Report diari sobre el coronavirus: L'ONU sembra dubtes sobre la conservació del vaccí de Pfizer i s'allarguen les restriccions a Catalunya\nReport diari sobre el coronavirus: L’ONU sembra dubtes sobre la conservació del vaccí de Pfizer i s’allarguen les restriccions a Catalunya\n12.11.2020 - 18:50\nActualització: 12.11.2020 - 19:38\nLes bones expectatives arran de l’anunci de la farmacèutica Pfizer que el seu projecte de vaccí presentava un 90% d’efectivitat comencen a matisar-se. Avui, l’ONU ha alertat que cap sistema de salut no està preparat per a emmagatzemar i transportar ni el vaccí experimental contra la covid-19 de Pfizer ni tampoc el de Moderna, un altre dels més avançats. Segons el subdirector de l’Organització Panamericana de la Salut (OPS), Jarbas Barbosa, són dos models de vaccí innovador, perquè fan servir “material genètic del virus”, però requereixen temperatures extremadament baixes per a conservar-se.\nMentrestant, avui el govern del Principat ha decidit de prorrogar deu dies més el tancament de restaurants, bars, gimnasos, teatres i cinemes. Els únics canvis aprovats sobre les mesures en vigor són la limitació a cent assistents als actes religiosos i la reobertura parcial dels centres d’estètica. La mesura necessitarà ara l’aval del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya. Abans del 23 de novembre, el comitè del PROCICAT considerarà un pla de reobertura de tots els sectors afectats, amb prioritat a les activitats a l’aire lliure, si han baixat els ingressos a l’UCI. El secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon, ha explicat que la pròrroga era necessària i ha afegit: “El dia 23 obrirem tota l’activitat a l’aire lliure siguin quins siguin els resultats.”\nEn la mateixa conferència de premsa, la consellera de Salut, Alba Vergés, ha reconegut que el govern encara no ha trobat una alternativa que els permeti de revertir el contracte amb Ferrovial per al servei de trucades telefòniques als contactes de positius. “No podem desfer la feina que es fa. Fins que no hi hagi alternativa que ens aclareixi com es pot fer tot això, el servei s’ha de prestar. D’acord amb això, veurem si finalment aquest contracte es pot revertir.” Vergés no ha volgut especificar si hi havia cap pla per a rescindir el contracte. La qüestió ha tornat avui damunt la taula perquè la Cadena SER ha informat que Salut havia ampliat un altre contracte amb Ferrovial, en aquest cas per al servei de trucades del 061.\nAl País Valencià, que avui ha passat el llindar dels dos mil morts per covid-19 d’ençà que començà la pandèmia, s’han incorporat cent cinquanta militars espanyols més per a fer de rastrejadors i traçar els contagis. A més, la vice-presidenta, Mónica Oltra, ha explicat que ja s’han imposat dues sancions a residències de gent gran per incompliments dels protocols sanitaris. Per una altra banda, la ciutat de Barcelona ha suspès la cavalcada de Reis del 5 de gener vinent per la situació sanitària.\nFinalment, avui s’ha sabut que a partir del 23 de novembre, els nord-catalans i els andorrans necessitaran una prova PCR negativa –feta setanta-dues hores abans del viatge– si volen anar al sud per via aèria o marítima, perquè el govern espanyol ha inclòs Andorra i l’estat francès entre els estats de risc per la situació epidemiològics. L’executiu espanyol també ha rebaixat el preu màxim de les màscares quirúrgiques, que ara serà de 0,72 euros.\nAls Països Catalans hi ha 386.211 casos, 17.571 morts i hi ha 925 pacients a les UCI:\nA tot el món, les darreres xifres són de 52.783.854 confirmats i 1.294.236 morts. Del total de casos, 36.866.913 ja es consideren guarits, segons dades de Worldometer. Els sis estats més afectats són:\n–Els Estats Units d’Amèrica, amb 10.733.210 casos i 247.580 morts;\n–L’Índia, amb 8.723.270 casos i 128.559 morts;\n–El Brasil, amb 5.751.485 casos i 163.492 morts;\n–Rússia, amb 1.858.568 casos i 32.032 morts;\n–L’estat francès, amb 1.865.538 casos i 42.535 morts;\n–L’estat espanyol, amb 1.463.093 casos i 40.105 morts.\nLa píndola de Jordi Goula: ‘Catalunya torna a crear més empreses que no l’any passat’\nUn dels aspectes que més ens preocupen aquests dies és, sense dubte, el tancament d’establiments a tot arreu. Per això em sembla una bona notícia que, dins aquest període de negror, a Catalunya s’hagin creat a l’octubre més empreses que el mateix més de l’any passat. I que, si hi afegim el setembre, el creixement sigui gairebé del 5%. Són dades que avui ha fet publiques D&B, en l’informe sobre demografia empresarial. L’avantatge que té aquest report és que arriba gairebé un mes abans que la informació oficial de l’INE, amb unes diferències poc notables. Val a dir que ahir vam saber les dades de l’INE del setembre, que també indicaven un creixement important de creació de societats mercantils a Catalunya.\nÉs una dada destacada, perquè d’ençà del juny que hi ha aquesta tendència, després de la desfeta de l’abril i el maig. Per fer-nos-en una idea: a l’abril es van crear 295 societats; al maig, 435; i a l’octubre, 1.384. A més, el creixement de l’octubre sobre el setembre ha estat del 30%, una xifra, que, així i tot, s’ha d’agafar amb molta cura perquè hi intervenen factors estacionals. Tampoc no hem de perdre de vista que l’acumulat del gener a l’octubre encara ens recorda que tenim una pèrdua del 22% sobre el mateix període de l’any passat. De totes maneres, el canvi registrat aquests últims mesos em sembla ben positiu.\nParlo amb la Cambra de Comerç per a veure si compartim aquesta valoració positiva. Joan Ramon Rovira, cap del gabinet d’estudis econòmics de la institució, em fa avinent que les dades que surten del registre mercantil poden dur a una certa confusió, perquè de vegades no hi ha sinó un canvi de nom, de la fusió de dues empreses. Però afegeix que en aquest cas el resultat lliga amb les dues variables que ells segueixen molt de la vora i que són més consistents: el nombre de centres de contractació de la Seguretat Social (SS) i l’ocupació efectiva, que surt del nombre d’afiliats a la SS menys els treballadors afectats per un ERTO.\nQuant a la primera variable, em diu que, comptant les altes i les baixes que es registren, d’ençà del juny noten un canvi de tendència en les taxes interanuals, perquè cada mes anem menys malament, cosa que s’ha d’interpretar positivament. ‘Tot i mantenir taxes negatives, la gràfica és ascendent, és a dir, ens anem recuperant clarament’, puntualitza. Quant a la segona variable, l’ocupació efectiva segueix la mateixa tendència. Ell en conclou que la diferència d’activitat respecte de l’any passat és d’un 10%, ara mateix.\nUns dels aspectes que destaca és que ara hi ha fortes diferències i que les dades agregades s’han de prendre amb relativitat. Em posa d’exemple que la indústria es recupera millor que no els serveis, però que, dins els serveis, les diferències també són notables. Fins i tot dins els subsectors del comerç. Deixa a banda hotels, bars, restaurants i transports, que estan molt malament. I, en contrast, esmenta els serveis informàtics dins el món de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).\nFa referència a un informe de la Cambra de començament de mes, segons el qual l’ocupació en les TIC bat rècords durant la pandèmia de la covid-19, I no tan sols això, sinó que impulsa un canvi estructural en el mercat laboral que, de fet, s’ha produït gradualment d’ençà del 2014. Concretament, aquest darrer trimestre el sector ha tancat amb 128.700 ocupats, un 19,1% més que el mateix trimestre del 2019, i que representen gairebé el 4% del total d’ocupats segons l’Enquesta de Població Activa (EPA).\nBé, ja sabem que una flor no fa estiu, ni dues, primavera, però les dades que comento avui em semblen importants perquè aporten una mica de llum en la foscor en què ens trobem submergits de fa tants mesos. Una foscor que no ens hauria d’impedir de veure que l’activitat continua, en alguns llocs amb més intensitat que en uns altres, evidentment. Ni que hi ha persones que, fins i tot en aquests moments de pessimisme generalitzat, exploten la seva creativitat amb la constitució de nous negocis. Ser conscients de fets com aquests potser ens hauria d’amorosir una mica el sentiment d’angoixa amb vista al futur, un sentiment que una bona part dels ciutadans duem dins.\n–VilaWeb: On la pandèmia “no existeix”: racons del món sense el coronavirus\n–Vox: Per què la pandèmia ha fet que molta gent torni a fumar (en anglès)\n–Libération: Rere la promesa d’un vaccí, un matrimoni de metges turcs (en francès)\n–The New Yorker: Com el coronavirus “hackeja” el sistema immunitari (en anglès)\n–La Repubblica: “No ho suporto, ho deixo.” La història d’un metge en temps de covid (en italià)\n–The Guardian: Un estudi assenyala que la població negra i asiàtica té més probabilitat d’infectar-se de covid (en anglès)\n–Reobren els centres d’estètica, però es mantenen la resta de restriccions al Principat\n–La covid-19 obliga a repensar les cavalcades de Reis: així seran enguany\n–Vergés admet que el govern encara no ha trobat una alternativa al contracte amb Ferrovial\n–Coco Comin: “Pensàvem que la mare Generalitat ens protegiria i no ho ha fet”\n–El govern espanyol rebaixa el preu màxim de les màscares quirúrgiques: 0,72 euros\n–L’ONU alerta que cap sistema de salut no està preparat per a gestionar els vaccins de Pfizer i Moderna\n–El Consell sanciona dues residències per la gestió de la pandèmia\n–El govern espanyol publica la llista de països de risc per exigir proves PCR a ports i aeroports


La rectora de la Universitat Rovira i Virgili, María José Figueras, nova presidenta de l’ACUP – URV Activ@\nLa rectora de la Universitat Rovira i Virgili, María José Figueras, nova presidenta de l’ACUP\nRelleva el rector de la Universitat de Barcelona, Joan Elias, i ostentarà el càrrec durant un any\nJoan Elias, rector de la UB i secretari de l'ACUP, i María José Figueras, rectora de la URV i presidenta de l'ACUP.\nAquest dijous, 23 de gener de 2020, s’ha constituït la nova junta directiva de l’Associació Catalana d’Universitats Públiques (ACUP), que estarà formada durant tot un any per la rectora de la Universitat Rovira i Virgili, María José Figueras, com a presidenta; la rectora de la Universitat Autònoma de Barcelona, Margarita Arboix, com a vicepresidenta; la presidenta del Consell Social de la Universitat Pompeu Fabra, Montserrat Vendrell, com a vicepresidenta segona; la presidenta del Consell Social de la Universitat de Girona, Rosa Núria Aleixandre, com a vicepresidenta tercera; i el rector de la Universitat de Barcelona i que fins avui presidia l’ACUP, Joan Elias, com a secretari.\nCom a presidenta de l’ACUP, Figueras també és la presidenta de la Global University Network for Innovation (GUNI) durant un any. Junt amb Peter Wells, cap de secció d’Educació Superior a la seu de la UNESCO a París, ha començat a formar part del Comitè Executiu de GUNI.\nMaría José Figueras (Tarragona, 1953) és rectora de la URV des de maig de 2018. Especialitzada en microscòpia electrònica a la Universitat de Groningen (Holanda), es va integrar com a professora a la Universitat de Barcelona l’any 1979 i ha fet la carrera docent i investigadora a la Unitat de Biologia i Microbiologia del Departament de Ciències Mèdiques Bàsiques de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la URV, on va ser titular d’universitat el 1988 i catedràtica de Microbiologia des de l’any 2001. Ha impulsat la docència de la biologia i la microbiologia de la URV i ha contribuït a millorar les metodologies per al seu ensenyament.\nHa estat assessora científica de l’Organització Mundial de la Salut, del Programa Ambiental de les Nacions Unides, de la Comissió Europea i de l’Agència Catalana de l’Aigua de la Generalitat de Catalunya en temes relacionats amb la contaminació microbiològica de l’aigua. En aquest àmbit es van establir nombrosos contractes de transferència amb les fundacions Bosch Gimpera, Abelló Pascual i URV entre els anys 1990-2010. És membre de la junta directiva de la Societat Espanyola de Microbiologia. Pel que fa a l’activitat de gestió, va ser secretària de la Divisió VII de la Universitat de Barcelona a Tarragona (1989-1992) i directora del Departament de Ciències Mèdiques Bàsiques de la URV (2013-2018). És mare d’una filla i un fill i ambaixadora de la Societat Americana de Microbiologia a l’Estat espanyol (2015-2018).\nEls rectors i rectores de les universitats representen la institució a l’Assemblea General de l’ACUP, màxim òrgan directiu de l’Associació. La presidència recau anualment i de forma rotatòria preestablerta en els rectors i rectores de les universitats. Des de l’any 2008 es van afegir com a membres de l’Assemblea General de l’Associació els presidents i presidentes dels Consells Socials o càrrecs equivalents de les universitats membres.\nL’ACUP es va crear l’any 2002 i en formen part la Universitat de Barcelona, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya, la Universitat Pompeu Fabra, la Universitat de Girona, la Universitat de Lleida, la Universitat Rovira i Virgili i la Universitat Oberta de Catalunya. Els seus objectius fundacionals són defensar els interessos de les universitats públiques i el rol de les universitats en la societat, projectar les universitats internacionalment i promoure projectes singulars o estratègics de col·laboració cercant l’eficiència i el major impacte.\nArxivat a: Institució


Natura – Patrícia Maseda\nA BLOW OF AIR\nen 29/04/2019 18/12/2020 por patriciamasedaen Escultura, NaturaDeja un comentario\nA blow of air | Una ràfega de vent\nThe Wind. Robert Louis Stevenson\nOh, tu que ets tan fred i fort,\nO bufador, ets jove o vell?\nEts una bèstia de camp i arbre,\nO només un nen més fort que jo?\nO vent, bufant tot el dia,\nO vent, que cantes tant fort una cançó!\nEl viento. Robert Louis Stevenson\n‘Mites i flors’ a Girona Temps de flors\nen 13/05/2018 08/05/2022 por patriciamasedaen Girona Temps de Flors, NaturaDeja un comentario\n«Mites i flors» és el nom de la instal·lació que, amb motiu de la 63a edició de Temps de Flors i en col·laboració amb els Amics del Museu d’Art de Girona, he muntat al pati de la Casa Solterra de Girona (Ciutadans, 18).\nCom el seu nom indica, la instal·lació mostra aquelles plantes i flors que tenen un protagonisme destacat en la mitologia, com l’olivera, la rosa, l’orquídia i el lliri blanc, amb una decoració inspirada en la Grècia clàssica en què les columnes i, sobretot el color blau del mar mediterrani fan d’aparador ideal per aquests mites.\nL’origen de l’olivera a la ciutat d’Atenes s’explica a través del mite de la disputa entre Posidó i Atena per la sobirania de l’Àtica. Posidó, déu dels mars, va reclamar la zona de l’Àtica clavant el seu trident sobre l’Acròpolis atenesa, d’on va començar a brollar aigua salada; Atena, per la seva part, va fer néixer una olivera. El tribunal format per divinitats de l’Olimp va posicionar-se al costat de la deessa, ja que consideraven que era la que havia atorgat el millor regal a la ciutat: la primera olivera. Des d’aquest moment, la ciutat va adoptar el nom d’Atenes i, durant segles, l’olivera va ser venerada a l’Acròpolis com a símbol de victòria.\nLa rosa és una flor nascuda d’una gota de sang. El mite grec ens parla del color blanc d’aquesta flor i que va ser la sang de la deessa Afrodita en punxar-se amb una espina la que li va donar color. Però una variant del mite ens parla també d’Adonis, que ferit per un senglar enviat per Artemisa va tenyir amb la seva sang la rosa.\nSegons la tradició grega, Orchis, fill d’un sàtir i una nimfa, es va convertir en una flor després de la seva mort. Durant les festivitats en honor al déu Dionís (Bacus), Orchis va beure massa i va cometre el pecat de fer l’amor amb una de les sacerdotesses, el que va provocar la ira dels assistents. Els seus pares, afligits, van demanar als déus que el tornessin a la vida i aquests varen acordar transformar-lo en una orquídia.\nQuan Hera, esposa de Zeus, alimentava Hèracles a contracor, una gota de llet del pit va formar un lliri de color blanc en caure a terra. Afrodita va sentir enveja davant la puresa d’aquella blancor i amb el desig de censurar la flor va fer posar un pistil enorme per trencar la seva bellesa.\nen 10/01/2018 10/08/2018 por patriciamasedaen Bestiari, Déus, semidéus i altres (mitologia), NaturaDeja un comentario\nEls ocells han aparegut a l’art des del principi dels temps, tenint papers destacats i diversos al folklore, la religió i la cultura popular.\nEls puputs, per exemple, eren considerades aus sagrades a l’Antic Egipte i també símbols de la virtut i de la guerra a Pèrsia i Escandinàvia, respectivament.\nAristòfanes (442 a.C.- 385 a.C.), còmic i dramaturg grec, va convertir al mític Tereu en el puput, rei de les aus, a la comèdia ‘Els ocells’.\nLA PRINCESA DELS VERNS\nen 09/07/2017 12/10/2017 por patriciamasedaen Déus, semidéus i altres (mitologia), NaturaDeja un comentario\nInspirada en la novel•la «El noi saltador i la reina dels guardians rossos» de Pere Parramon.\nEn el temps de parpallejar unes quantes vegades per acostumar els ulls a la foscor, en comptes d’una menudesa emplomallada, el que hi ha al travesser inferior del finestral és una donzelleta asseguda. Més o menys, la mateixa alçada del noi, però en comptes de portar camisa de dormir, com correspondria a aquestes hores, es cobreix amb una llarga vesta teixida amb… teranyines?, fulles?, pols d’arna?, pell de pistils?, o, amb tot això, o amb res que es pugui identificar.\nNo és que brilli, però la seva pell irradia una lluminositat subtil que espanta les ombres. Per als mortals avesats a les opacitats, sense clarobscurs és difícil reconèixer les formes. Resulta difícil definir on són els límits dels polsos, o establir el principi del front, o traçar el arcs de les celles, o dibuixar la forma dels llavis. (…)\nEn un moment acaba de fer-s’hi i de seguida es complau amb la gràcia d’un rostre que, malgrat un aspecte indiscutiblement bell i jove, al mateix temps ofereix una expressió de hieratisme salvatge, d’escultura arcaica, d’ídol tallat en fusta d’olivera, de saturació de moltes emocions i molts sentiments i molts coneixements i molts anys. L’edat és una mofa que no deu haver de patir. Els ulls oblics romanen tancats. La transformació li ha llevat les forces? O és que, com ell mateix, necessita fer un alè abans de fer el primer salt?\nEl noi saltador i la reina dels guardians rossos (Pere Parramon)\nen 14/05/2016 08/09/2016 por patriciamasedaen NaturaDeja un comentario\nMot grec que fa referència a una flor.\nen 14/05/2016 14/05/2016 por patriciamasedaen NaturaDeja un comentario\nLa flor blanca, símbol d’innocència, que floreix durant la nit, moment en què es relaciona simbòlicament amb la foscor misteriosa i la protecció i seguretat maternes.


"La vintena de propostes per dinamitzar l'economia local tindrà un cost de 1'5 milions" - ESCAPARATE DIGITAL\nRafael Serralta, alcalde d'Ibi\n"La vintena de propostes per dinamitzar l'economia local tindrà un cost de 1'5 milions"\nQuina és la situació actual a Ibi i com està sent la desescalada?\nIbi es troba en la fase 1 de la desescalada i considero que a nivell municipal s'estan fent les coses bé.\nContinuem amb la neteja exhaustiva i desinfecció del municipi; estem treballant dur per proveir als nostres ciutadans, establiments i empreses de les mesures necessàries de protecció, amb el repartiment de mascaretes, pantalles ... que en garanteixin la seguretat; seguim contribuint a transmetre les noves normatives i indicacions que cada escenari ens exigeix, en temps i forma; hem reforçat la plantilla de la nostra Policia Local perquè vetllen pel compliment d'aquestes i, sobretot, no deixem de pensar, treballar i informar-nos per tal de poder anticipar escenaris i avançar possibles accions.\nEn línies generals, els nostres veïns i professionals de comerços i serveis estan complint les mesures de protecció exigides, però no podem oblidar que és responsabilitat de tots no abaixar la guàrdia perquè el virus segueix entre nosaltres.\nLa tornada a la normalitat només serà possible si tots anem de la mà, units, amb responsabilitat i solidaritat. Hem de garantir la nostra seguretat i la de tots els que ens envolten. Després tot el viscut, hem de tornar-nos millors, menys egoistes, més solidaris i, en definitiva, més humans.\nQuines mesures o estratègia seguirà l'equip de govern per pal·liar els efectes econòmics de la crisi en Ibi?\nTenim més d'una vintena de propostes per a la dinamització de l'economia local, amb un cost aproximat per a les arques municipals de prop de 1.500.000 euros. El nostre objectiu clar és reactivar els sectors més castigats per aquesta pandèmia, com són el comerç i l'hostaleria. Entre totes les mesures econòmiques que anem a adoptar vull destacar els 'bons al consum' que serviran per dinamitzar el comerç local.\nL'Ajuntament regalarà a cada família ibense 50 euros per gastar en Ibi, mitjançant una targeta que es podrà recollir a l'entitat bancària col·laboradora, amb l'única condició que la persona receptora ingresse a ella altres 50 euros, baix la fórmula "posa 50 i emporta't 100". Per 50 euros disposarem d'una targeta bancària per import total de 100 euros, que podran gastar-se en els negocis i serveis locals. D'aquesta manera, amb una aportació municipal de 500.000 euros, aquesta línia d'ajuts al consum generarà un moviment econòmic de 1.000.000 euros per gastar a Ibi.\nD'altra banda, volem compensar la reducció de l'aforament dels establiments hostalers. Estem estudiant, cas per cas, la possibilitat d'ampliar l'espai de les terrasses sense cap cost per a ells, sempre ajustant-nos a la legalitat i vetllant per la seguretat i el descans dels ciutadans d'Ibi. A més, hem procedit a la suspensió de la taxa de terrasses fins a final d'any.\nPer estimular tots els sectors econòmics d'Ibi, s'ha creat una línia d'ajuts per a comerços, hostaleria, autònoms, micropimes i pimes. A això cal afegir, entre altres mitjanes, la gratuïtat de les noves llicències d'obertura d'establiments durant el que queda d'any. Considero que hem elaborat un paquet de mesures equilibrat. Equilibrat perquè, a més d'ajudar a dinamitzar els sectors econòmics més desafavorits pel Covid-19, tindrem cura amb absolut mim als col·lectius socials més vulnerables.\nM'agradaria demanar a tots els iberuts que ampliem el concepte de #quédateencasa a #quedateenIBI, perquè Ibi és la nostra casa amb majúscules. Ara, més que mai, és el moment de cuidar-nos entre tots. Comprem a Ibi, consumim a Ibi i, sobretot, seguim lluitant per un futur millor per a Ibi.\nCreu que les mesures i les decisions que està adoptant el Govern són encertades?\nAquesta pandèmia ens planteja diàriament situacions desconegudes i impredictibles. En una emergència la presa de decisions ha de ser ràpida i eficaç, i sempre amb la bandera de la prevenció per davant. La dita de 'més val prevenir que curar' en aquesta situació hauria de ser d'obligat compliment en la presa de decisions.\nPersonalment crec que el Govern havia d'haver estat molt més caut a l'hora de valorar el problema que ja era present en altres països. A Espanya no es va prendre cap mesura cautelar i, quan es van prendre, ja estava estesa la pandèmia. Per a mi, aquest ha estat el major desencert del govern central. Arribem tard a la prevenció i això ens va portar a una crisi molt pitjor que la que podíem haver tingut.\nD'altra banda, a nivell local, hem trobat a faltar major planificació i coordinació entre administracions, que ens proporcionaran unes directrius clares i adequades. Els municipis ens hem sentit sols i hem hagut de tirar de el carro davant la falta de claredat en les noves normatives o la inacció pel que fa a mesures preventives o de protecció. Davant d'aquesta situació hem lluitat sols per garantir la seguretat dels nostres ciutadans avançant mesures de protecció, higiene i seguretat.\nEl que més ha dolgut en l'entorn de treball que hem creat a l'ajuntament per la gestió d'aquesta crisi, i que us asseguro que ens estem deixant la pell, ha estat que el Govern Central ha adoptat, en algunes ocasions mesures més polítiques que científiques o adoptat mesures més mediàtiques que preventives.\nNo vull ser excessivament crític perquè davant el dolent cal unir-se i no generar divisió. Entenc que la situació és difícil per a tots els que tenim la responsabilitat de prendre decisions tan importants com aquestes. Reitero que, tot i les decisions que prenguen les autoritats, ja siguien nacionals, autonòmiques o locals, només seran eficaços amb el suport, la unió, la responsabilitat i la solidaritat de cada un dels ciutadans.


Registre oficial d'establiments i serveis plaguicides (ROESP) d'empreses de serveis de control de plagues ambientals i/o per a la indústria alimentària. Generalitat de Catalunya\n8758 - Inscripció al Registre oficial d'establiments i serveis plaguicides (ROESP) d'empreses de serveis de control de plagues ambientals i/o per a la indústria alimentària Departament de Salut web\nLes entitats de control de plagues (empreses, altres entitats jurídiques o bé persones físiques) que realitzen serveis a tercers o a entitats corporatives amb biocides han d'estar inscrites al Registre oficial d'establiments i serveis plaguicides (ROESP). D'aquesta manera es constitueix un cens d'empreses inscrites que conté les dades d'identificació, situació i activitats d’aquests establiments i serveis.\nPer emplenar correctament els formularis cal que els deseu, en format PDF, al vostre ordinador amb el nom que vulgueu i que els obriu amb una versió actualitzada del programari Adobe Reader (versió 9.1 o superior). Si teniu problemes per descarregar el formulari, podeu consultar les indicacions sobre com fer-ho aquí. Recordeu la carpeta on heu desat els fitxers. En cas de dubte, consulteu les condicions tècniques necessàries i les recomanacions de seguretat disponibles a Tràmits Gencat o truqueu al servei d'atenció telefònica del 012.\nAvís important en el cas de la tramitació en paper: el formulari conté automatismes que mostren o amaguen determinada informació en funció de les opcions que hi trieu i, per tant, no heu d’imprimir-lo en blanc per omplir-lo a mà perquè no visualitzareu alguns dels camps obligatoris que cal emplenar. Cal que l'empleneu amb l'ordinador, deseu els canvis i l'imprimiu posteriorment per presentar-lo en paper.\nA entitats (persones físiques o jurídiques) amb domicili social a Catalunya que realitzin l'activitat de serveis d'aplicació a tercers o corporatius d’aplicació de biocides d'ús ambiental o d’ús a la indústria alimentària.\nCom buscar coordenades xy de georeferenciació de l'establiment [3,94 MB ]


AVENTURES – ROLMASTERS\nEn aquesta secció trobareu aventures per al joc de rol Aquelarre llestes per descarregar en PDF i jugar.\nLes aventures les dividim en tres blocs segons la seva naturalesa. En el primer bloc trobem els Mòduls o Partides individuals. El segon el conformen les campanyes que són una successió de mòduls o partides unides per una trama principal. L’últim bloc són suplements no oficials. Totes elles has estat recollides de diverses fonts i són originals, escrits per diversos autors a qui agraïm la seva col·laboració i atorguem el reconeixement que mereixen.\nMÒDULS O PARTIDES INDIVIDUALS\nEntenem per partida una aventura curta que pugui jugar-se en una sola sessió de joc de com a molt un dia de duració, amb tota la informació i apèndixs necessaris. Una campanya és una sèrie de partides continuades, amb un fil conductor o trama comuna, dividida en diversos capítols, que per la seva extensió han de ser jugats en diferents sessions i dies de joc. Finalment definim com els Mòduls aquelles aventures, ja siguin partides i / o campanyes, que contenen material annex, a part dels apèndixs normals, i que aporten més informació i ajudes de joc per a la creació de futures aventures.\nTu també pots enviar-nos les teves aventures pròpies i si ens agraden les publicarem amb el teu nom, només has de seguir els tres passos que t’indiquem a la secció envia la teva aventura.\nEn aquesta secció trobareu material que entrecreua Aquelarre amb altres jocs de rol. Ja sigui a nivell d’ambientació, aventures dissenyades per poder jugar amb els dos jocs o material, ajudes o regles que permetin poder adaptar ambdós jocs.\nVolem agrair a tots els que han fet possible aquesta secció.\nEn primer lloc evidentment a tots els autors, per fer i compartir les seves partides d’aquelarre.\nEn segon lloc a les fonts i els webs d’on hem recopilat tot aquest material i que citem a continuació.\nSantiago Gómez “Urruela": SOMBRAS DE URRUELA\nEn tercer i últim lloc, però no per això menys important, a vosaltres: Jugadors i Directors de Joc, aficcionats i lectors, que amb les vostres descarregues, lectures i hores de joc heu fet creixer aquest magnífic univers que és Aquelarre.


El Saragossa, rival del Lleida a la presentació oficial\nActualitzada 23/05/2018 a les 10:57\nEl II Trofeu Emili Vicente es jugarà el 9 d’agost, a les 21.00, i serà solidari\n© El Saragossa, rival del Lleida a la presentació oficial\n© Els fills i l'esposa d'Emili, l'any passat amb el trofeu.\nEl Reial Saragossa serà el rival del Lleida Esportiu en el II Trofeu Emili Vicente, que a falta de confirmar la data, es jugarà probablement el dijous 9 d’agost, a les 21.00 hores. Serà la segona edició d’aquest trofeu homenatge a qui fou jugador i entrenador del club, mort el maig de l’any passat als 52 anys.\nCom en l’edició anterior, el partit anirà acompanyat prèviament de la presentació oficial de la plantilla blava per a la temporada 2018-2019 i l’esdeveniment tindrà un caràcter solidari. El club que presideix Albert Esteve vol que, com l’any passat, tota la recaptació del partit sigui entregada a la família d’Emili Vicente perquè decideixi a quina causa solidària o benèfica vol destinar els diners.\nL’any passat va ser el Reus, de Segona A, el rival amb qui es va enfrontar el Lleida, i van aconseguir la victòria per 1-0 i per tant, el trofeu. Aquest any el Reial Saragossa, al marge del seu palmarès encara que ara estigui a Segona, es presenta com un rival molt atractiu per als aficionats lleidatans, ja que fins i tot podria venir com a acabat d’ascendir a Primera divisió si aconsegueix superar la fase de promoció per a la qual sembla que es classificarà. L’any passat va ser la primera vegada des que es va fundar el 2011 el Lleida Esportiu que l’equip es presentava davant de la seua afició abans de l’inici de lliga i, a més, recuperant el format de trofeu que, en els últims anys de la UE Lleida, es va disputar pràcticament cada estiu amb la denominació de Trofeu Ciutat de Lleida. L’any passat les entrades van costar 15 euros, sent gratis per a abonats i nens menors de fins a 10 anys.\nPrimeres renovacions, la setmana que ve\nEl Lleida Esportiu té previst emprendre les primeres renovacions a partir de la setmana que ve. Són els casos dels defenses Eneko Satrustegi i Fernando Pumar, el centrecampista José Luis Valiente i el davanter Juanto Ortuño, que interessen, per a la pròxima temporada. D’altra banda, el primer jugador a causar baixa és el porter uruguaià Santiago Mele, que tornarà al club turc d’on va venir cedit al mercat d’hivern.


Què és un elevator pitch? | Estudiar y emprender ingeniería\nActualment vivim en una societat on preval la immediatesa. I si a més el que pretenem és vendre o impulsar un negoci necessitem comunicar les seves avantatges de la forma més clara i convincent possible.\nI com mai saps realment en quin moment o en quines circumstàncies pots trobar-te amb una persona interessada en invertir en el teu negoci, resulta fonamental disposar d’un discurs ràpid per mostrar el teu projecte i donar-te més oportunitats a l’hora d’impulsar el teu negoci.\nHi ha diverses tècniques o metodologies a l’hora de presentar un negoci el més ràpid possible. Entre elles hi ha el “elevator pitch” o també l’anomenat discurs de l’ascensor.\nAquest terme va ser definit al 1980 per Philip B. Crosby, i actualment està tenint molts adeptes en el món dels negocis i l’emprenedoria. Realment “Elevator pitch” es tracta d’un anglicisme, que vol dir en realitat una mena de discurs de presentació.\n“Elevator pitch”, consisteix a saber presentar un projecte o negoci a un possible client o inversor com si t’ho trobessis de forma casual en un ascensor i no disposessis de més temps, és a dir, d’uns tres minuts.\nAquesta tècnica té com a objectiu poder captar l’atenció del client o inversor mitjançant un missatge clar, breu, concís i convincent.\nÉs per això que resulta fonamental tenir preparat un discurs “elevator pitch” el més organitzat possible i ben après per poder atreure l’atenció del inversió en qüestió d’uns minuts.\nSi realment estàs interessat en realitzar un “elevator pitch”, a continuació us donem una sèrie de consells per estructurar el teu “elevator pitch” el millor possible:\n• En primer lloc defineix el teu projecte o negoci responent a les següents preguntes, Qui ets? Qui és el teu públic? Quin problema o necessitat vas a satisfer? Quines solucions ofereixes? Quin mercat i possibilitats hi ha?\n• Explica el teu model de negoci, com vas a guanyar diners, per què serà un èxit.\n• Deixar clar què és el que et diferencia dels altres. Explicar per què ha d’invertir en el teu projecte i no en un altre.\n• Ser el més breu possible a l’hora d’explicar el teu projecte, l’objectiu és despertar curiositat a l’inversor, per poder arribar a algun tipus d’acord o realitzar una altra trobada més endavant.\n• Ser coherent: no intentis aclaparar amb massa xifres i tampoc intentis maquillar per aconseguir que siguin més atractives, pot generar l’efecte contrari i donar la imatge que estàs exagerant les dades.\n• Demostra passió pel teu projecte: has d’explicar amb passió el teu projecte, tindràs més possibilitats d’èxit.\n• Assajar el discurs: resulta fonamental assajar, ja sigui amb amics o davant d’una càmera, t’ajudarà a expressar-te millor.\nConèixer la tècnica de comunicació del “elevator pitch” t’ajudarà també a millorar la definició del teu negoci. Si realment no pots explicar breument els avantatges i beneficis principals del teu negoci llavors probablement tinguis un problema relacionat amb el producte o fins i tot amb el teu model de negoci.


El Sorrento es remolcarà fora de Mallorca dissabte\nEs descarta que es traslladi fins a la capital mallorquina\nAgències/dB | 30 abril 2015\nEl remolc del Sorrento, que es va incendiar dimarts passat mentre cobria la ruta entre Palma i València, es preveu que es dugui a terme finalment aquest dissabte. Es descarta que es traslladi fins a la capital mallorquina.\nSegons han informat a Europa Press fonts tècniques de la reunió que ha tingut lloc aquest dijous, l'embarcació es podria traslladar a algun port de la Península o bé fins a Itàlia.\nFins al dia del trasllat es realitzaran treballs a bord i, un cop garantida la seguretat del transport, el ferri serà remolcat a port. Així, en principi es descarta portar-lo fins a Palma, perquè el trasllat fins a aquesta ciutat era per realitzar tasques per "assegurar un trasllat posterior" a un altre port.\n«El vaixell roman en situació estable»\nUna empresa de salvament condicionarà a alta mar el Sorrento abans d'iniciar el remolc cap a la drassana on serà reparat, segons ha informat el Ministeri de Foment en un comunicat, encara que no n'ha precisat la ubicació.\nEl vaixell roman en situació estable unit al remolcador contractat per l'armador i tots els inspectors que l'han examinat han coincidit en les bones condicions del buc de l'embarcació i en l'absència de pèrdues de combustible.\nDesprés d'una segona inspecció a bord per part dels equips de Salvament, l'empresa contractada per la propietat ha demanat el temps necessari per poder sufocar completament qualsevol escletxa de foc que pogués quedar a bord i per rebaixar del tot la temperatura, que avui oscil·lava entre els 70 i els 200 graus centígrads, segons la zona del vaixell.\nMassa es torben en dur-lo fins a un port segur.\nPer Octavi, fa mes de 6 anys\nL'has encertada, @tarrac, sembla que, efectivament, remolcaran el vaixell sinistrat fins a un port dels Països Catalans, però no a Tarragona sinó a Sagunt.\nPer tarrac, fa mes de 6 anys\nA los países catalanes, es decir a Tarragona.


A peu coix -Núria Sagués: Endreçant\nEndreçar segons definició del diccionari: arranjar bé, deixar un lloc ordenat i net.\nFa uns dies vaig fer un apunt sobre què érem o preteníem els que escrivíem en un blog i vaig deixar les preguntes a l'aire. Sembla ser que avui n'he tret una petita conclusió, però abans voldria explicar l'anècdota que m'hi ha dut.\nFa uns anys vaig escriure un relat curt, un conte, i vaig fer allò que fas quan ets novell, il·lusionar-te al màxim. Em van proposar fer un seguit de presentacions en casals o llibreries, fins i tot un parell a la capital. En cada presentació explicava molt francament que no era escriptora ni pretenia ser-ho, que senzillament el que escrivia era només fruit del que duia a dins.\nRecordo que hi havia una llibreria que oferia als seguidors de la seva web, l'oportunitat de deixar-hi un comentari sobre qualsevol dels llibres que tenia exposats. Al costat de la portada del meu, hi vaig llegir comentaris que havien deixat els amics o coneguts que havien assistit a la presentació. Eren comentaris d'aquells que veus de lluny que t'estimen, perquè tu saps que el que has escrit té més valor sentimental que literari. A hores d'ara encara me'ls estimo més.\nUn dels comentaris, emparat sota l'anonimat, em va deixar ben clar que el meu conte no deixava de ser una redacció típica d'adolescents. Dir-vos que llegir el que ja sabia, d'entrada em va trasbalsar una mica. Dir-t'ho tu mateix o que t'ho digui algú d'amagatotis, no és ben bé el mateix.\nClar que, si tens en compte que has fet una tirada minsa de llibres i que els que havien assistit a l'acte eren només amics, tret d'una persona, aviat en treus l'entrellat.\nAnònim, sé qui ets! Ho vaig intuir immediatament, però no t'ho vaig dir mai. El que encara no saps i t'ho dic ara, és que mai m'ha sabut greu redactar com una adolescent, perquè vol dir que ho faig amb el cor jove.\nI ara dic: escric en el blog per compartir els meus pensaments, essent mestressa del que hi expresso i de la manera en què ho vull fer.\nEtiquetes de comentaris: escriure, pensaments, relats\nNúri,a aquesta persona l'hi has contestat com es mereix\ni saps que et dic "a palabras necias oídos sordos" (no se traduir-lo al català) tú a la teva. Una abraçada ben forta i un petonàs encara mes. Montse Gama\nEm sembla molt encertat el que dius. Jo també he passat per aquesta situació i, malgrat agraden els comentaris amics, pobres!, que sempre s'ho miren amb bons ulls, cal escriure allò que portes dins i de la manera que tens d'expressar.\nPer mi, pots continuar redactant com una adolescent!


L'Ajuntament identifica la persona que va llançar deixalles al Francolí\nZona del camí del Llorito i l'antic camí del Nàstic, on s'hi acomulen les deixalles.\nL'Ajuntament de tarragona identifica al responsable de les deixalles abocades a la llera del Francolí\nApareixen més abocadors al camí del Llorito i al camí del Nàstic, en noves ubicacions\nActualitzada 03/05/2016 a les 00:17\nL’Ajuntament ha pogut identificar a la persona que havia abocat mobles vells a la llera del riu Francolí, gràcies a què, entre les deixalles abandonades il·legalment, hi havia un paper amb dades sobre la seva identitat. «És el mateix que fem en cas de trobar bosses de brossa per la ciutat: les obrim i mirem si hi ha alguna cosa que permeti identificar a qui l’hagi deixat» explicava Ivana Martínez, regidora de Neteja de l’Ajuntament.\nAra aquesta persona serà multada a través de l’Ajuntament però d’acord amb la llei Reguladora de Residus de la Generalitat. Segons aquesta llei, abocar de forma incontrolada residus de qualsevol naturalesa, que «no produeixen cap dany al medi ambient o no posen en perill greu la salut de les persones», és una infracció greu. L’infractor doncs, rebrà una multa proporcional a la infracció comesa, l’import de la qual depèn de factors com la grandària de l’espai ocupat per les deixalles o la perillositat del mateix abocament. Segons la llei, en casos extrems molt allunyats de la situació tarragonina, es podrien arribar a cobrar fins a 30.000 euros, xifra que en cap cas es pot aplicar al tipus d’abocadors il·legals que apareixen als afores de Tarragona.\nQuan sorgeixen abocadors en terrenys de propietat privada, l’Ajuntament fa un requeriment al propietari perquè el netegi, en un termini de temps establert. Si el propietari no compleix, l’Ajuntament té potestat per netejar-lo, però llavors el propietari haurà d’abonar una sanció del 3% del cost total de la neteja. «Normalment els que aboquen les deixalles no són els propietaris del terreny, i no seria just multar-los. A més, hi ha terrenys que no es poden tancar, perquè formen part de l’Anella Verda, per exemple», deia la regidora.\nEl camí del Llorito i l’antic camí del Nàstic segueixen essent «punts negres de la ciutat», explicava Martínez, pel que fa a l’abocament il·legal de deixalles. Aquesta vegada, la zona on s’han trobat els mobles i plàstics abandonats, és diferent a la del primer abocador del camí del Llorito que va desencadenar tota una polèmica sobre la quantitat d’abocadors il·legals a Tarragona, el passat més de març.\nDiferents zones del Llorito i l’antic camí del Nàstic tornen a estar plenes de deixalles. Des de mobles de fusta, restes de plàstics i de rajoles, pertanyents a obres, Hi havia deixalles, fins i tot, al costat d’un contenidor de rebuig de l’Ajuntament. La regidoria de Neteja ja coneix l’existència d’aquests abocaments incontrolats i va informar que iniciaria el procés per netejar-lo.\n7.El nou Joan XXIII perdrà un 10% de llits ...\n8.Troben una serp en una cuina d'un pis de Reus\n10.Destrossen les llunes i roben en sis cotxes...\n1. Rock i mestissatge en la vessant musical del...\n2. Una avaria d'un cotxe estacionat en un...\n3. El Morell instal·la dos semàfors pedagògics en ...\n4. Descobreix on trobar el biquini que ja és ...\n5. La CUP rebutjarà la nova llei de memòria h...\n6. Les farmàcies de Montblanc tindran dos ...\n7. Els més petits aprenen a ser responsables amb ...\n9. El ceramista Xavi Castellnou exposa a la Sala...\n10. Dani Tugores renova per una temporada més al ...


Plaça carbonera | Natura Local\nAquest pla amb un to fosc en el qual ens trobem, correspon a una plaça carbonera. Aquestes places estaven situades al mig del bosc, a prop del combustible, en aquest cas llenya d’alzina de la qual s’obtenia un bon rendiment. Si ens hi fixem, les alzines tenen diversos peus i no gaire gruixuts per facilitar la feina del carboneig.\nEl carboneig consistia a transformar la llenya en carbó mitjançant una combustió incompleta. El procés de carbonar comprenia vàries fases, com la de tallada i arreplegada de llenya, la construcció de la pila, l’encesa, la cuita la treta i el desembosc. El procés de carbonització podia durar entre una setmana, les més petites i dos mesos, les més grans, i un mateix carboner podia fer 7 o 8 carboneres alhora.\nL’ofici de carboner era molt poc valorat econòmicament i socialment.\nDurant el mes de març els veins de Cànoves i Samalús s’organitzen per fer la Mostra de Carboneig, a través de l’Associació de “festes i tradicions el Sui”, entitat que treballa per a la recuperació de tradicions desde fa trenta anys.


La Generalitat formalitza l’entrega de Nadia Nerea a la tieta materna | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLa direcció general d’Atenció a la Infància i l’Adolescència (DGAIA) de la Generalitat va formalitzar dissabte l’entrega de la guàrdia i custòdia de Nadia Nerea a la tieta materna que viu a Mallorca, segons va confirmar la delegada del Govern a l’Alt Pirineu, Rosa Amorós. La direcció general ha actuat de “la manera més ràpida possible” seguint el que va dictaminar el jutge de la Seu d’Urgell divendres al vespre després de prendre declaració als pares de la menor. El magistrat que investiga la presumpta estafa en la recollida de donatius per tractar la suposada malaltia de Nadia Nerea va dictar presó provisional sense fiança per al pare de la nena, Fernando Blanco, i llibertat amb càrrecs per a la mare, Marga Garau, i els va retirar la custòdia de la petita. L’informe de la DGAIA coincideix que la germana de la mare i la seva família és l’entorn més adequat perquè hi visqui la menor, almenys fins que hi hagi judici i sentència definitiva. El règim de visites establert pel jutge determina que Garau podrà visitar la seva filla els caps de setmana però no podrà passar-hi la nit.\nL’advocat dels pares, Alberto Martín, va dir a la sortida dels jutjats que la retirada de la pàtria potestat de la nena “és una autèntica barbaritat” i que recorrerà la mesura.\nLa fiscalia havia demanat per al pare de la menor presó comunicada i sense fiança pels indicis clars de delicte greu, el risc de fuga i la destrucció de proves, i per a la mare reclamava la llibertat amb càrrecs. El ministeri públic també demanava la retirada de la tutela als pares i que la custòdia la tingués una tia materna amb residència a Mallorca. El magistrat ha decretat aquestes mesures cautelars sol·licitades per la fiscalia. En l’acta, el magistrat considera que hi ha “indicis clars de delictes greus”. Concretament, apunta que els motius per empresonar el pare de la petita són la gravetat de la pena, l’especial implicació de l’investigat en els fets, la capacitat econòmica, la falta d’arrelament, la possibilitat de destruir proves i l’evident facilitat de sortir d’Espanya, amb la qual cosa veu un “notable risc de fugida i reiteració delictiva” de Blanco.\nAixí mateix, el jutge estima que no només hi ha un presumpte delicte d’estafa sinó que es podria haver produït “un perjudici directe a la menor” per dues qüestions: “O per no haver prestat el tractament mèdic exigit per la situació de la menor o per haver-la mediatitzat fins a un punt insostenible per a una menor d’11 anys.”\nPart dels diners podrien ser a Andorra\nUn empresari lleidatà que va donar 6.000 euros per al tractament de Nadia Nerea ha demanat que s’investigui si Fernando Blanco oculta diners a Andorra. L’home, que s’ha volgut mantenir en l’anonimat, hauria fet aquesta petició a Ràdio Nacional d’Espanya (RNE). Segons ha explicat l’empresari, Blanco li va dir que se n’aniria a Andorra amb els donatius que li havia entregat. Els diners recaptats ascendirien a més de 900.000 euros.


“Hija de la Laguna” La lluita per la terra i el dret a l’aigua, a la Sala Zazie de Vilafranca. – Entrepobles Penedès\n14 febrer, 2016 20 febrer, 2016 entrepoblespenedes\n“Hija de la Laguna” La lluita per la terra i el dret a l’aigua, a la Sala Zazie de Vilafranca.\nDivendres, 26 de febrer, a les 8 del vespre, a la Sala Zazie de Vilafranca\nCine Club Vilafranca i Entrepobles-Penedès presenten la projecció de “Hija de la Laguna”. Comptarem amb la presència de la seva protagonista, Nélida Ayay Chilón, amb la que podrem compartir col·loqui sobre la pel·lícula i la realitat que ens acosta.\nAquesta projecció tindrà entrada gratuïta per a tot el públic. Hi haurà un sistema de “taquilla inversa” per col·laborar en les despeses del viatge de la protagonista del documental.\nLa lluita per la terra i el dret a l’aigua\nNélida és una dona dels Andes que parla amb els esperits de l’aigua. La troballa d’un jaciment d’or amenaça amb destruir la llacuna que ella considera la seva mare. Per evitar-ho, Nélida s’afegeix a la lluita dels pagesos de la zona que temen quedar-se sense aigua, enfrontant-los a la minera d’or més gran de Sudamèrica.\nLA PROTAGONISTA. Nélida Ayay Chilón\nNélida , 31 anys, és originària de la comunitat de Porcón (Cajamarca , Perú) . És camperola i líder ambientalista en una zona on les empreses mineres han operat des de 1992. Encara que el que més estima és estar al camp i tenir cura dels seus animals i cultius, Nélida ha de mudar-se a la ciutat de Cajamarca per formar-se en la universitat. Està estudiant dret per poder defensar a la seva comunitat dels abusos de les empreses extractives.\nNélida és una dona sorprenentment forta, decidida a defensar a la Mare Terra i la Mare Aigua. Com altres ciutadans indígenes dels Andes , la seva relació amb la natura és sagrada i harm oniosa.\n+ INFORMACIÓ: presskit-hija-laguna-es.pdf\nPrevious LA COMUNITAT AUTO FINANCERA (CAF) DE DONES DE L’ALT PENEDÈS\nNext “L’aigua és la sang de la terra i sense la seva sang la terra no tindria vida, ja no podria viure cap vivent sobre la terra” Nélida Ayay


L’Ajuntament de Sarrià assumirà el cost del tancament de la incineradora de Campdorà > Ràdio Sarrià 87.6 F.M.\nL’Ajuntament de Sarrià assumirà el cost del tancament de la incineradora de Campdorà\nEl ple de Sarrià de Ter ha aprovat aquest dimarts les noves ordenances fiscals i no s’hi preveu cap augment de la taxa d’escombraries pel tancament, a partir del desembre de la planta incineradora de Campdorà. L’alcalde, Roger Torrent, diu que el canvi en el sistema de gestió de la recollida, que abans era autogestionat pel consistori i que ara s’ha derivat al Consell Comarcal, suposa un estalvi que servirà per evitar imputar als veïns el sobrecost del tractament. A la disminució de despesa del canvi de gestió s’ha de sumar també l’amortització anticipada d’infraestructura (camió i contenidors): “Això ens ha permès poder internalitzar el cost del tancament de la planta i no haver d’apujar la taxa”. Sí que pujaran, però, com la resta d’impostos i taxes, el percentatge de l’IPC. L’Ajuntament de Girona sí que ha repercutit el sobrecost del tancament de Campdorà als seus ciutadans amb un increment del 7% sobre l’import actual (i d’un 2,4% per l’IPC, augment que afectarà també la resta d’impostos i taxes). L’Ajuntament de Salt també vol fer repercutir el sobrecost amb una puja de l’11,5%. El govern va presentar la proposta en el ple de dilluns passat, però es va enretirar per falta de suports i en esperar d’obtenir-ne. La planta de Campdorà es tancarà dos anys per modernitzar-la. L’augment del 7% a Girona i el de l’11,5% a Salt (aquest, si s’aprova) seran per aquests dos anys.


El curtmetratge 'Madre' guanya la cinquena edició del SAC\nESPORTS (HANDBOL, DIVISIÓ D’HONOR PLATA FEM.): L’Handbol Gavà perd a Elda - 09 Desembre 2021\nESPORTS (FUTBOL SALA, COPA DE LA REINA): Inesperada eliminació de la Penya Esplugues - 08 Desembre 2021\nESPORTS (BÀSQUET, LF CHALLENGE): El Barça CBS es manté líder - 08 Desembre 2021\nTECNOLOGIA: Sant Esteve Sesrovires posa en marxa la xarxa Wifi4EU d’accés gratuït a internet en equipaments i espais públics - 08 Desembre 2021\nESPORTS (FUTBOL, SEGONA RFEF): El Prat empat amb el Formentera davant el líder al Sagnier - 08 Desembre 2021\nESPORTS (MOTOR): Pepe Oriola, més a prop del títol de les TCR Sudamèrica - 08 Desembre 2021\nEl Festival Internacional de Curtmetratges Santiago Arizón ha acollit enguany 103 obres\nRodrigo Sorogoyen, director d’ Stockholm i Que Dios nos perdone , s’ha endut el primer premi de la cinquena edició del SAC. El segon premi va ser per Los hombres de verdad no lloran , del saragossà Lucas Castán. La guanyadora del millor curt en llengua catalana va ser Marta Bayarri, amb Fugit. A la categoria local, la jove vicentina Helena Ruiz Andreu repeteix al SAC i s’endú el premi amb El món és de color negre . El primer premi per la categoria juvenil se’l va emportar Eloy Pérez, de Cornellà, amb La teoria del gelat. L’acte de lliurament dels premis es va celebrar a la Biblioteca Municipal Les Voltes.\nRodrigo Sorogoyen està treballant per convertir Madre, obra que ha estat deu vegades premiada i nominada a Millor Curmetratge de Ficció pels Premis Goya, en una pel·lícula de llarga durada. Al lliurament de premis SAC, Sorogoyen no va poder desplaçar-se fins a Sant Vicenç i va recollir el premi una amiga del director.\nCinc anys de vida del SAC han permès augmentar la participació i arrelar el festival més enllà dels límits de Sant Vicenç dels Horts. A l’edició d’enguany, s’han presentat 103 obres, una dada que contrasta amb els 33 curtmetratges que es van presentar al SAC de 2017.\nDes de la regidoria de Cultura, segons declaracions del regidor Miquel Àngel Camacho, tenen una “assignatura pendent”; engrescar el jovent a presentar treballs. En aquest sentit, s’està treballant per crear algun programa de formació amb altres departaments del consistori com Ensenyament i/o Solidaritat i Cooperació per fomentar la participació dels més joves.\nRedacció / Fotos: Aj. Sant Vicenç dels Horts\nEl Govern prorroga les mesures per a la contenció de la COVID-19\nCRISI COVID-19: Important repunt del virus a Cervelló\nCRISI COVID-19: Important increment del virus a Sant Climent de Llobregat\nCRISI COVID-19: Alarma a Vallirana pels índexs elevats del virus al…\nEs manté la incidència de la Covid-19 als centres escolars de la comarca\nViu la màgia del Nadal amb més de 50 propostes al Baix Llobregat\nEl Consorci de Turisme del Baix Llobregat presenta un ampli ventall d’activitats per anar en família, per gaudir de la natura i l’esport, per…\nEl CGE esplugues, campió d’Espanya de gimnàstica artística femenina\nMor Lluís Tomàs, portaveu del PSC a l’Ajuntament de Martorell\nDetinguts dos homes per robar 82 mòbils en una discoteca a Viladecans\nUna botiga de compravenda d’Esplugues venia joies robades\nLa Policia Local de Corbera recicla els seus uniformes\nControl de caça al Parc de Collserola dels Mossos i Agents Rurals


la nostra veu | Un altre bloc XTECBlocs\nEl divendres 18 de maig ens va visitar Xavi Pons, exalumne del Pla de les Moreres. El motiu de la seva visita era comentar, davant d’alumnes de batxillerat, la seva trajectòria formativa i professional després d’acabar batxillerat al nostre centre. Després ens en va fer cinc cèntims al nostre “estudi” particular. Aquesta entrevista, però, la vam fer en anglès. Let’s listen it!\nContinuant amb les activitats al voltant de la diada de Sant Jordi, aquesta vegada l’alumnat de 2n d’ESO han assistit a la xerrada literària del llibre “Dos muertos y pico”, de José Ramón García, que han llegit a Llengua espanyola. L’autor, després d’aquesta activitat, ha passat pel nostre estudi radiofònic per parlar de la seva vocació literària, entre d’altres. L’entrevista ha anat a càrrec de tres alumnes de 2n.\nS’inicien al nostre centre les activitats literàries relacionades amb la diada de Sant Jordi.\nUna de les més rellevants és la xerrada que ha ofert Rosa Navarro, filòloga i catedràtica de Literatura Española de la Universitat de Barcelona, en relació amb les investigadions sobre l’autoria de la novel·la picaresca de “El Lazarillo de Tormes”.\nAquests dies, a l’institut, som uns quants més, gràcies a l’intercanvi d’estudiants francesos provinents de la població d’Amilly. A part de fer activitats tan dins com fora del centre, també han passat pel nostre estudi radiofònic per comentar aquesta experiència.\nEn el nostre institut ha sorgit un grup de música: AVICLAY CM. Els components són l’Arnau, el Víctor, la Laia, i el Camilo, el Miguel. Avui els entrevistem, juntament, amb la professora de música, Montse Ventosa.\nAl mes de novembre, al nostre centre, vam celebrar la Setmana de la Ciència amb diversos actes: xerrades, tallers, concurs de fotografia…\nPer això ens han visitat diversos científics. Avui entrevistem Marta Segura, que és divulgadora científica. Ella ens ha fet un taller molt interessant: “La física i la química del colors”. martasegurabo1\nAl mes de novembre es reprenen les sessions del Club de lectura per a pares i mares.\nLa Carme Romo, que n’és corresponsable, ens en fa cinc cèntims del funcionament. clublecturabo1\nDurant el primer trimestre els alumnes de segon han assistit a unes xerrades a càrrec els Mossos d’Esquadra sobre les mesures que cal prendre a l’hora de fer ús de la xarxa.


Com mesurar la intel·ligència de les ciutats\nEl concepte smartcity marca un abans i un després en la gestió dels nuclis urbans. A grans trets implica utilitzar la tecnologia per millorar el funcionament dels serveis de què gaudeixen els habitants, partint dels principis d'eficiència i estalvi de costos.\nPerò és alguna cosa més, també fa referència a un nou marc de relacions del ciutadà amb el seu entorn que pretén millorar la qualitat de vida en els nuclis de població.\nPer convertir una ciutat en intel·ligent cal coordinar les accions de diferents agents (governs, empreses tecnològiques, ciutadans, inversors, etc.) que treballen individualment perquè ho facin en la mateixa direcció.\nA més, la multitud i varietat d'aspectes que comporta fa que sigui molt complex definir amb precisió la smartcity i establir el seu grau de desenvolupament.\nQuè podem concebre com una smartcity i què no? Si confrontem diferents definicions existents, totes tenen en comú el protagonisme de les tecnologies de la comunicació, però a part d'això, algunes parlen de "sistemes de sistemes" (MIT), altres se centren en la prestació de serveis (PwC i IE Business School ) i unes altres en el desenvolupament sostenible i la qualitat de vida (AENOR).\nEmilio Ontiveros, Diego Vizcaíno i Verónica López Sabater ( Les ciutats del futur: intel·ligents, digitals i sostenibles, 2017 ) aporten dues definicions operatives:\n-Una ciutat intensiva en tecnologia, amb sensors desplegats de forma massiva i amb serveis públics eficients gràcies a la informació captada en temps real per milers de dispositius interconnectats.\n-Una ciutat que promou una millor relació entre ciutadans i administracions públiques (governs) sustentada en les tecnologies disponibles. El govern local confia en la interacció amb els ciutadans per procurar la millora de la prestació de serveis, creant els mecanismes per obtenir i difondre aquesta informació com són les iniciatives d'Open Government i Open Data utilitzades per la societat civil per, per exemple, crear aplicacions mòbils o serveis per reportar incidències.\nCal concretar què és exactament una ciutat intel·ligent i, sobretot, poder "mesurar-". La publicació de la Comissió Europea Mapping Smart Cities in the EU (2014) divideix el concepte de smartcity en sis components:\n- Smart economy (e-business, e-commerce): aquells aspectes que contribueixen a que els negocis, les empreses i les relacions comercials siguin més fluides i eficients.\n- Smart environment: es basa en l'optimització de l'ús dels recursos urbans, com l'energia o l'aigua.\n- Smart government: una administració digital eficient, oberta i transparent.\n- Smart living: es tracta de variables que mesuren la qualitat de vida del ciutadà i el grau de cohesió social.\n- Smart mobility: un sistema de transport integrat intensiu en informació, net i sostenible.\n- Smart people: desenvolupament de les habilitats digitals, llocs de treball relacionats amb la tecnologia, educació i formació, societat inclusiva, creativa i innovadora; introduir, utilitzar, manipular i personalitzar les dades; presa de decisions i creació de productes i serveis.\nA partir d'aquesta classificació de la Comissió Europea, es poden dissenyar indicadors específics, que ajudin a mesurar el grau de "intel·ligència" de les ciutats, i aquests han de ser\nSMART (Specific / Measurable / Achievable / Relevant / Trackeable): específics, mesurables, assolibles, rellevants i traçables.


Lluitant pels interessos de les pimes des de 1977\nLes empreses de la plataforma PIMEM podran beneficiar d’un 20% de descompte sobre les seves ta...\nPIMEM califica de “históricamente negativos” los datos que arroja el Ministerio de Empleo y Segurida...\nLa Asociación de Guarderías y Escoletas proponen optimizar al máximo los recursos públicos en refere...\nREPRESENTATIVITAT, FORÇA I RESERVA\nPIMEM exposa i reivindica davant els poders públics i les administracions, les aspiracions i reclamacions de l’associat.\nAssessora i representa les associacions en les negociacions de convenis col·lectius i manté relacions amb les administracions públiques assessorant i col·laborant en tot allò que suposi un benefici per al soci.\nPIMEM defensa els interessos comuns dels empresaris associats davant qualsevol organisme, jurisdicció o instància. Participa activament en la regulació i el perfeccionament de la concurrència de mercat, per evitar la competència deslleial, lluitant contra l’intrusisme i assumint arbitratge.\nCurs de Manipulador d’Aliments (Oberta preinscripció)\nPROXIMAMENT NOVES DATES\nCreació de pàgines web amb WordPress per a petits negocis (JULIOL migdia)\nDies 1, 8, 15 juliol 14:30h a 16:30h\nVols associar-te a Pimem?\nGaudeix dels avantatges i condicions de ser soci.\nEls nostres convenis


La muntanya russa del Ferrari Land comença a canviar el skyline de Port Aventura | ElMotordeGirona.cat\nEl parc temàtic de Ferrari a Port Aventura va agafant forma i l’element més vistós és una espectacular muntanya russa que serà la més alta d’Europa. El parc ha publicat un vídeo on es veu com els operaris treballen sense parar per tenir a punt el que serà sens dubte la joia del Ferrari Land.\nEls responsables de Port Aventura preveuen obrir a principis del 2017 amb la muntanya russa com a gran reclam. Té 112 metres d’altura i serà més espectacular inclòs que el Shambhala. Permetrà viure les sensacions d’un F1 amb una acceleració de 0 a 180 km/h en tant sols cinc segons.\nEl parc estarà impregnat de tradició italiana amb reproduccions de monuments com la façana del Coliseu de Roma, la Scala de Milà o el campanar de Sant Marc de Venècia. La gastronomia serà un dels elements més destacats amb diversos restaurants italians. La inversió prevista és de més de 100 milions d’Euros.\ntags: Ferrari Land muntanya russa més alta d'Europa Port Aventura\nprevious SeatConnectAPP: La 'clau' que permet oblidar-te de les claus\nnext Un estudi preveu que el cotxe elèctric serà més barat que el convencional el 2020


Neix el 'Football 4 Out Players', un torneig que penalitza el rival a cada gol - Garrotxa Digital\nCastellfollit de la Roca - Publicat a les 14:03\nComentaris tancats a Neix el ‘Football 4 Out Players’, un torneig que penalitza el rival a cada gol\nCastellfollit de la Roca viurà un nou esdeveniment esportiu abans d’arrencar l’estiu: és el Football 4 Out Players, un torneig inèdit a la demarcació de Girona, i que tindrà lloc el proper dissabte 15 de juny a partir de dos quarts de deu del matí. Cada equip consta com a mínim de cinc jugadors, i quatre d’ells s’enfronten a un altre combinat, en partits d’una durada curta per tal de garantir la màxima intensitat.\nToni Quiles, junta directica UE Castellfollit: “La idea és que sigui un torneig ràpid, de deu minuts per partit i cinc minuts per a cada meitat.”\nPerò el més atractiu del format del torneig, i que el fa únic, són algunes de les seves normes; la més destacada: la penalització de l’equip contrari a mesura que avança el resultat.\nToni Quiles, junta directica UE Castellfollit: “La característica fonamental és que per cada gol que fa el teu equip elimines un jugador del rival.”\nEls camps són reduïts, de 30 metres per 20, i les porteries tenen unes mides d’un metre vint de llargada per un metre d’alçada. Per les dimensions de la meta tampoc calen porters, i es restringeix el joc a l’àrea petita en un radi de tres metres. Pels guanyadors del torneig s’han previst 1.500 euros en metàlic, en el cas que s’apuntin els 32 equips previstos.\nToni Quiles, junta directica UE Castellfollit: “En funció dels equips apuntats, hi haurà més o menys premis. Anirà en proporció amb la inscripció.”\nLa Unió Esportiva Castellfollit organitza el campionat per tal de recaptar fons per a poder complir el somni d’instal·lar gespa artifical al seu camp, un dels pocs terrenys de sorra que queden a Catalunya. Per a més informació, podeu consultar el web uecastellfollit.cat.\nfootball 4 out players\nJordi Xuclà, cap de llista de Democràcia i Llibertat per Girona: “Garantim que farem un procés ordenat cap a l’estat propi”\nAquest matí els candidats gironins de Democràcia i Llibertat, Jordi Xuclà i Joan Bagué han fet campanya pels comerços del centre d’Olot. Ho han fet acompanyats del garrotxí Pere Macias. Els candidats han demanat la concentració del vot útil sopranista…\nFa tres mesos que l’Ajuntament de Sant Feliu de Pallerols ha començat els treballs per a fer possible el Centre de Serveis de la Gent Gran. De moment, el nou punt de trobada per a la gent gran a Ca les Hermanes ja és una realitat i s’han traslladat l’arxiu…


Com actuar quan un nen mossega els companys | Faros HSJBCN\nEls nens solen mossegar quan estan sota la vigilància d’una persona desconeguda, en grup o en escoles bressol, i no quan estan amb els pares. Sempre persegueixen les seves necessitats de forma incoherent, i de vegades, el fet de mossegar altres nens es deu a una raó vàlida o a un propòsit específic en les seves ments. Pot ser que tinguin gana, que estiguin descobrint la llei de causa i efecte, que els estiguin sortint les dents, que estiguin imitant a un altre nen, que se sentin frustrats, etc.\nÉs molt important que els pares no es centrin només en el fet de mossegar, sinó que esbrinin les causes subjacents per les quals el nen sent la necessitat de mossegar. És possible que es degui a un sentiment de frustració, de soledat, de gelosia, d’impotència, o a una necessitat d’afecte o autonomia. Si aquests motius s’atenen correctament, la necessitat de mossegar desapareixerà. Cridar, amenaçar o castigar al nen no ajudarà, ja que es tracta de reaccions que no van dirigides a la causa real del problema, i al contrari, poden provocar que el nen mossegui encara més.\nCal tenir present que els nens actuen segons el que veuen i perceben en el seu entorn més proper, i el fet que alguns adults tolerin actituds violentes i agressives davant dels més petits, facilita que també ells adoptin aquesta classe de comportaments.\nEs poden prevenir les mossegades?\nQuan un nen se sent estimat, en pau i connectat amb el seu entorn, és poc probable que mossegui altres companys. Per tant, el primer pas per evitar les possibles mossegades del nostre fill és crear un ambient que afavoreixi el desenvolupament d’aquests sentiments. També és important no dipositar expectatives inadequades sobre ell.\nAixí mateix, hem d’observar atentament el seu comportament. Per exemple, si el nen mossega per cridar l’atenció és perquè necessita més atenció de la que se li està donant, i si se sent frustrat, l’ideal és intentar reduir la quantitat d’estímuls que rep i oferir-li jocs i interaccions adequats per les seves capacitats. Una altra forma de prevenir les mossegades és reduir l’estrès i portar un estil de vida més tranquil, per així, dedicar més temps als petits.\nCom actuar davant d’un nen que mossega?\nSi observes que un nen intenta mossegar un altre, segueix aquests consells:\nImmediatament digues-li «NO», amb un to calmat però ferm i mostrant desaprovació. No cal cridar, humiliar ni insultar.\nSi es tracta d’un nen petit (entre 1 i 2 anys), aparta’l de la resta de nens. Així notarà que la seva actitud no t’agrada i que ha fet alguna cosa malament.\nA un nen de 2 o 3 anys digues-li: «Mossegar pot fer molt mal a les persones».\nEn cap cas mosseguis el nen per mostrar-li com se sent un quan el mosseguen. Això només provocarà que també ell adopti un comportament agressiu.\nSi el nen persisteix i segueix mossegant els altres nens, no l’agafis en braços ni juguis amb ell durant una estona. Així l’ensenyaràs que el fet de mossegar no serveix per captar la teva atenció.\nSi tot això no funciona i el nen segueix mossegant els companys, els pares hauran de consultar un psicòleg.\nNiños que muerden. Crianza Natural. [accés el 6 de juliol del 2012].


El 155 frena l’implementació de noves mesures per als agents rurals\nTot i això, han començat alguns cursos de formació\nUn agent rural inspeccionant l’incendi de Castelldefels d’aquest gener. //ACM/Gemma Sánchez\nActualitzada el 21-01-2018 14:18\nEls agents rurals compten amb noves mesures de seguretat, després de l’assassinat de dos membres del cos a Aspa, al Segrià, a mans d’un caçador. Aquest diumenge fa justament un any dels fets. Des d’aleshores les patrulles que fan els controls de caça han passat de ser dos agents a tres, i un d’ells va armat, a diferència d’abans.\nTot i això, hi ha altres mesures que no arribaran fins d’aquí a un mes o dos perquè l’aplicació del 155 n’ha frenat la posada en marxa.\nEl director general del Cos d’Agents Rurals, Marc Costa, creu que les noves mesures són suficients, però avisa que el risc zero no existeix. Costa ha explicat a RAC1 que els agents han rebut instruccions noves i que ara estan més ben preparats.\nCursos de formació bàsica en autoprotecció i seguretat, cursos d’intervenció immediata d’incendis –perquè quan parlem de seguretat ho hem de fer en un sentit ampli–, els agents no només fan inspeccions de caça. També s’ha començat a fer un curs de defensa verbal per donar habilitats o eines perquè puguin gestionar amb més eficiència una eventual situació conflictiva\nMarc Costa. Eines per gestionar situacions conflictives\nCosta critica que l’aplicació de l’article 155 a Catalunya ha endarrerit algunes mesures de seguretat que s’havien d’implementar. És el cas de les noves armilles: haurien d’haver arribat a finals del 2017, però finalment no les rebran fins al febrer o març.\n[El 155] Va fer que es paressin moltes de les iniciatives impulsades. Moltes decisions polítiques i estratègiques no s’han pogut pendre perquè la nostra consellera està a l’exili, o el mateix pla estratègic, un pla que s’estava treballant i que estava ja molt avançat, que havia de dotar al cos d’agents rurals de millores substancials\nMarc Costa. La consellera està a l'exili\n15-08-2017 07:46 TEMPORADA DE CAÇA\nEls Agents Rurals reclamen més mesures de seguretat en els controls als caçadors\n27-04-2017 08:15 CRIM D’ASPA\nEl caçador que va matar a trets dos agents rurals els va rematar a terra


MON-RA-MON: "AMB L'ESPERANÇA ENTRE LES DENTS"\n"AMB L'ESPERANÇA ENTRE LES DENTS"\nAquest llibre de John Berger, mort recentment, és un recull d'experiències, reflexions i plantejaments sobre el nostre món, A través de la seva manera d'escriure hi trobem filosofia, poesia, art, política, economia, tendresa, violència...\nEn un dels capítols del llibre, Berger parla dels murs. Un tema que sempre angoixa.\nSegons Berger, els pobres d'aquest món estan pertot arreu. Aquesta és la raó per la qual els rics construeixen murs. Per vigilar, per dividir, per controlar fronteres. Ell proposa deu missatges sobre la resistència davant els murs.\nHe seleccionat aquests paràgrafs:\nEl vent es va aixecar a la nit\nI es va portar tots els nostres plans.\nAls pobres no se'ls pot capturar col·lectivament. No només són majoria al planeta, sinó que estan pertot arreu i fins el més insignificant dels esdeveniments parla d'ells. Aquesta és la raó que l'activitat bàsica dels rics sigui avui la construcció de murs: murs de formigó, de vigilància electrònica, de bombardeig de míssils, camps de mines, controls fronterers, i les pantalles opaques dels mitjans de comunicació.\nLa vida dels pobres és, sobretot, desgraciada, interrompuda per moments d'alegria... . Els moments de joia arriben en forma de tendresa i amor: el consol de ser reconegut, i necessari, i acceptat de cop i volta pel fet de ser qui ets!.El fet de saber, intuitivament que , malgrat tot, l'espècie humana serveix per a alguna cosa.\n... La desesperació és el sentiment que segueix a la sensació d'haver estat traït. Una esperança contra tota esperança (que encara està lluny de ser una promesa) s'esfondra o l'esfondren; la desesperació omple l'espai de l'ànima que estava ocupat per aquesta esperança. La desesperació no té res a veure amb el nihilisme.\nEl nihilisme, en el sentit contemporani, és la negativa a creure en cap escala de prioritats més enllà de la cerca del lucre, considerat com la fi última de l'activitat social, de manera que, precisament, tot té el seu preu. El nihilisme és resignació davant l'argument que el Preu ho és tot. És la forma més actual de covardia humana. I els pobres no hi acostumen a sucumbir.\nEl món pateix avui una altra forma de pobresa moderna. No és necessari citar les xifres; són molt conegudes i repetir-les una altra vegada només crearia un altre mur d'estadístiques.\nMés de la meitat de la població del món viu amb menys d'euro i mitj al dia. Les cultures locals amb els seus remeis parcials -tant físics com espirituals- per algunes de les afliccions de la vida estan sent sistemàticament destruïdes o atacades. La nova tecnologia i els mitjans de comunicació, l'economia del lliure mercat, l'abundància productiva, la democràcia parlamentària, no han complert cap de les seves promeses -en el que als pobres es refereix- més enllà del subministrament de certs béns de consum barats, que els pobres poden comprar mentre ells roben.\n... en aquesta terra no hi ha felicitat sense un viu desig de justícia.\nLa felicitat no és alguna cosa que es busqui, és alguna cosa que es troba, una troballa. La majoria de les troballes, no obstant això, tenen una continuació; aquesta és la seva promesa. La trobada amb la felicitat no té continuació. Tot està allí instantàniament. La felicitat és el que perfora l'aflicció.\n"Mentre els rics bevien te i menjaven be, els pobres estaven esperant la calor i el fet que creixessin les plantes".\nLa diferència entre estacions, com també la diferència entre el dia i la nit, el bon temps i la pluja, és vital. El flux del temps és turbulent. La turbulència fa que el temps de la vida s'escurci, tant de fet com subjectivament. El termini és breu. Res perdura. Això és tant una pregària com un plany al mateix temps..\n"(La mare) estava pesarosa d'haver mort i haver obligat als seus fills a portar dol per ella; si hagués pogut, ella hauria seguit vivint per sempre perquè ningú sofrís per ella, o malgastés, per ella, el cor i el cos que ella havia donat a llum, però la mare no havia pogut suportar viure gaire temps" .\nLa mort es produeix quan a la vida ja no li queda ni una engruna que defensar.\n"... era com si estigués sola al món, sense penes ni alegries, ara volia ballar una mica,, escoltar música, d'agafar-se les mans amb altra gent..." .\nEstan acostumats a viure en estreta proximitat uns amb uns altres, i això crea un sentit espacial particular... Quan la gent viu amuntegada qualsevol acció individual té repercussions en els altres. Repercussions físiques immediates...\n...Més enllà dels murs la col·laboració és tan natural com la lluita...\n... No existeix ni un futur obert ni un futur garantit. El futur no s'espera. I no obstant això hi ha continuïtat, una generació s'enllaça amb una altra. És per això que respecten la vellesa, perquè són una prova fefaent d'aquesta continuïtat, o fins i tot una demostració que una vegada, fa molt temps, va existir un futur. Els nens són el futur. El futur és la lluita incessant per aconseguir que s'alimentin i de vegades la possibilitat que aprenguin a l'escola el que els pares no van aprendre mai.\n"Quan van acabar de parlar, es van llançar en braços de l'altre. Volien ser feliços ara mateix... El cor no admet demora, s'emmalalteix...\nAquí l'única ofrena del futur és el desig. ... Els joves són més joves a l'altra banda del mur. ... Les lleis religioses i comunitàries segueixen estant vigents... Tanmateix el silenciós desig de procreació és innegable i aclaparador. És el mateix desig que indueix al pillatge quan es tracta de donar menjar per després, a tall de consol, més tard o més d'hora (millor més d'hora) tornar a fornicar. Aquest és el regal del futur.\nLes multituds tenen respostes a preguntes que encara no s'han preguntat, i la capacitat de sobreviure depassar els murs...\nSi les preguntes encara no han estat formulades és perque cal emprar paraules i conceptes que semblin reals, i les que es fan servir ara per anomenar esdeveniments ja no tenen sentit: democràcia, llibertat, productivitat, etc.\nMentrestant, les respostes abunden entre les múltiples ingenuïtats d'una multitud que malda per anar tirant, per rebutjar fronteres, per trobar forats als murs, per adorar els seus fills i estar sempre a punt....per creure en la continuïtat i pel constant convenciment que els regals de la vida són petits i no tenen preu.\nEtiquetes de comentaris: Homenatges, Política, Sentiments, Societat


Expo-profit 2017: Un esmorzar convertit en ritual | Diari de Tarragona\nExpo-profit 2017: Un esmorzar convertit en ritual\nLa Fira Catalana de la Consumició, l'Expo-Profit, triomfa a Reus amb una gran varietat de menjarsde les colles carnavalesques de la ciutat. Les llonganisses, l'arròs negre i l'arengada, els plats populars\nMenjar dempeus va ser l'única manera de poder tastar-ho gairebé tot. Foto: Alfredo González\nLes llonganisses va ser la tria perfecta per maridar amb vi. Foto: A. González\nEls més clàssics van aprofitar el vi de porró, d'allò més fresc en un dia assolellat. Foto: Alfredo González\nLa colla Ja Som Aquí va delectar els reusencs amb un bon plat de 'migas'. Foto: Alfredo González\nQuedar amb les amigues per anar a esmorzar a la cita anual esdevé gairebé un ritual. Foto: Alfredo González\nTres paelles d?arròs negre van esdevenir bons àpats arribat el migdia. Foto: Alfredo González\nSoroll, multituds i molt de caliu entre un passeig ple d’olors. Això, en essència, va ser el que es va poder sentir a través de l’olfacte i l’oïda a la Fira Catalana de la Consumició, també anomenada Expo-Profit, la qual va ocupar ahir dilluns, i un any més, la plaça de Prim. Plena a vessar, va aplegar gent aparentment morta de gana. Més d’una família i agrupació d’amics van venir amb la intenció de maridar esmorzar i dinar en una mateixa sessió. No va ser estrany veure a dos quarts de 12 gent degustant creps dolces com llonganisses i arengades. I és que aquest esmorzar ‘allargat’ a menjar ha esdevingut tot un ritual per a aquells enamorats del gaudi del matí al carrer.\nI és que la varietat de preparats cuinats per les colles carnavalesques de la ciutat van fer molt de goig a la vista i va despertar la gana de qualsevol. Hi havia per a tots els gustos i paladars. La colla dels Cridaners eren al racó dolç de la cita, ja que disposaven d’un ampli ventall de creps: maduixa, xocolata, nata, etc. «Al matí, el ritme ha estat fluixet, perquè la gent després de la rauxa del cap de setmana està dormint i descansant, que és d’allò més normal. Tot i això, n’hi ha que resisteixen i treuen forces per venir fins aquí d’hora», explica la Teresa López, des de la colla dels Cridaners. A mesura que ha anat avançant el dia, la colla ha anat rebent famolencs que s’han anat animant amb els àpats dolços. «Mentre mengen fan un tomb per la ciutat, troben més gent i s’animen», conclou López. El catàleg dolç també el va complementar fileres de safates de menjar blanc que van esdevenir les postres del menú d’ahir en el cas d’una altra colla.\nLa climatologia, a més, també va acompanyar les bones condicions de la trobada, ja que des de bon matí el sol ja lluïa i deixava entreveure un bon inici de jornada. «En el nostre cas, la gent és molt salada i s’anima amb les arengades. De fet, nosaltres els de la colla Farts d’Olla som els que vam començar a la primera edició, som veterans i es cou germanor i companyonia entre les colles de Carnaval. Això és el que més ens agrada. Som gairebé família», explica la presidenta de la colla esmentada, Anna Mestre. Gairebé situats al bell mig de la plaça, van comptabilitzar unes 1.100 arengades cuinades arribades les 12 hores del migdia. «La gent forma cues ràpidament i quan es fan les 13 hores és arriscat, anem a bon ritme», continua Mestre contenta. Fa goig amb el davantal i s’ho està passant d’allò més bé.\n‘No em taquis la jaqueta’\nMenjar dempeus va ser una estratègia per tal de menjar tenint bona panoràmica. «No em taquis la jaqueta, fes el favor», li deia un pare al seu fill imaginant la gran tragèdia. Ell, de ben segur, veia la truita francesa en contacte amb la seva roba. De fet, era complicat fer-se lloc per poder passar i aconseguir fer cues –que, a primera vista no es localitzaven–, però va ser encara més difícil poder quedar-se quiet per menjar quelcom oliós. Tota una gesta, vaja. O embrutaves algú o t’embrutaves tu, aquesta va ser la qüestió.\nEscalivada. Vi begut amb porró. Llonganissa. Paperines amb patates. Cares vermelles per l’esforç d’engolir aquell gran tiberi. Com si es tractés d’un vitrall, l’Expo-Profit d’ahir es va convertir en un grapat de bones imatges, no era un menjar convencional. El seu millor al·licient van ser les postals de famílies unides i amics gaudint després de l’esforç de lluir-se sobre la carrossa, treballar la coreografia de ball i esdevenir guanyador a la batalla del confeti del cap de setmana. «Nosaltres estem molt contents. Des del Casal Despertaferro, vam passar de tenir 90 membres a la colla dels Rovellats a tenir-ne els 200 d’enguany. Fa tres anys que participem i podem dir que estem orgullosos de la rebuda que ara tenim», explica Joan Canyelles vora el bou amb arròs, que també elaboren per Sant Pere.


FITXA: ENQUESTA MODEL DE GESTIÓ DE LES MUNTANYES DE CARCAIXENT | Ajuntament de Carcaixent\nFITXA: ENQUESTA MODEL DE GESTIÓ DE LES MUNTANYES DE CARCAIXENT\nConèixer l’opinió ciutadana sobre el model de gestió de les muntanyes de Carcaixent que volen que l’Ajuntament configure per a esta ciutat.\n2. POBLACIÓ A LA QUAL S’ADREÇA:\nCiutadans empadronats en este municipi que tinguen complits 16 anys el dia que s’inicia l’enquesta.\n3. NATURALESA DE L ’ENQUESTA:\nL’enquesta no té el privilegi d’obligació de col·laboració ciutadana.\n4. COMPET ÈNCIA DE L’AJUNTAMENT SOBRE LA MATÈRIA:\nLa matèria sobre la qual versa l’enquesta encaixa en un servei de competència municipal emparada bàsicament en la Llei 7/1985, de 2 d’abril, Reguladora de les Bases del Règim Local, que en l’art. 25.1 disposa que, per a la gestió dels seus interessos i en l’àmbit de les seues competències, el municipi pot promoure activitats i prestar els serveis públics que contribueixen a satisfer les necessitats i aspiracions de la comunitat veïnal en els termes previstos en este article i també determinats en l’article 33 de la Llei 8/2010, de règim local de la CV.\n5. CONSENTIMENT PER A PARTICIPAR EN L ’ENQUESTA:\nEl ciutadà, abans de donar el consentiment, ha de ser informat de la naturalesa, característiques i finalitat de l’enquesta.\nEl consentiment informat es sol·licitarà de tal manera que resulte impossible la introducció de cap dada\nsense que prèviament l’afectat haja conegut i acceptat l’advertència.\n6. CONSENTIMENT TRACTAMENT DE DADES PERSONALS:\nCom que esta enquesta implica l’accés/tractament de dades personals cal igualment el consentiment. Per això s’ha d’informar del que preveu l’art. 5 LOPD, i hi és aplicable, pel que fa a la mecànica, l’apartat 5 anterior.\n7. CANAL MIXT DE PARTICIPACIÓ (TELEMÀTIC I PRESENCIAL)\nA través de la web municipal http://www.carcaixent.es des de qualsevol enllaç a Internet\nSi el ciutadà té impediment per a participar-hi telemàticament (falta de dispositiu, connexió Internet, etc.) pot fer servir qualsevol d’estos punts de suport d’accés a la xarxa, on podrà demanar, si ho necessita, ajuda d’un voluntari col·laborador\n9. TERMINI DE L’ENQUESTA\nDel 13 al 17 de desembre de 2017, tots dos inclosos\n10. HORARI PER A PARTICIPAR-HI\nDe les 00:00 h del dia 13 de desembre de 2017 fins al dia 17 de desembre de 2017 a les 23:59 h. Si l’accés es fa des de qualsevol punt de suport d’accés a la xarxa, els horaris seran els següents:\n(DES DELS PUNTS DE SUPORTS D’ACCÉS A LA XARXA HABILITATS PER L’AJUNTAMENT)\nCIM, Des del dia 16 fins al dia 17 de 10h a 20 h.\nPalau, Des del dia 13 al 15 de 17h a 20h; i del dia 16 fins al dia 17 de 10h a 20 h\nPiscina, Des del dia 13 al 15 de 17h a 20h; i del dia 16 fins al dia 17 de 10h a 20 h\n11. MITJÀ D’IDENTIFICACIÓ/AUTENTICACIÓ:\nTELEMÀTIC: clau concertada (DNI i data de naixement)\nEn cas que la persona accedisca a través d’un punt de suport d’accés a la xarxa, hi haurà un voluntari que informe i explique el procediment i, una vegada assegurats que entén els termes de l’enquesta, es deixarà el veí perquè puga fer l’enquesta amb la reserva corresponent.\nDavant qualsevol discrepància o possible duplicitat que es puga produir pel que fa a la votació presencial, prevaldrà la que s’haja produït en primer moment.\nEl ciutadà, que complint els requisits exigits, tinga alguna incidència (tècnica) que li impedisca omplir l’enquesta telemàticament podrà acollir-se a un punt de suport d’accés a la xarxa habilitat per l’Ajuntament per a omplir-la. Podrà també traslladar les incidències que ha tingut a fi que l’orienten sobre el problema o informar-lo dels obstacles que li hagen impedit participar.\nUna vegada es vote, no es podrà tornar a votar ni presencialment ni telemàticament.\n13. RESULTAT DEFINITIU DE L’ENQUESTA:\nEls resultats totals es publicaran en la web municipal als dos dies des de la finalització del termini de l’enquesta. Així mateix, es difondrà a través de les xarxes socials i els mitjans de comunicació.\nL'Ajuntament, en qualsevol fase de l'enquesta i en el supòsit d'utilització indeguda amb frau i dol, pot exigir les responsabilitats oportunes.\n15. CONTINGUT DE L’ENQUESTA/QÜESTIONARI:\nEls enquestats indicaran l’ordre de preferència (no excloent entre elles), marcant sobre les respostes el número d’estreles. Serà possible marcar 8 opcions i valorar cadascuna d’elles amb una puntuació entre 1 i 5 estreles de manera independent.\nLa pregunta i les respostes seran:\nQuina propietat vols per a la muntanya de Carcaixent? I qui vols que la gestione?\n• Propietat privada amb gestió privada\n• Propietat privada amb gestió pública\n• Propietat pública amb gestió privada\n• Propietat pública amb gestió pública\n• Gestió indiferent amb propietat pública\n• Gestió indiferent amb propietat privada\n• Propietat indiferent amb gestió pública\n• Propietat indiferent amb gestió privada


FICOSA presenta quatre ERO temporals per a 868 treballadors a Catalunya – CGTCatalunya\nInici > General > Notícies > FICOSA presenta quatre ERO temporals per a 868 treballadors a Catalunya\nEuropa Press. Barcelona, 21 de novembre de 2008.\nEl fabricant de components de l'automoció Ficosa ha presentat el 21 de novembre davant la Conselleria de Treball quatre Expedients de Regulació d'Ocupació (ERO) temporals que afecten, en conjunt, a 868 treballadors de les seves dues plantes productives de Rubí (Barcelona), així com la fàbrica i el centre tecnològic de Mollet del Vallès.\nL'expedient per a suspendre temporalment l'ocupació presentat per a les plantes de Rubí afectaria a 241 treballadors durant 45 dies a Fico Triad --dedicada a la producció de caixes de canvi-- i a altres 118 empleats durant 31 dies a Fico Transpar, que fabrica dipòsits per a líquids. Ambdues plantes, que sumen una plantilla d'unes 400 persones, són objecte dels plans de Ficosa a mitjà termini de concentrar l'activitat a Rubí sota una sola fàbrica, el que provocarà l'eliminació de 140 ocupacions, segons va confirmar la setmana passada el director general de Ficosa, José Vicente de los Mozos.\nQuant als ERO temporals a Mollet del Vallès, Ficosa va plantejar parar la producció en la fàbrica de miralls Fico Mirrors durant 30 dies, el que afectaria als seus 103 treballadors. Aquesta suspensió temporal d'ocupació, juntament amb les anunciades en les fàbriques de Rubí, abastarien el període d'entre desembre i març de 2009.\nL'expedient de suspensió temporal en el Centre Tecnològic Pujol i Tarragó de la multinacional catalana afectaria als 406 treballadors durant 13 dies del 15 de desembre al 18 de gener (amb les vacances nadalenques pel mig).\nLa fàbrica de Sant Guim de Freixenet (Lleida) --dedicada a la fabricació de frens de mà-- no es veurà afectada per aquestes mesures, però si Soria, on Ficosa té una planta de miralls retrovisors amb 600 empleats, en la qual ja va presentar un ERO temporal d'entre 20 i 40 dies depenent de les línies productives.\nPLANS A MITJÀ TERMINI\nA mitjan i curt termini la multinacional catalana treballa en la creació de tres centres d'excel·lència a Rubí, Sant Guim de Freixenet i Sòria per a orientar-los a productes amb alta tecnologia i valor afegit. Aquest projecte implicarà, en el cas de Rubí, la integració de les seves dues plantes en una sola que es convertirà en un d'aquests tres centres referents de Ficosa, però que a curt termini generarà un excedent de 140 treballadors.\nEl centre d'excel·lència de Rubí s'especialitzarà en les caixes de canvi de vehicles, mentre que el de Guim de Freixenet es dedicarà als frens de mà i el de Sòria, als retrovisors, els mateixos productes que ara tenen assignades però orientant-los a l'alt valor afegit.


La selecció femenina de rugbi de 7 prepara l'Europeu amb un equip\nLa selecció femenina de rugbi de 7 prepara l'Europeu amb un equip experimentat\nEsports » Rugbi 05 de juny, 2019\nLes seleccions de rugbi de 7 ultimen la preparació per a una cita doble a l'Europeu. Els primers que entraran en acció seran els nois, aquest cap de setmana a Sèrbia. Una setmana més tard, el combinat femení de Marc Abelló jugarà a Croàcia.\nLa selecció femenina ha hagut de canviar de xip després de la primera temporada a Catalunya en la modalitat de quinze. Els tres tornejos de la lliga catalana han estat un gran assaig per recuperar sensacions i posar en pràctica el treball dels entrenaments.\nLa jugadora Chiara Cerqueda explica que "en rugbi de 15 tens més contacte i en 7 has de tenir molt cap i físic". La seva companya Aina Margalef assegura que els hagués costat "fer l'Europeu directament, perquè els entrenaments són una cosa i el partit una altra".\nEl combinat de Marc Abelló presentarà algunes baixes per la coincidència amb el període d'exàmens. Per contra, el grup es coneix molt bé i aspira a tot. La jugadora Paula Calvo remarca que saben "exactament com juguem i ens podem donar suport". Nàdia Olm apunta com a primer objectiu "passar a la fase alta", ja que l'any passat es van quedar a les portes per pocs punts.\nLa selecció femenina jugarà l'Europeu a Zagreb, Croàcia, el 15 i 16 de juny. Bulgària, Croàcia i Luxemburg seran les rivals a la primera fase.


Norwegian perd 150 milions el 2018 i frena l'expansió - Diari de Girona\nNorwegian perd 150 milions el 2018 i frena l'expansió\nDe cara a 2019, la companyia ha canviat la seva estratègia i tancarà tres bases a Espanya\nep | oslo 07.02.2019 | 16:39\nNorwegian frena la seva expansió. Arxiu.\nNorwegian frena la seva expansió.\nNorwegian Air Shuttle va tancar 2018 amb unes pèrdues de 1.454 milions de corones noruegues (150 milions d'euros), fet que suposa un descens del 19% en els seus números vermells respecte a l'exercici anterior, i un va augmentar del 30% d'ingressos, fins als 40.265 milions de corones noruegues (4.128.000 d'euros) el 2018.\nDel total de la seva facturació, 580 milions d'euros es van originar a Espanya, un 26% més del que consolida al mercat espanyol com el tercer per a la companyia per ingressos, per darrere de la pròpia Noruega i dels EUA\nEn l'últim trimestre, va incórrer en pèrdues de 1.800 milions de corones noruegues (185.760.000 d'euros) a causa de les seves posicions de cobertura per a combustible i la seva facturació va ser de 9.700 milions de corones noruegues (1.000 milions d'euros), una millora del 23 %.\nDurant 2018, el benefici brut d'explotació (Ebitda) de la companyia de baix cost noruega va ser negatiu amb pèrdues de 2.183 milions de corones noruegues (224.500.000 d'euros) enfront de guanys de 58,9 milions d'corones noruegues (sis milions d'euros) de l'exercici anterior. El benefici net d'explotació (Ebit) va registrar pèrdues de 3.851 milions de corones noruegues (396 milions d'euros), un 92% més.\nNorwegian assenyala que aquest resultat ha estat influït negativament pels problemes en els motors Rolls-Royce dels seus avions 'Dreamliners' que el van obligar a arrendar avions per evitar retards i cancel·lacions, les pèrdues en cobertures de combustible i la dura competència en un període de forta competència.\nLa companyia ha arribat a un acord amb el fabricant britànic de motors en relació a la compensació per interrupcions en les seves operacions de llarga distància ja acordat al desembre, que tindrà un efecte positiu. L'operativa actual dels seus avions 'Dremaliner' funciona ja sense contratemps, assenyala l'aerolínia.\nL'any passat la companyia va afegir 25 avions nous a la seva flota, el que va contribuir a un creixement del 37% de la seva capacitat en 2018 en un exercici en el qual va augmentar un 13% els seus passatgers (37 milions). Va tancar l'any amb una flota de 164 avions.\nELEVA UN 37% ELS SEUS COSTOS GLOBALS\nEl resultat brut d'explotació abans d'amortitzacions i lloguers (Ebitdar) durant 2018 es va reduir un 45%, fins als 2.171.000 de dòlars (223.200.000 d'euros). Els seus costos unitaris (exclòs el combustible) es van reduir en un 12% durant 2018.\nEn 2018 va augmentar un 37% les seves despeses, fins als 42.448.000 de corones noruegues (4.365 milions d'euros). Entre les pujades més destaquen els costos de personal (+ 25%) amb un increment del 19% en l'últim trimestre, la partida de manteniment (+ 29%), per arrendaments d'avions (+ 12%), així com en combustible, amb una factura anual de 12.562.000 de corones noruegues (1.291 milions d'euros), un 71% més.\nAl tancament de 2018, el seu deute net inclosos interessos puja a 31.917.000 de corones noruegues (3.282.000 d'euros), fet que suposa un increment del 43%.\nLA PRIORITAT, TORNA A LA RENDIBILITAT\nDe cara a 2019, la companyia ha canviat la seva estratègia i disminuirà "considerablement" el creixement i les inversions alhora que ha emprès un seguit de mesures per tornar a la rendibilitat, entre elles l'optimització de bases --tancarà tres a Espanya- - , l'ajornament en el lliurament de 16 avions i la venda d'aeronaus. A més, ampliarà capital de 3.000 milions de corones noruegues (309 milions d'euros). La seva prioritat clau en el futur, destaca Norwegian, és tornar a la rendibilitat.\n"Hem pres una sèrie d'iniciatives per millorar la rendibilitat en reduir costos i augmentar els ingressos en el futur. Hem optimitzat la nostra estructura de bases operatives i de rutes per així millorar l'operativa, així com desinvertir en avions i ajornar lliuraments d'avions, a més hem iniciat un programa intern de reducció de costos, que impulsarà les nostres finances i ens tornarà a la rendibilitat ", va afirmar el fundador i conseller delegat de Norwegian, Bjorn Kjos.\n"A partir de 2019, entrarem en un període de creixement més lent i amb menys inversions, mentre busquem constantment formes noves i intel·ligents de millorar la nostra eficiència i oferir nous productes i serveis per atreure nous clients", va afegir.\nNorwegian convocarà una junta d'accionistes extraordinària, que tindrà lloc el l9 de febrer, per a l'ampliació de capital. Segons la companyia, el 33% dels inversors ja s'ha compromès a votar a favor. L'operació es va anunciar dies després que IAG descartés una OPA i anunciés la seva intenció de sortir del capital.\nNorwegian bat un rècord: un avió de la companyia vola de Nova York a Londres en 5 hores i 13 minuts.\nS'enlaira a l'Aeroport del Prat el primer vol de Norwegian als Estats Units amb 254 passatgers.\nSón viables els vols transatlàntics a 60 euros?.


El club del Túria jugó uno de sus peores partidos en Mestalla\n11/03/2017 - Luis San Martín Arzola\nDes d’un principi va quedar clar que estos dos equips, més relacionats amb el descens que amb Europa, tindrien un partit disputat a Mestalla. Els de Voro no comptaven amb el 8 argentí mentre que Rubi tenia diverses baixes i a diversos jugadors a la vora de la suspensió.\nDels jugadors de Voro, Zaza i Orellana eren els més ficats en el partit, però això no propiciava situacions clares més enllà dels continus fora de joc de l’italià i un colp de cap aïllat. Vesga, un dels més actius dels asturians, va tenir també una oportunitat amb el cap, la més clara de la primera fracció.\nEl local va eixir millor després del descans, de manera que Orellana va estar molt a prop després d’un contraatac concentrat en els peus del xilé. El setge va continuar i, així, als 53′ del segon temps Vesga va derrocar a Gayà en l’àrea. Parejo va ser l’encarregat de colpejar el baló des dels dotze passos, però Cuellar va endevinar i va mantenir el partit sense gols.\nMinuts després, un sorprenent Burgui es va llevar als defenses en l’àrea i, després d’una parada d’Alves, Cop va aprofitar el rebot i va obrir el marcador a favor dels de Gijón. Amb trenta minuts la tasca no era una altra que remuntar, alguna cosa que els blanquinegres van cercar amb centres i pilotes parades.\nA deu del final l’entrenador va traure a Mangala i va aprofitar a Bakkali per a cercar almenys un empat, la qual cosa es va aconseguir gràcies a un colp de cap de Munir. El cedit des del Barcelona va prendre una pilota que queia amb força i va superar al porter visitant, per a la conclusió d’un xoc amb cinc minuts d’afegit que el Valencia no va saber utilitzar.\nNo ha passat ni un mes des del 2-1 davant el Real Madrid i l’equip valencianista ha estat irrecognoscible. En plenes Falles, la ciutat de Valencia es va ennuvolar, el seu club va deixar de somriure per un moment i va perdre. I sí, davant un dels equips més febles de la Lliga esta temporada.