'agost podreu gaudir dels nombrosos actes organitzats per a tots els traiguerins i visitants: berbenes, misses, bous, gincama, autoslocos, ball de la Jota, pregó... Que no us ho conten!\nLa Diputació de Castelló realitza la formació de Drupal 7 al municipis de la provincia.\nFormació: Recurs Preventiu en Obra (60h)\nCurs de Nivell Bàsic de Prevenció en la Construcció. (Recurs Preventiu) Semipresencial: 20 hores presencials i 40 hores a distància Per a les classes a distància l'alumne comptarà amb material didàctic.\nEl proper 19 de maig, organitzat pel Moto Club Traiguera i FMCV i amb la col.laboració de l'Ajuntament de Traiguera, Diputació de Castelló i MotoDsc Mx\nCalendari Fiscal Municipal 2013\nPrograma Formatiu 2013\nDonada la necessitat de formació en tots els sectors de població des de l'Agència d'Ocupació i Desenvolupament Local de Traiguera s'ha desenvolupat un complet programa formatiu per a diferents sectors.\nL’Ajuntament de Traiguera junt a la Fundació Laboral de la Construcció han programat la 3ª edició de cursos de Prevenció de Riscos Laborals (PRL) en el sector de la Construcció.\nBeques de Formació en Practiques\nL'Ajuntament de Traiguera convoca dos beques de Formació en pràctiques per a estudiants de la població durant els mesos de juliol i agost.\nJornada Informativa a Treballadors del Sector de la Construcció\nL'ajuntament de Traiguera juntament amb la Fundació Laboral de la Construcció organitza una jornada informativa.\nRobatoris en activitats agropecuaries\nL'Ajuntament de Traiguera disposa ja dels formularis de compareixença de denúncia, per a que llauradors i ramaders puguen denunciar els robatoris en els seus camps (collita i material) sense haver de desplaçar-se fins al cuartel de Sant Mateu.\nConcert Solidari "Una Joguina per a Tots"\nEl passar dissabte,15 es va celebrar al Centre Cultural "Pere Labernia" el concert solidari a favor de la campanya "UNA JOGUINA PER A TOTS".\nJornada Dietètica i Nutrició\nSi estas interesat en seguir forman-te i adquirir nous coneixements que milloren la teua salut i la de la teua familia, aprofita l'ocasió.\nBeca Formació Centre Informació Juvenil\nII Edició de cursos de Riscos Laborales en la Contrucció\nCurs Desenvolupament Rural\nFestes Patronals a Traiguera 2012\nAclariment als rebuts emesos pel tractament de residus\nConferència sobre Vicent Ferrer Agramunt\nCursos de Prevenció de Riscos Laborals en la Construcció\n1er. Premi Postals Nadalenques\nCursos de Ofimàtica\nRomeria al Reial Santuari\nPROGRAMACIÓ TAURINA 2011\nPavimentación de Accesos a Traiguera\nRECUPERACIÓ DE LA VIA AUGUSTA A LA COMUNITAT VALENCIANA\nINICI DEL CURS DE MONITORS DE TEMPS LLIURE INFANTIL I JUVENIL\nÚltims dies per a la inscripció al curs de "Monitor/a de temps lliure infantil i juvenil"\nMONITOR/A DE TEMPS LLIURE INFANTIL I JUVENIL i ANIMADOR/A JUVENIL\nInauguració Obres Urbanització Avinguda Maestrat\nADHESIÓ A "MAESTRAT CV"\nINAUGURACIÓ DE LA NOVA DEPURADORA TRAIGUERA - LA JANA\nSETENA FIRA INTERNACIONAL DE TURISME\nInaguració del Cami les Coves\nInauguració de les noves aules del CEIP Verge Font de la Salut\n25é Aniversari Moto Club Traiguera\nV Fira Romana THIAR JULIA\nXXXIII Festival de Bandes de Musica\nLes arquitectures fingides de les pintures barroques de la Font de la Salut\nPla Participació Ciutadana Taller Ximo\nInaguració Tourist Info Traiguera\nPla Participació Ciutadana "Mármoles Tarragona"\nPla Participació Pública Taller Ximo\nVI Fira de Turisme de la Comunitat Valenciana\nGestió Servici Públic Abastiment Aigua Potable\nCanvi Lluminaries Casc Urbà de Traiguera\nRutes de Senderisme a Traiguera\nAcondicionament Camí Rural "Camí les Coves"\n4ª Fira Romana de Traiguera\nOferta de Treball "Salari Jove"\nTraiguera declarada Area de Rehabilitació Urbana (ARU)\nTraiguera en "Rutas del Maestrazgo y su entorno"\nTraiguera acull la sortida de la XLIV Volta Ciclista del Llagostí\nLes campanes han tornat a Traiguera\nTraiguera participa en la "IV Fira Internacional de Turisme" a València\nVisites guiades al Reial Santuari Verge Font de la Salut\nPresentació Oficial Web\nRestauració de les pintures murals del Reial Santuari Verge Font de la Salut


Una llei per regular el nombre de pacients per cada professional d'infermeria\nCatalunya necessita entre 17.000 i 23.000 infermers més per arribar a la mitjana europea\nUna infermera practicant una cura a una pacient, en una imatge d'arxiu. TJERK VAN DER MEULEN\nBarcelonaEl Sindicat d'Infermeria (Satse) ha assenyalat aquest dilluns que Catalunya necessita més infermeres per atendre amb "més seguretat i qualitat" els pacients. El coordinador d'acció sindical del Satse, David Carbajales, ha denunciat que la ràtio catalana de professionals d'infermeria per a cada 1.000 habitants és de 3,84; una xifra molt allunyada de la mitjana europea, que se situa en 8,8. Per això, i a partir del 7 de novembre, el sindicat iniciarà una recollida de signatures a tot l'Estat perquè el Congrés dels Diputats tramiti una iniciativa legislativa popular que fixi el nombre màxim de pacients que pot atendre cada infermera. Una ràtio que la Unió Europea recomana que se situï entre sis i vuit pacients per a cada professional.\n"Aquesta ILP sanitària s'ha d'entendre com una solució per a un problema de seguretat per a l'usuari", ha alertat Carbajales, que ha afegit que la infradotació del personal infermer augmenta el risc de mortalitat i de morbiditat, és a dir, l'abast d'una malaltia respecte al total de la població. En aquest sentit ha destacat que les xifres de dotació de personal d'infermeria en hospitals públics i privats i en centres d'atenció primària a l'Estat demostren que les plantilles infermeres espanyoles estan a la cua d'Europa i només superen Bulgària, Xipre, Grècia i Letònia.\nConcretament, el Satse ha indicat que Catalunya necessita entre 17.000 i 23.000 infermeres i infermers més per, com a mínim, arribar a la mitjana europea. D'aquestes professionals addicionals, Carbajales ha assegurat que 18.000 serien per als hospitals, mentre que les 4.000 restants serien per l'atenció primària. I és que la ràtio considerada segura tant per planta com per a urgències és d'entre sis i vuit pacients per cada infermera, mentre que per a la unitat de cures intensives (UCI) el màxim de malalts atesos per professional hauria de ser de dos. En atenció primària es considera adequada la proporció d'una infermera per a 800 targetes sanitàries.\nAmb tot, a Catalunya hi ha hospitals on una sola infermera pot arribar a tenir fins a 18 pacients per planta. "L'Hospital Universitari Mútua de Terrassa és el centre que més incompleix les ràtios: arriba a tenir entre 12 i 20 pacients per cada professional i en aquestes condicions és impossible garantir la seguretat del pacient", ha alertat Carbajales. A la banda oposada, el sindicat ha assegurat que l'àrea d'urgències de l'Hospital Universitari de Bellvitge compleix la ràtio d'una infermera per a cada sis pacients.\nAra bé, limitar per llei el nombre de pacients per infermera no només suposaria una millora de l'atenció sanitària dels pacients, sinó de les condicions laborals de les professionals. Carbajal ha assegurat que, encara que hi ha més de 43.000 infermeres en actiu, són moltes les que han marxat de Catalunya precisament per problemes relacionats amb la cobertura als hospitals. "Moltes professionals marxen a territoris limítrofs, com el País Valencià o l'Aragó, que ofereixen més estabilitat laboral, incloent-hi menys càrrega de pacients, i condicions econòmiques millors", ha explicat el portaveu de Satse.\nEls pròxims mesos el Satse iniciarà una campanya de sensibilització a l'Estat amb el lema "La sanitat que ens mereixem" per recaptar les 500.000 signatures necessàries perquè la ILP es pugui debatre al Congrés. A Catalunya instal·larà diversos punts informatius als principals hospitals i centres de salut de Catalunya.


Cumpliment TributariAvantges Cumpliment Tributari\nYou are here: Home / Què fem / Serveis / Tax Compliance\nEl Tax Compliance o el compliment de les obligacions fiscals de les empreses s’ha tornat cada vegada més complex a causa de les constants novetats legislatives en l’àmbit tributari, amb freqüents canvis de requisits formals, tipus impositius i de terminis per al compliment de les diferents obligacions. Això exigeix a les empreses dedicar cada vegada més temps i recursos qualificats a una tasca no productiva.\nEn aquest context, com podem ajudar-vos?\nAvantges es centra en donar suport a les empreses oferint una gestió completa del Tax Compliance d’una manera fiable, eficient i rendible, contribuint decisivament al compliment de les seves obligacions al mateix temps que minimitza el risc de qualsevol contingència futura.\nSom uns apassionats de la nostra feina. Treballem dur per oferir-vos el millor servei possible, sempre adaptat a la vostra situació particular i a les necessitats del vostre negoci. El nostre equip d’especialistes en fiscalitat – amb acreditada experiència i un altíssim compromís amb la qualitat del servei – us permetran mantenir un rigorós compliment tributari, plantejant alhora estratègies fiscals sostenibles per minimitzar la càrrega impositiva, i d’aquesta manera, contribuir al creixement del vostre negoci.\nAvantges atén les necessitats d’organitzacions de mides i complexitats variades, oferint una àmplia gamma de serveis de compliment tributari, incloent-hi els següents:\nPreparació, revisió i presentació de l’Impost de Societats.\nPreparació, revisió i presentació de les declaracions d’impostos periòdics -amb freqüència mensual o trimestral, en funció del volum de facturació de la vostra empresa-inclòs l’IVA, IRPF, Intrastat, etc.\nSol·licitud i tramitació de les devolucions de l’IVA i dels impostos pagats en excés.\nDefensa dels interessos dels nostres clients davant requeriments i / o activitats inspectores de les autoritats fiscals.\nSol·licitud del NIF, comunicació d’inici d’activitat i tramitació de modificacions posteriors.\nRevisió: Si heu preparat l’autoliquidació dels vostres impostos, podem oferir-vos un servei de revisió del càlcul i dels ajustos realitzats, amb l’objecte de validar la declaració i / o identificar possibles oportunitats per reduir la càrrega fiscal.\nAccés (24/7) a la nostra plataforma AvantNet, que ofereix als nostres clients un fàcil control sobre els seus processos de Tax compliance, amb la possibilitat de consultar i / o descarregar totes les seves declaracions fiscals.\nEl servei de Tax Compliance i el de comptabilitat poden ser proporcionats de manera aïllada o com a part d’una solució integrada (afegint-hi, si escau, la gestió laboral), la qual cosa incrementarà les economies d’escala i us estalviarà els inconvenients de gestionar múltiples proveïdors.


Joan I de Berry - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(fr) Jean Ier de Berry\n30 novembre 1340\n15 juny 1416 (75 anys)\nSainte-Chapelle de Bourges (en) (1416–)\n← Creació del títol\nJoan de França →\nMaria de Berry →\n1369 – 1416\n1404 – 1416\n← Joan II de Berry\n1400 – 1416\n← Lluís d'Étampes\nRicard d'Étampes →\nTerratinent, noble, col·leccionista d'art\nJoana d'Armanyac (1360, 1360 (Gregorià)–1388)\nJoana II d'Alvèrnia (1390, 1389 (Gregorià)–1416)\nJohn of Valois, Count of Montpensier (en)\nCharles de Berry (fr)\nJoan II de França el Bo i Bona de Luxemburg\nMarie de France, Joana de Valois, Isabel de Valois i de Luxemburg, Felip II de Borgonya, Lluís I de Provença i Carles V de França\nCarles IV del Sacre Imperi Romanogermànic (oncle)\nJoan I de Berry, dit Joan el Magnífic, (Vincennes, 30 de novembre de 1340 - París, 15 de juny de 1416) fou el tercer fill de Joan II de França el Bo i de Bona de Luxemburg.\n1 L'home polític\n1.1 Reconquesta del Poitou\n1.2 Govern dels oncles\n2 Revoltes de causes fiscals\n3 El comtat de Montpensier\n4 Més revoltes fiscals\n5 El castells del duc\n5.1 L'aficionat a les obres d'art\nFou dotat com heretatge del ducat d'Alvèrnia (l'antiga Terra d'Alvèrnia elevada a ducat) el 1360, i el ducat de Berry (1363-1416) pel seu pare i després del comtat de Poitou el 1369 pel seu germà Carles V; va obtenir els comtats d'Alvèrnia i Boulogne, per espoliació de Joan II d'Alvèrnia, el seu futur sogre, el 6 de novembre de 1387, i finalment va tenir el comtat de Montpensier de 1404 à 1416.\nDesprés de la derrota desastrosa de Poitiers, on el seu pare fou fet presoner, fou donat en ostatge als anglesos quan el rei va tornar a França ( 1360) i va continuar pres a Anglaterra fins al 1367.\nCastell d'Étampes, propietat del duc de 1400 a 1411, Les Très Riches Heures du duc de Berry\nReconquesta del Poitou[modifica]\nDes del començament de la reconquesta dels germans del rei, fou en primer lloc Lluís d'Anjou qui va estar en primera línia per a les operacions militars, després Joan I de Berry i el cosí Lluís de Borbó. Felip II l'Intrèpid va tenir un paper més difós. Tanmateix participa directament a les operacions de reconquesta del Poitou. Aquesta regió estava lligada per interessos econòmics a l'Anglaterra on exportava la seva sal. Els barons poitevins havien escollit en massa el partit anglès i va ser necessària una pesada campanya militar per tornar el territori possessió francesa.\nLa campanya per a la reconquesta del Poitou, de l'Aunis, de la Santonya i de l'Angoumois va començar de seguida després de la Batalla de la Rochelle on la flota castellana va desarborar una bona part de flota anglesa, privant la Guiena de suport logístic. L'exèrcit reial va assetjar la fortalesa de Saint-Sévère, que va capitular el 31 de juliol de 1372. Durant aquest temps, Montcontour fou reconquerida i després Poitiers va obrir les seves portes a Beltrand Du Guesclin el 7 d'agost.\nLes forces franceses progressaren al llarg de la costa, cap al sud. El Captal de Buch fou capturat el 23 d'agost mentre que anava a socórrer Soubise assetjada: el seu exèrcit fou interceptat per la flota francesa i castellana que pujava el Charente. Les illes de Re i d'Oléron van fer les seves submissions el 26 d'agost, però els barons poitevins continuaven sent fidels als anglesos i es parapetaren a Thouars. Felip l'Intrèpid i Joan I de Berry arribaren llavors amb reforços fent insostenible la situació dels poitevins.\nReliquiari de la Santa Espina (British Museum)\nDel Guesclin va continuar progressant al llarg del litoral fins a la Rochelle, qui fou presa el 8 de setembre. Així aïllades, les ciutats es rendiren successivament: Angulema (la capital del «príncep Negre») i Saint-Jean-d'Angély el 20 de setembre, Saintes el 24.\nVas de porcelana xinesa Gaignères-Fonthill\nCòpia d'una medalla representant Constantí I que va pertànyer al duc de Berry\nLes negociacions de rendició foren portades per Felip i Joan de Berry que era el comte de Poitou i havia de conquerir el cor dels seus dominis. Van aconseguir que els senyors poitevins prestessin jurament de fidelitat al rei de França l'1 de desembre de 1372 a l'església de Loudun (tractat de Loudun o Bretigny). Per aquest tractat, tots els antics privilegis i llibertats del país del temps de Lluís IX de França (el sobirà de referència en aquell temps) i del seu germà Alfons de Poitiers foren confirmats.\nL'11 de desembre de 1372, Joan de Berry, Felip II l'Intrèpid, Lluís de Borbó i Bertran du Guesclin van fer una entrada triomfal a París.\nEl 12 Joan va prestar homenatge al seu germà Carles V per el comtat de Poitou seguit dels barons que reiteraven amb la seva presència el seu jurament de fidelitat al rei.\nTant de temps com el seu gran gran el rei Carles el Savi va viure, Joan, com els seus dos germans Lluís d'Anjou i Felip II de Borgonya van continuar sent un suport indefectible de Carles i de la seva política audaç contra l'enemic anglès. Va manar l'exèrcit reial enviat al Llemosí, Poitou i Carcí. Va prendre als anglesos les ciutats de Llemotges, Poitiers i La Rochelle.\nGovern dels oncles[modifica]\nA la mort del seu germà Carles V de França ( 1380), fou nomenat un dels tutors del jove rei Carles VI conjuntament amb els ducs d'Anjou i de Borgonya; però no s'assenyala més que per la seva avarícia i la seva rapacitat. Quan Carles VI va esdevenir bois, va compatir autoritat amb el seu germà Felip de Borgonya (1342-1404), i el seu nebot el duc d'Orleans Lluís I (1372-1407). Tanmateix el duc de Berry fou el que va tenir menys part al poder; el 1381 el duc Joan de Berry fou nomenat lloctinent general del rei (al lloc del seu germà Lluís) al Llanguedoc. Aquest nomenament va agreujer les coses; enfrontat al tuchinat (camperols i artesans pobres) aquests va esdevenir el centre de la protesta contra l'impost, el poder reial i els seus mètodes. Les tropes manades pel duc van enfrontar als tuchins en algunes batalles, destacant la lliurada a Uchaud, prop de Lunel. Va exercir sobre la regió tota mena de vexacions i exaccions.\nRevoltes de causes fiscals[modifica]\nLa situació no era de color de rosa per als oncles del rei: a la mort de Carles V, afectat per remordiments va decidir abolir els fogatges (un impost) en país de llengua d'oïl. En efecte, aquests impostos estaven justificats per l'estat de guerra en virtut d'una negociació amb els estats generals. Ara bé els anglesos, rebutjats del regne de França per Carles V i davant de greus trastorns interns, no estaven en situació de continuar el conflicte. L'impost ja no tenia lloc de ser i el rei i els seus oncles van reunir els estats generals l'11 de novembre de 1380. La posseïdora exacta dels debats no és coneguda, però, el 16 de novembre, el consell del rei portat per Louis d'Anjou va publicar un decret abolint tots els impostos creats des de Felip el Bekk. Les exaccions sobre els grangers i els jueus es multiplicaren, malgrat el decret reial i l'acció del prebostat de París. Tanmateix cap pau no havia estat signada amb els anglesos i el consell argumentava que per prevenir una eventual cavalcada anglesa, calia que el país tingués aquestos ingressos. El país però menyspreava acceptar-ho i els estats foren de nou reunits el febrer de 1381. Van acceptar recaptar una ajuda per a la guerra durant un any a datar de l'1 de març de 1381, mitjançant el qual nombroses cartes i privilegi de ciutats foren confirmats.\nEl comtat de Montpensier[modifica]\nEl 1382, Bernat de Ventadour va vendre la senyoria de Montpensier à Joan I de França, duc de Berry. Efectuada la transacció la senyoria fou erigida en comtat. Joan I la va donar immediatament al seu fill gran Carles que va moriri aquell mateix any amb 20 anys d'edat. El segon fill Joan II era encara menor i Joan de Berry va agafar el comtat per a si mateix fins al 1386 en que el va donar a Joan dit Joan II de Berry (1363-1401) que la va conservar fins a la seva mort que fou abans que el seu pare que altre cop va recuperar el comtat que va traspassar a la seva mort el 1416 a la filla Maria de Berry (1375-1434), comtessa de Montpensier de 1416 a 1434, casada en terceres núpcies amb Joan I de Borbó (1381-1434); el matrimoni va deixar el comtat al seu fill Lluís I de Borbó dit el Bo (1402-1486) qui fou comte de Montpensier de 1434 (date de la mort dels pares) fins a 1486.\nMés revoltes fiscals[modifica]\nEls acords de 1381 no van posar fi a la protesta. El Llenguadoc pertanyia al domini reial, l'impost hi era administrat per oficials reials que es comportaven com en país conquerit i es posaven d'esquena a la població. Joan de Berry havia estat nomenat tinent general del Llenguadoc, però el país volia com a cap a Gastó Febus el poderós i independent comte de Foix que havia sabut fer prosperar les seves terres continuant sent neutre en el conflicte anglès. Aquest últim s'adreçava als Llenguedocians en gascó i prometia netejar les tres senescalies de tots els malfactors procedents de la desmobilització al final dels conflictes castellans i franco-anglesos que hi pul·lulaven. Joan de Berry va haver d'intervenir al capdavant d'una de poderosa armada per restaurar l'autoritat reial. El Llenguadoc es va aixecar, Gastó Febus va controlar als desertors procedents dels rangs de l'exèrcit del duc de Berry. Carles VI tenia 13 anys, i no somiava més que en combats èpics: va buscar l'oriflama a Sant Denis. Veient venir una severa repressió portada per l'exèrcit reial, els estats preferiren cedir i van fer saber que se sotmetrien al duc de Berry a canvi de l'amnistia per als actes de rebel·lió i restitució dels béns confiscats. Gastó Febus va exigir per ell el pagament de 65.000 francs immediatament i després una pensió de 40.000 francs. Va caler la intervenció enèrgica del cardenal Joan de la Grange per obtenir la pau el desembre de 1381. Aquest últim va aconseguir una reunió dels estats de Llenguadoc a Besiers per discutir condicions de l'impost, i no se'n va anar de la ciutat més que quan tots els habitants de més de 14 anys van haver jurat fidelitat al rei!\nCarles VI, així que va poder governar, li va retirar el seu govern i va fer morir a la foguera a Joan Béthisac, el principal agent de la seva tirania ( 1389). En principi mediador en l'oposició entre Borgonya i Orléans, va afavorir, a partir de 1410, als Armanyacs en la guerra civil que els oposa als borgonyons, després va tractar amb els anglesos i va ser nomenat capità de París i tinent del rei al Languedoc (1413).\nEl castells del duc[modifica]\nJoan de Berry va començar per fer reparar o ampliar els palaus dels seus principals feus. El palau comtal de Poitiers fou reconstruït a partir de 1380, en resposta a la seva destrucció en ocasió d'un incendi pels anglesos el 1345. En va subsistir la gran sala comtal i la torre Maubergeon, que va condicionar en residència. A Bourges, va fer reconstruir el palau ducal del qual subsisteixen molt poc de rastres. Sobre model de la Santa Capella de París del Palau de la ciutat, va fer edificar la Santa Capella de Bourges (1405), avui destruïda, per mostrar bé la seva filiació amb el rei Lluís IX de França. Va fer condicionar el palau de Riom entre 1382 i 1389, sobretot una gran sala així com una Santa Capella, encara subsistents.\nEs va fer construir o reorganitzar d'altres castells. El de Mehun-sur-Yèvre és sens dubte el més important programa arquitectural del duc i fou residència habitual de la seva família. A la fi del segle xiv, es van fer treballs al castell de Lusignan, i sobretot a la torre d'Étampes. L'arquitecte de la majoria d'aquestes construccions fou Guy de Dammartin. Altres treballs foren efectuats a les seves residències de Concressault, Genouilly, Nonette, Usson, Graçay, Gien i Aubigny-sur-Nère. Finalment, el duc era propietari de diverses residències a París. L'hotel de Nesles era la principal, situada a l'emplaçament actual, donat per Carles VI el 1380 i en el qual va fer treballs el 1386. Fou destruïda en part per la multitud de París el 1411 i és allà que va morir el 1416. Just al costat, posseïa també l'hotel dels Tournelles, que va cedir al seu nebot Lluís I d'Orleans el 1404. Posseïa finalment un casal a Saint-Marcel a la perifèria de la ciutat, així com el castell de Bicêtre, també destruït el 1411.\nL'aficionat a les obres d'art[modifica]\nMecenes fastuós, posseïa un molt gran nombre d'obres d'art conegudes gràcies a diversos inventaris sempre conservats, datant de 1401-1403, 1411 i a la seva mort el 1416. Es tracta principalment de joies, de pedres precioses, de medalles i de peces d'orfebreria. Els obté pels nombrosos regals dels seus parents, però en feia també do a vegades al seu cercle. Sovint foses, la majoria d'aquestes obres han desaparegut. Entre les rares obres encara conegudes, es troben el reliquiari de la Santa Espina, conservat al British Museum, la copa de Santa Agnès, sempre al British Museum, que va donar al seu nebot Carles VI el 1391, o inclús una de les més antigues porcellanes xineses conegudes a Europa, actualment al Victoria and Albert Museum.\nEl duc fou també un gran bibliòfil i en els seus inventaris s'esmenten nombrosos manuscrits que va adquirir o que va encomanar a artistes il·luminadors. Al morir tenia uns 300 manuscrits: 41 eren cròniques, 24 obres de ciències i arts, 15 tractats de filosofia i política, 14 bíblies, 16 llibres de psalms, 18 breviaris, 15 llibres d'hores, 6 missals i una cinquantena d'altres llibres pietosos. Era comanditari de sis llibres d'hores, executats segon l'encàrrec (Les petites hores del Duc de Berry, encarregat à Jean Le Noir i Jacquemart de Hesdin entre 1372 i 1390; Les Très Belles Heures de Notre-Dame, fet entre 1389 i 1404; Les Très Belles Heures du duc de Berry, acabat el 1402 per Jacquemart de Hesdin;, Les Grandes Heures du duc de Berry, fet entre 1407 i 1409 per Jacquemart de Hesdin; Les Belles Heures du duc de Berry ples germans de Limburg; i finalment, el més famós: Les molt riques hores del Duc de Berry dels germans de Limburg; la mort del comanditari i dels autors el 1416 va deixar aquesta obra inacabada).\nEn 1360 Joan de Berry es va casar amb Joana d'Armanyac (morta el març de 1387), filla del comte d'Armanyac Joan I i de la comtessa de Charolais Beatriu de Clermont. D'aquesta unió van néixer cinc fills:\nCarles (1362-1382), comte de Montpensier\nJoan II de Berry (1363-1401), comte de Montpensier (1386-1401)\nBona de Berry (1365-1435), vescomtessa de Carlat i de Murat, casada el 1377 amb Amadeu VII de Savoia i el 1393 amb Bernat VII d'Armanyac\nMaria de Berry (1370-1434), duquessa d'Alvèrnia i comtessa de Montpensier (1416-1434), casada el 1386 amb Lluís de Châtillon (+1391) comte de Dunois; el 1393 amb Felip d'Artois, comte d'Eu; i el 1401 amb Joan I de Borbó, duc de Borbó\nEl 1390 es va casar en segones noces amb Joana II d'Alvèrnia (1378-poc abans de 1423), comtessa d'Alvèrnia i de Boulogne (1404-1423). No van tenir fills.\nJean Froissart esmenta les pràctiques homosexuals del duc, qui no eren rares al si de la cort: esmenta també la presència en l'entorn del duc d'un cert Jacques Thibaut.\n↑ Jean de Berry, Comte de Poitou au XIVe siècle a la pàgina de l'alcaldia de Poitiers\n↑ Françoise Autrand Charles V, 1994, pàg. 587\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 Françoise Autrand Charles V, 1994, pàg. 589\n↑ Françoise Autrand Charles V, 1994, p.590\n↑ Françoise Autrand, Carles VI, Fayard, febrer de 1986, pàgines 79-80\n↑ Françoise Autrand, Charles VI, febrer de 1986, pàgina 81\n↑ Françoise Autrand, Charles VI, febrer de 1986, pàgina 84\n↑ Françoise Autrand, Charles VI, febrer de 1986, pàgina 86\n↑ 9,0 9,1 Françoise Autrand, Charles VI, febrer de 1986, pàgina 87\n↑ Nota del gerro Gaignères-Fonthill\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Joan I de Berry\nFrançoise Autrand, Jean de Berry : l'art et le pouvoir, Fayard, 2000, 552 p., (ISBN 978-2-213-60709-2).\nFrançoise Lehoux, Jean de France, duc de Berry. Sa vie, son action politique (1340-1416), ed. Picard, 1966-1968, 4 vol.\nFrançoise Lehoux, « Mort et funérailles du duc de Berri (juin 1416) », a Bibliothèque de l'école des chartes, no 114, 1906, pàg. 76-96\n«Autour de Jean de Berry », a Revue historique du Centre-Ouest, volum IV, 2n semestre 2005, pàg. 247-452.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joan_I_de_Berry&oldid=25093247»\nComtes de Montpensier\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 set 2020 a les 03:02.


Cadis - FÒRUM.ad\nOn: 26/08/14 9:30\nSuperfície: 12,10 km2\nPoblació: Al voltant dels 125.000 habitants. Gentilici: gadità\nEtimologia: La ciutat de Cadis va ser fundada amb el nom de Gadir, que significa fortalessa, recinte emmurallat.\nClima: El clima a Cadis és el típic mediterrani influenciat per l’Atlàntic. La temperatura mitjana anual és de 18 graus. A l’agost s’enregistren temperatures que ronden els 28 graus; mentre que a l’hivern les temperatures més fredes són de 10 graus, com a mitjana.\nCuina: La gastronomia típica de Cadis inclou guisats i postres típiques ‘pestiños’, el pa de Cadis… Destaquen el ‘pescaíto frito’, els mariscs, la truita de ‘camarones’…\nCarnaval: El carnaval de Cadis és un dels més importants i està declarat festa d’interès turístic internacional. Les populars ‘chirigotas’ són colles de carnaval que composen cançons especials amb la ironia i el sarcasme com a protagonistes.\nPàgina web: www.cadizturismo.com\nLa ciutat de Cadis és l’assentament fenici més antic d’Occident. Això ho demos¬tren les diverses restes arqueològiques que demostren que els fenicis van ocupar Cadis, aleshores anomenada Gadir, nom que va mantenir fins al segle IX aC. Posteriorment, l’emplaçament va passar a mans dels cartaginesos i també dels romans, que la van batejar amb el nom de Gades.\nEl segle XVIII va ser l’època de màxim esplendor de Cadis, per l’activitat del seu port que generaven les colònies americanes. A Cadis, concretament a les Corts de Cadis es va elaborar la Primera Constitució Espanyola, que es va promulgar el 1812. El Teatro del Campo del Sur és un dels vestigis romans més importants a Cadis. La Cadis medieval està formada per un entramat de carrerons estrets, a sobre dels quals trobem la Catedral Nova. Ca¬dis és una ciutat fortificada. Especialment els baluards que s’hi van construir van ser posteriors a l’assalt de l’esquadra anglo-holandesa a les ordres del Comte Es¬sex. És el cas del baluard de Candelaria, los Mártires, Santiago i el Castell de San Sebastian.\nDel segle XVIII, el de màxim esplendor de la ciutat, podem esmentar grans mansions, com la Casa del Almirante, Las Cadenas, el palau dels marquesos de Reaño. Aquest últim amb la popular Torre de Tavira, un dels miradors més impressionants de Cadis. Testimonis de l’època romàntica són, principalment, el palau de la família Mora, situat en la Calle Ancha; i també l’antic edifici de l’Aduana de Carles III, que avui dia acull la Diputació Provincial.\nDiversos museus d’interès podem tro¬bar a la capital gaditana, com el Museu Provincial, amb seccions importants de Belles Arts i d’Arqueologia; el Museu Catedralici, el Museu Històric Muni¬cipal i també la Casa Museu al palau romàntic de la família Mora.\nCadis és un lloc, per divertir-se, amb les seves platges i les populars “tapes”, del Barrio de la Viña o el Barrio del Pópulo.\nPer Redacció El Tot Granollers / AMIC – Redacció\nPrevious Post: El 18 de setembre Catalunya deixarà de ser espanyola (mentalment)\nNext Post: Un motorista ferit en un accident a la carretera de la Comella


Pedra de quars de 2CM de Xina llosa taulells fabricants, proveïdors, fàbrica, a l'engròs - pedra de Lianyuxing\nFregadero de quars\nPedra semipreciana i pedres precioses\nCasa > Productes >> Taulells de quars >> Cuina de quars\nTaulells de llosa de pedra de quars de 2CM\nLianyuxing Stone és un dels millors Xina 2cm Quars llosa taulells fabricants i proveïdors, Benvingut a comprovar preu per a taulells de llosa Quars de 2cm de gruix amb nosaltres i rep Mostra gratuïta de nosaltres, o millor a l'engròs preu i qualitat moda popular i calenta venda i 2cm Quars llosa taulells fabricator de nosaltres.\nEUA / mida de Canadà\nMida d'EUA/Canadà: 96 "x 26", 108 "x 26", mida d'illa: 72 "x 36", o 72 "x 39" o 98 "x 39", ample estàndard de de bar tapes és 18", amplada per l'esquena esquitxada és 4" o 6" o 18".\nUK / mida d'Irlanda\n2500x620x30mm, 2400 x 610 * 30mm etc.. Mida de l'illa: 2400x1220x30mm o 2500x1220x30mm, (1800-2500) x 900 x 30mm etc..\n2cm o 3/4" per la costa occidental, amb vores laminats; Per al mercat de Llevant, en la seva majoria és 1 5/4" o 3cm.\nFacilitat, conopial doble de bisell, conopial, mig bullnose, Doblebevel, altres\nAcabats o polit\n1. àmplia elecció: Nano va cristal litzar pedra de vidre, Super Nano Ònix, Marmoglass, quars pedra, marbre Artificial i ònix lleuger són tot el bon material de pedra per taulell de cuina. Ens pot ajudar a decidir quin és millor per a vostè.\n2. fabricació Professional: no importa quina forma especial o forma normal el taulell és podem anar sobre el tractament del forat, perforació pica, vora polit i laminació vora professionalment.\n3. tall acabant: podem fer desenes de tall acabant el que els clients volen, com bisell plana polonès, bullnose, conopial, 4 cm o 3 cm laminat vores i molts altres.\n4. vora sense costura: nostre tractament professional i actualitzada de l'aplicació de costura i epoxi farà el taulell laminat sense costura per pur blanc, negre i així successivament.\n5. àmplia aplicació: si lloc residencial com una cuina, bany complet saló menjador o dormitori o lloc comercial com hotel Banc dormitori de decoració, és una mostra de la bona aplicació i natura de pedra.\nPersonatges de material:\n1. innovador disseny, color bonic:\nEl color i el patró són altament emulació i uniforme. Els materials no només tenen la textura\nde pedres de natura, però pot ser dissenyat a voluntat.\n2. dur durador i resistent de rascada:\nPedra de quars contenen més del 90% quars, amb enfocament Mohs força 6-7. No pot ser\nreduir en un ganivet i és aplicable per a decoració de gran Enginyeria l'espai públic.\n3.anti-contaminació i anti-corrosió:\nExtremadament baixa aigua índex d'absorció, lliure d'incrustacions d'actuació estables d'absorció i de\nreacció amb àcid diverses i àlcali.\n4. resistència alta i baixa temperatura i altament adaptable.\nAmb Quars com a material d'acollida més del 90%, es pot resistir a una temperatura tan alt com 300℃and\nté alta capacitat d'anti-cocció.\n5. medi ambient i segura d'aliments.\nEstricte projecció de materials, qualitat resina i Quars natural fer-los tan sa material de superfície\nque són tòxics, no radioactius per aliments en contacte directe.\n6. durador i simple manteniment.\n10 anys sense polir una altra vegada però neteja i maneig simplement.\n1. comprovar les peces de peces estrictament per QC experimentat abans d'empaquetar\n2.Inner: taulell de quars embalat en caixa Paperera\n3.Outer: taulell de quars embalats en caixes de fusta fumigated forts\n4. reforçat amb cintes de plàstic fora\nAdreça: Unitat 25A, edifici A, Zhongxin Plaza, nord Hubin Road, Xiamen, Xina\nTelèfon mòbil: +8613859958030\nCorreu electrònic: sales@lianyustone.com\nCopyright © Xiamen pedra Lianyuxing Imp. 59 exp. co, Ltd tots els drets reservats.


Desdibuixant Corea: Cruixents\nEn la industria del videojoc, i suposo que en algunes altres, existeix una cosa que en diuen "crunch time". Es la conseqüència més representativa del fracàs en direcció i planificació tan generalitzat en aquest sector. Conec molt pocs directius que ho sàpiguen fer, i no en conec quasi cap que accepti la seva responsabilitat quan falla. La majoria es limiten a anunciar que com que no tenim totes les coses apunt per una fita concreta, entrem en "crunch time" durant 3 setmanes. I es queden tan tranquils. No diuen perquè, no diuen que ha fallat. De fet, no ho saben, perquè mai ha existit un pla coherent.\nNo els culpo. La majoria d'ells, pobres, son incompetents. I per això son directius, i no fan feina de veritat. La culpa és de qui els va donar la responsabilitat, que probablement també era incompetent, però tenia diners. Son víctimes de la llei de Peters:\nEn qualsevol jerarquia, ascendeixes mentre fas be la teva feina i deixes d'ascendir quan ets incompetent. Per això la jerarquia, un cop estabilitzada, és plena d'incompetents.\nTambé hi ha la teoria del "patadon p'arriba": A algun inútil fent una feina que no pot fer, mes val promocionar-lo a un càrrec en que no l'hagi de fer. Per desgracia en un país com Catalunya, es mes barat que acomiadar-lo. Això si no és que és funcionari i no el pots acomiadar, és clar.\nQue consti que no parlo de ningú en concret. Pero que també consti que no tinc mai cap problema en dir-ho directament a qui crec que "s'ha estabilitzat en la jerarquia". Alguns em diuen que sempre he tingut problemes amb l'autoritat. No és veritat. Aristòtil deia, em penso que en l'ètica a Nicomac, que un sabater que és bona persona és per forca bon sabater. Si no faria una altra feina. Algú que fa malament la seva feina, sol ser una mala persona.\nEi, que consti que aquesta es la millor de les 4 empreses en les que he treballat fins ara, i el projecte esta quedant molt be. Algunes escenes son espectaculars. Posaré un vídeo aviat.\nPortem dues setmanes en "cruch", i ens en queda una malgrat que els directius ho neguin (pobrets). Això vol dir que passem unes 12 hores diàries a l'oficina, 6 dies a la setmana. L'estres es nota i la gent perd la perspectiva general de les coses. Aquí Corea, però s'ho agafen com un deure. Quasi s'ho agafen com una oportunitat de mostrar com de treballadors son (en el significat coreà de treballador: estar moltes hores a l'oficina), una oportunitat de demostrar com fins a quin punt es poden sacrificar pel projecte comú de l'equip i de l'empresa.\nDurant aquests dies gairebé nomes treballem. L'empresa ens dona dinar i sopar. De tant en tant, mentre treballo sento algú que crida i aixeca els braços movent-los en l'aire. Una qüestió de la pressió i l'estres, pensava jo.\nL'altre dia al voltant de mitjanit un tio corria amb un gos pels passadissos de l'empresa. Suposo que com que gairebé no va a casa es la única manera de fer-li fer exercici. No és un problema greu, perquè els gossos a Corea son petits com gats. La gent els te i els porta com si fossin un accessori més, com una bufanda, o una bossa de ma.\nMentre provava una de les ultimes versions, l'altre nit, escabetxinant orcs a desenes amb l'heroïna de mes bon veure que tenim (d'alguna manera ens hem d'animar...), un missatge amb lletres grans coreanes va aparèixer al mig de la pantalla. "Que és aixo?" li vaig preguntar al company del costat, mentre intentava no perdre el control i que els orcs em superessin. El tio va mirar el missatge i de sobte va aixecar els braços i movent-los en l'aire es va posar a cridar. El missatge va desaparèixer.\nMes tard, acabada la missió, li vaig preguntar que que dimonis deia el missatge. "Estem a punt de reiniciar el servidor. Si vols seguir jugant aixeca els braços i crida." , va dir fent un gest amb el cap cap a l'equip de programació de xarxa que estan un tros enllà en l'oficina. Avantatges de les oficines diàfanes, suposo.\nPublicat per Jordi Rovira i Bonet a 16:02\nestàn fatal aquests coreans!!\nquasi tan malament com alguns catalans!\nCap al G-Star


CatSalut estudia millorar La Meva Salut amb novetats importants | El Tecnològic\nCatSalut estudia millorar La Meva Salut amb novetats importants\nin Destacat, Proximitat, Smart Cities\nEl Servei Català de la Salut, del departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, va engegar fa un parell d’anys l’eina La Meva Salut, un portal web que permet veure l’historial clínic i la sol·licitud de visites mèdiques als pacients catalans majors de 18 anys. L’usuari té al seu abast el seu perfil mèdic i les eines relacionades amb el CatSalut de manera senzilla i ràpida. Per poder iniciar sessió, cal disposar del CIP personal i una contrasenya o certificat digital.\nEn declaracions a Europa Press, el coordinador general de les TIC de CatSalut, Pol Pérez, ha explicat que s’està estudiant diferents millores en la plataforma La Meva Salut. Es parla, per exemple, d’una nova aplicació mòbil del portal i la incorporació de les dades facilitades per aplicacions mòbils relacionades amb l’esport i els hàbits saludables.\nD’aquesta manera, les millores aporten dos aspectes interessants. Per una banda, l’usuari disposarà de tota la informació en el seu telèfon mòbil. Per l’altra, el metge disposarà de les dades del dia a dia del pacient. Pel que fa a la incorporació de les apps d’esport, de moment tan sols s’està fent una prova pilot als Centres d’Atenció Primària de la comarca del Baix Llobregat i només s’està fent un diagnòstic tecnològic, que deixarà pas a una anàlisi mèdica de la nova eina en una segona fase.\nEtiquetes: CatalunyaCatSalutGeneralitat de CatalunyaLa Meva Salut


Avís Legal – Club Natació Premià\nDe conformitat amb l’article 10 de la Llei 34/2002, de Serveis de la Societat de la Informació i Comerç Electrònic, es posa en el seu coneixement que CLUB NATACIO PREMIA (d’ara endavant, CNPREMIÀ), amb C.I.F. G08845042, és el titular de l’activitat desplegada a través del lloc web http://cnpremia.cat/ , amb domicili social a aquest efecte a FRANCESC MAS I ABRIL, Nº 13 08330, PREMIA DE MAR, BARCELONA\nCNPREMIÀ és una entitat esportiva sense ànim de lucre Inscrit en el Registre de Clubs i Associacions Esportives de la Generalitat de Catalunya amb el número 939 i data 1 de juny de 1982.\ni Correu-e: cnpremia@cnpremia.cat\nLes informacions ofertes mitjançant aquest mitjà tenen exclusivament caràcter il·lustratiu i no originen drets ni expectatives de drets. CNPREMIÀ no es fa responsable dels continguts accessibles mitjançant enllaços o documents existents en altres dominis.\nCNPREMIÀ procura que aquesta informació sigui exacta i precisa, i procedeix a la seva actualització amb la màxima celeritat possible, tractant d’evitar errors i corregint-los tan aviat com els detecta. No obstant això, CNPREMIÀ no pot garantir la inexistència d’errors ni que el contingut de la informació es trobi permanentment actualitzat.\nLa informació continguda en la present pàgina web pot ser modificada i actualitzada per CNPREMIÀ, sense necessitat d’avís previ, tant en relació al seu contingut com al seu disseny i presentació.\nPer l’accés, navegació per la pàgina web de CNPREMIÀ i/o per la utilització dels serveis inclosos en aquest, Vostè adquireix la condició d’Usuari, sense reserves de cap classe, a totes i cadascuna de les presents Condicions i Termes Generals d’Ús i de les Condicions Particulars, que en el seu cas regeixin la prestació dels serveis que es disposessin en el lloc web, sense perjudici de l’atenció i compliment per part de l’Usuari de les condicions fixades i previstes pels llocs web hipervinculats des de http://cnpremia.cat/.\nCNPREMIÀ podrà, en tot moment i sense previ avís, modificar les Condicions i Termes Generals d’Ús, així com les Condicions Particulars, que s’establissin.\nEn tot cas, l’Usuari es compromet a fer un ús adequat dels continguts i serveis que el CNPREMIÀ ofereix a través de la pàgina web i, amb caràcter enunciatiu però no limitatiu:\nNo utilitzar identitats falses, ni suplantar la identitat d’altres en la utilització de la pàgina web o en la utilització de qualsevol dels serveis disposats, incloent la utilització en el seu cas de contrasenyes o claus d’accés de tercers o de qualsevol altra forma. En conseqüència, l’Usuari no podrà intentar accedir i, en el seu cas, utilitzar les claus d’altres usuaris i modificar o manipular els seus missatges.\nNo introduir, emmagatzemar o difondre mitjançant el Portal/web cap programa d’ordinador, dades, virus, codi, equip de hardware o de telecomunicacions o qualsevol altre instrument o dispositiu electrònic o físic que sigui susceptible de causar danys en el Portal/web, en qualsevol dels serveis, o en qualsevol dels equips, sistemes o xarxes de CNPREMIÀ o, en general, de qualsevol tercer, o que de qualsevol altra forma sigui capaç de causar-los qualsevol tipus d’alteració o impedir el normal funcionament d’aquests.\nNo destruir, alterar, utilitzar per al seu ús, inutilitzar o danyar les dades, informacions, programes o documents electrònics de CNPREMIÀ o qualssevol tercers.\nEn cas de contravenir les condicions anteriors, CNPREMIÀ es reserva la facultat i estarà legitimada per a bloquejar, suspendre o cancel·lar, de manera immediata i sense previ avís, l’accés i ús del Portal/web i, en el seu cas, per a retirar els continguts presumpta o declaradament il·legals, ja ho realitzi al seu exclusiu criteri, i a petició de tercer afectat o d’autoritat competent.\nCNPREMIÀ no es fa responsable dels danys i perjudicis que es poguessin derivar de, amb caràcter merament enunciatiu i no limitatiu:\nInferències, omissions, interrupcions, virus informàtics, avaries i/o desconnexions en el funcionament operatiu d’aquest sistema electrònic o en els aparells i equips informàtics dels Usuaris, motivades per causes alienes a CNPREMIÀ, que impedeixin o retardin la prestació dels serveis o la navegació pel Sistema.\nQue puguin ser causats per terceres persones mitjançant intromissions il·legítimes fora del control i que no siguin atribuïbles a CNPREMIÀ.\nDe la impossibilitat de donar el servei o permetre l’accés per causes no imputables a CNPREMIÀ, degudes a l’Usuari, a tercers, o a supòsits de força major.\nEl codi font, els dissenys gràfics, les imatges, les fotografies, els sons, les animacions, el programari, els textos, els noms de domini, les marques, així com la informació i els continguts recollits al llarg de tota la pàgina web estan protegits per la legislació espanyola, a favor de CNPREMIÀ.\nEl seu ús, reproducció, distribució, comunicació pública, transformació o qualsevol altra activitat similar o anàloga, queda totalment prohibida tret que existeixi autorització expressa de CNPREMIÀ.\nL’enllaç únicament vincularà amb la home page o pàgina principal de la pàgina Web però no podrà reproduir-la de cap manera (inline links, còpia dels textos, gràfics, etc). Quedarà en tot cas prohibit, d’acord amb la legislació aplicable i vigent a cada moment, establir frames o marcs de qualsevol tipus que emmarquin la pàgina Web o permetin la visualització dels continguts a través d’adreces d’Internet diferents a les de la pàgina Web i, en qualsevol cas, quan es visualitzin conjuntament amb continguts aliens a la Pàgina Web de manera que: (I) produeixi, o pugui produir, error, confusió o engany en els usuaris sobre la veritable procedència del servei o Continguts; (II) suposi un acte de comparació o imitació deslleial; (III) serveixi per a aprofitar la reputació de la marca i prestigi de CNPREMIÀ; o (IV) de qualsevol altra forma resulti prohibit per la legislació vigent.\nNo es realitzaran des de la pàgina que introdueix l’enllaç cap mena de manifestació falsa, inexacta o incorrecta sobre CNPREMIÀ, la seva adreça, empleats, clients o sobre la qualitat dels serveis que presta.\nEn cap cas, s’expressarà en la pàgina on se situï l’enllaç que CNPREMIÀ ha prestat el seu consentiment per a la inserció de l’enllaç o que d’una altra forma patrocina, col·labora, verifica o supervisa els serveis del remitent.\nEstà prohibida la utilització de qualsevol marca denominativa, gràfica o mixta o qualsevol altre signe distintiu de CNPREMIÀ dins de la pàgina del remitent excepte en els casos permesos per la llei o expressament autoritzats per CNPREMIÀ i sempre que es permeti, en aquests casos, un enllaç directe amb la pàgina Web en la forma establerta en aquesta clàusula.\nLa pàgina que estableixi l’enllaç haurà de complir fidelment amb la llei i no podrà en cap cas disposar o enllaçar amb continguts propis o de tercers que: (I) siguin il·lícits, nocius o contraris a la moral i als bons costums (pornogràfics, violents, racistes, etc); (II) indueixin o puguin induir en l’Usuari la falsa concepció que CNPREMIÀ subscriu, recolza, s’adhereix o de qualsevol manera secunda, les idees, manifestacions o expressions, lícites o il·lícites, del remitent; (III) resultin inapropiats o no pertinents amb l’activitat de CNPREMIÀ en atenció al lloc, continguts i temàtica de la pàgina Web del remitent. Igualment, l’Usuari s’abstindrà d’incloure en la pàgina Web qualsevol hipervincle (d’ara endavant, “link”) dirigit a una pàgina Web que contingui informació o continguts il·lícits, contraris a la moral i bons costums generalment acceptades, i a l’ordre públic.


Eurotour Hostel Saint Petersburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nEurotour HostelNevsky Prospekt 107, Districte de Tsentralny, Saint Petersburg, Rússia, 191036 - Veure al mapaBé6,8Basada en4comentarisEurotour HostelVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 29 fotosMolt bona ubicació 7,5Veure al mapa7,5Ubicació\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop13 kmAeroport de Pulkovo (LED)14 kmAeroport de Rzhevka (RVH)estacions de tren i autobús500 mEstació de Metro de Ploshchad Vosstaniya800 mEstació de Metro de Mayakovskayahospitals i clíniques1,3 kmHospital Mariinskyfarmàcies1,6 kmPetersburg Pharmacybotiga de conveniència2,2 kmProdukty 24Retirada d'efectiu30 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Eurotour Hostel està situat idealment a Districte de Tsentralny; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Lomographic Embassy, Sunday Morning Bike Tour, Museu Guvd a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització. A Eurotour Hostel, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aparell de televisió, bany compartit a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Eurotour Hostel és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Saint Petersburg.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


El municipi :: Dades històriques :: Ajuntament de Cunit\n6º - 18º\nEn aquest mateix període de l'Alta Edat Mitjana, entre el 1131 i el 1162, el Comte Ramon Berenguer IV fa la donació de l'anomenat castell de Cunit al senyor Dalmau de Cunit. D'aquest castell no en queda cap resta que pugui indicar el seu emplaçament original. Per tradició popular ha quedat el nom de castell a la casa pairal situada a la dreta de la riera, que conserva en el seu interior elements arquitectònics antics. No obstant, l'edifici està situat en un nivell més baix que el poble, característica no gens habitual dels castells que complien tradicionalment una funció defensiva.\nEl passat agrícola de Cunit és avui la principal herència d'un territori en el qual el cultiu de la vinya, dels cereals i dels fruiters ha ocupat un lloc predominant en la cultura i en la vida del poble. D'aquesta activitat en són un testimoni únic masos agrícoles com el de Puig de Tiula o la masia de Vilaseca que conviuen en el paisatge de Cunit amb masos d'ús senyorial com Cal Pla o el mas de Sant Antoni.