Objecte del Tràmit: Aquest tràmit permet a les entitats interessades en formar part del Consell de la Joventut de Menorca (CJM) presentar una sol·licitud perquè es reconegui el seu dret a designar representants a aquest CJM.\nQui ho pot demanar: -Associacions de joves\n-Seccions juvenils d’associacions\n-Entitats prestadores de serveis a la joventut\n-Consells de la joventut locals o d’àmbit supramunicipal\nRequisits a complir: Associacions de joves: constituïdes legalment i inscrites en els censos autonòmic i insulars d’entitats juvenils i entitats prestadores de serveis a la joventut que estiguin formades majoritàriament per joves en edats entre els 14 i els 30 anys; que no tenguin ànim de lucre; que actuïn a Menorca; que estiguin inscrites en el Registre d'Associacions de les Illes Balears, que inscrites en el Registre Nacional d’Associacions tenguin la seu o una delegació permanent a Menorca o que segons la seva tipologia estiguin inscrites en el registre corresponent; que tenguin implantació, com a mínim, en un municipi de Menorca i que acreditin un nombre mínim de deu socis o afiliats.\nFederacions d’associacions: legalment constituïdes i inscrites en els censos autonòmic i insular d’entitats juvenils i entitats prestadores de serveis a la joventut que estiguin formades per un mínim de tres associacions de joves que compleixin tots els requisits a l'apartat anterior (per a associacions de joves). En aquest cas, cap de les associacions no pot designar representants a títol individual en el CJM.\nSeccions juvenils d’associacions de qualsevol àmbit: que tenguin òrgans de representació i de decisió propis i independència plena per als assumptes juvenils, i que, com a tals, figurin en els estatuts de les associacions respectives, o que sigui delegada expressament per aquestes la representació en matèria juvenil a la secció o equivalent, mitjançant un acord dels seus òrgans de govern, i que estiguin inscrites en els censos autonòmic i insular d’entitats juvenils i entitats prestadores de serveis a la Joventut.\nEntitats prestadores de serveis a la joventut: sense ànim de lucre que estiguin inscrites en els censos autonòmic i insular d’entitats juvenils i entitats prestadores de serveis a la joventut i que prestin serveis anualment a més de vint joves, com a mínim, dins l’àmbit territorial de Menorca.\nConsells de la joventut locals o d’àmbit supramunicipal.\nDocumentació a presentar: -Sol·licitud d'admissió\n-Còpia dels estatuts pels quals es regeix l’associació. En el cas de consell de la joventut locals o supramunicipals, acta de constitució.\n-Certificat, expedit per l’organisme competent, que acrediti la inscripció de l’entitat en el registre que correspongui. Aquest document no és requerit a les entitats prestadores de serveis a la joventut.\n-Certificat emès per la secretaria de l’entitat, amb el vistiplau de la presidència, amb la relació nominal dels membres dels seus òrgans de govern.\nEn el cas de seccions juvenils, certificat emès per la secretaria de l’associació o organització, amb el vistiplau de la presidència, sobre la composició dels òrgans de govern i la representació pròpia per als assumptes específicament juvenils.\n-Certificat emès per la persona que ocupa la secretaria de l’entitat, amb el vistiplau de la presidència, que acrediti el nombre de persones associades de l’entitat (en el cas de seccions juvenils, nombre de persones associades o afiliades de la secció juvenil de l’associació o organització), i que n'especifiqui l’edat.\nEn el cas de federacions d'associacions, certificat emès per la secretaria, amb el vistiplau de la presidència, en el qual figuri la relació de les associacions que formen part de la federació, així com el nombre de persones afiliades o associades.\nEn el cas de Consells de la Joventut locals o supramunicipals, certificat expedit per la secretaria, amb el vistiplau de la presidència, que acrediti el nombre d’entitats que formen part d’aquest i el nombre de persones associades o afiliades de cada una de les entitats que l’integrin.\n-Acord de l'òrgan de govern de l’entitat que sol·licita l’ingrés com a membre del CJM, acreditat mitjançant un certificat de la secretaria, amb el vistiplau de la presidència.\n-Certificat en el que es detallin les seus i els espais de participació de l'entitat.\n-ANNEX Assignació de persones representants al Consell de la Joventut de Menorca.\nEn el cas d'entitats prestadores de serveis a la joventut, memòria anual aprovada pels òrgans de govern, estesa per la secretaria de l’entitat, que acrediti la implantació d’aquesta en l’àmbit territorial de l’illa de Menorca i la prestació anual de serveis, sense ànim de lucre, a més de 20 joves de fins a 30 anys.\nEn el cas d'entitats prestadores de serveis a la joventut, escrit signat per tres entitats membres del CJM que siguin aval de la memòria de l’entitat.\nEn el cas de Consells de la Joventut locals o supramunicipals, si n'és el cas, còpia de l’acta de protocol signada, si és el cas, entre el Consell de la Joventut local i l’entitat de l’Administració local que correspongui segons l’àmbit territorial del consell local.\nEmplenar, signar i presentar la sol·licitud\nAdjuntar documentació requerida\nEsmenar la sol·licitud segons requeriments d'esmena, si s'escau, amb aclariments o documentació que no hagi estat presentada en primera instància.\nTerminis de ciutadà: 20 dies a partir de la publicació al BOIB\nTerminis del Consell Insular: 15 dies\nResposta al ciutadà: Per telèfon i per correu electrònic\nMarc Legal: -Llei 10/2006, de 26 de juliol, integral de la joventut.\n-Llei 21/2006, de 15 de desembre, d’atribució de competències als consells de Menorca i d’Eivissa i Formentera en matèria de joventut i lleure.\n-Llei 8/2000, de 27 d'octubre, de consells insulars, article 6.2, sobre la possible creació d'òrgans complementaris.\n-Decret 63/2016, de 21 d’octubre, pel qual es crea el Consell de la Joventut de les Illes Balears, se n’estableixen les normes bàsiques d’organització i funcionament i s’aproven els principis generals que regulen els consells de la joventut d’àmbit insular i local, Titol II, sobre principis generals relatius als consells de la joventut insulars i locals.\n-Reglament orgànic del Consell Insular de Menorca, aprovat pel Ple en sessió ordinària de 16 de desembre de 2002.\n-Reglament de Participació ciutadana del Consell Insular de Menorca de 2005, títol IV sobre la regulació, la naturalesa, l’organització, les funcions i el funcionament dels consells sectorials; i article 30, on s'estableix que que el règim de funcionament d'aquest òrgan de consulta i participació s'ha de regular en el corresponent reglament intern aprovat pel Ple del Consell Insular de Menorca.\n-Reglament del Consell de la Joventut de Menorca, publicat al BOIB núm. 14 de dia 31 de gener de 2019.\nReglament Orgànic del CIM\nReglament de participació ciutadana del CIM\nResolució del director general d’Esports i Joventut per la qual es convoca el procediment de participació per a la constitució del Consell de la Joventut de les Illes Balears\nDecret 63/2016, de 21 d’octubre, pel qual es crea el Consell de la Joventut de les Illes Balears\nReglament del Consell de la Joventut de Menorca, publicat al BOIB núm. 14 de dia 31 de gener de 2019\nResolució del Conseller Executiu, núm. 2019/OCUP/0000028, de 7 de febrer de 2019, relativa a la convocatòria d'entitats que poden designar representants en el Consell de la Joventut de Menorca\nModels de sol·licituds d'admissió al Consell de la Joventut de Menorca (CJM)


Landhaus Sonne Garni Lieg Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nLandhaus Sonne GarniIn der Lun 11, Lieg, Lieg, Alemanya, 56290 - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en 84 comentarisLandhaus Sonne GarniVeure més fotosPiscinaVeure més fotosPiscinaVeure més fotos9,2 Excepcional valoració dels hostesVeure tots els comentaris"Everything was perfect. I never saw and met so friendly and..."RobBelgiumVeure més fotosExcel·lent ubicació 9,0Veure el mapaVeure totes les 30 fotos9,0Ubicació\nOpcions d'habitacióMés fotos i detallsHabitació Doble en Hostal (Double Room in Guest House)...20 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusMés fotos i detallsOferta (Hot Deal)...plat de dutxaFixa les dates per veure preusMés fotos i detallsSuite...32 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusMés fotos i detallsBalneari (Spa)...plat de dutxaFixa les dates per veure preusMés fotos i detallsHabitació Doble (Double Room)...20 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusMés fotos i detallsHabitació Individual (Single Room)...10 m2plat de dutxa1 llit individualFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Landhaus Sonne Garni està situat idealment a Lieg; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Landhaus Sonne Garni, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei de bugaderia són només algunes de les comoditats que fan que Landhaus Sonne Garni sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina coberta, massatge, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Landhaus Sonne Garni.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsassecador de cabellplat de dutxa empolles d'aigua de cortesiaTV satèl•lit/cable Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantPlease note that check-in is only possible until 13:00 on Sundays. Comentaris recents de clients\nAllotjaments a Lieg


Els investigadors en formació que vulguin explicar la seva recerca ja es poden presentar al III Concurs Comas i Solà - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > Els investigadors en formació que vulguin explicar la seva recerca ja es poden...\nEls investigadors en formació que vulguin explicar la seva recerca ja es poden presentar al III Concurs Comas i Solà\nImatge del vídeo guanyador del II Concurs Comas i Solà, Brain mapping, de Joanna Sierpowska.\nEl proper 20 de gener s’obre el període de presentació de propostes al III Concurs Comas i Solà de curtmetratges, un certamen que té l’objectiu d’apropar a la ciutadania, mitjançant un canal àgil i visual, la recerca que es duu a terme a la Universitat de Barcelona, i donar visibilitat als estudiants de doctorat com a motor de la recerca de la Universitat. Els doctorands poden presentar les seves propostes al concurs fins al 22 de maig i els guanyadors es faran públics a través del web del projecte durant la primera setmana de juny del 2017.\nEl concurs està organitzat conjuntament per l’Escola de Doctorat i la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i), amb el suport de l’Institut de Ciències de l'Educació (ICE) de la Universitat de Barcelona. El grau de Comunicació Audiovisual de la UB hi col·labora oferint assessorament als doctorands que demanin orientació, consell o opinió per produir les seves peces audiovisuals. Les persones interessades han d’adreçar un correu electrònic al cap d’estudis del grau, Jorge Franganillo: franganillo@ub.edu.\nEspecificitats del concurs\nLes peces audiovisuals han de resultar comprensibles per a un públic no especialitzat ni habituat al llenguatge científic, perquè un dels propòsits del concurs és que els curtmetratges siguin eminentment divulgatius. Les obres no poden superar els tres minuts de durada (incloent-hi els crèdits) i el gènere és lliure: documental, animació, experimental o qualsevol altre que s’adeqüi a les bases del concurs. Els curtmetratges poden ser en català, castellà o anglès; també poden ser en altres llengües si estan subtitulats en algun dels tres idiomes esmentats. S’acceptaran vídeos de qualsevol àmbit del coneixement i, per tant, de temàtica diversa. Les obres han d'estar publicades a Youtube de manera pública i, per presentar-les al certamen, cal que els participants omplin un formulari en línia. Per la seva banda, la Universitat de Barcelona enllaçarà els vídeos participants al seu canal de Youtube.\nEl jurat, que atorgarà tres premis, valorarà especialment el rigor científic dels treballs, l’esforç divulgatiu i la claredat del missatge, així com la qualitat audiovisual de les peces. Els tres guanyadors rebran un iPad Air 2 (model 16 G Wifi) o equivalent cadascun; una matrícula gratuïta per a qualsevol dels cursos intensius d’idiomes que organitza l’Escola d’Idiomes Moderns (EIM) en l'oferta d’estiu 2017, així com un lot de productes de marxandatge oficial de la Universitat de Barcelona.\nEls vídeos presentats acumulen més de 18.000 visites\nEls vídeos guanyadors en la primera edició del certamen van ser Metabolisme tumoral, Textured in peace (TIP) i Aliens species vs. genomics, d’Helga Simon, José Antonio Padilla i Maria Casso, respectivament. En el cas de la segona edició del concurs, les doctorandes Joanna Sierpowska, Elisabet Tintó i Silvana de Souza Pinheiro es van proclamar guanyadores amb els vídeos Brain mapping, ap2-hs, un gen important en el paràsit de la malària? i Un microscopio virtual, respectivament.\nEls vídeos presentats a les edicions anteriors del concurs, tant si han estat premiats com si no, estan disponibles al canal de Youtube de la Universitat de Barcelona i acumulen, entre tots, més de 18.000 visites.\nEl concurs porta el nom del barceloní Josep Comas i Solà, que a més d’astrònom notable, va ser un important divulgador científic. Estava interessat en l’astronomia des de molt jove. Als quinze anys va estudiar un meteorit que havia caigut a prop de Tarragona i el resultat de la seva anàlisi el va publicar a la revista Astronomie. Va destacar en els seus estudis sobre els asteroides: en va descobrir onze i va desenvolupar un nou mètode per calcular-ne l’òrbita. A banda de la seva recerca científica en astronomia, va experimentar amb la fotografia i el cinema aplicats a l’observació astronòmica i va desenvolupar estudis en sismologia. Va contribuir a fundar la Societat Astronòmica d’Espanya i en va ser el primer president. També va ser director de l’Observatori Fabra des de la seva creació. Va publicar estudis a les principals revistes científiques de l'època i va escriure fins a més de 1.200 articles de divulgació científica per a la premsa. Va col·laborar en programes de ràdio i va escriure alguns dels llibres de divulgació astronòmica més difosos a Espanya. Va oferir conferències i visites a l’Observatori Fabra i a l’observatori que va construir a casa seva, la vil·la Urània, al districte de Sarrià-Sant Gervasi de Barcelona.


Wikiloc - a 09 17 Ullastret-Sant Iscle- Fonolleres маршрут - Ullastret, Catalunya (España)- GPS track\nпоход (поход маршруты на Spain → Catalonia → Ullastret )\na 09 17 Ullastret-Sant Iscle- Fonolleres\n1 118 329 240\nUploaded 16 сентября 2011 г.\nRecorded сентября 2011\nUllastret-Canapost-Peratallada, un tomb pels pobles medievals de l'Empordanet (поход)\nUn tomb per l'Empordanet d'en Josep Pla... Ullastret-Serra de Daró-Llabià-l'estany d'Ullastret (поход)\nUllastret-Castell d'Empordà-Matajudaica-Fonolleres-Ullastret (поход)\nUllastret-La Fonsanta-La Pedra Lliure-l'estany d'Ullastret-Llabià-Poblat ibèric-Ullastret (поход)\nJosep Miquel LLadó Все права защищены\nПросмотрено 1508 раз(а), скачено 35 раз(а)\nрядом с Ullastret, Catalunya (España)\nLa sortida d’avui, és a partir d’Ullastret amb direcció nord fins a arribar el riu Daró i creuar-lo, per seguir el camí que ens portarà fins el petit poble de Sant Iscle d’Empordà.\nEl poble es troba a dalt d’un turó, a causa dels aiguamolls que envoltant a tot el poble. Queda una antiga torre i un tros de muralla, que segons els documents prové de l’edat mitjana. L’església de Sant Iscle, que les primeres notícies daten de l’any 1081, però fou consagrada el 1123 pel bisbe Berenguer Humbert. Al costat oest de l’església en conserva unes restes de muralla amb les seves espitlleres per disparar en cas de que pugessin pirates o delinqüents del pla. Les masies algunes d’elles en mal estat, formen un conjunt arquitectònic molt interessant.\nSeguim la nostra ruta, ara tornant al llit del Daró i bordejant-lo per l’altre costat. Aprofitem per comentar la fertilitat dels camps que es troben a cada costat del riu. Abunden molt, el cultiu del blat de moro i el fruiters, sobretot les pomeres.\nEns desviem una mica del nostre camí per veure el poble de Fonolleres. El poble està situat al voltant de l’església de sant Cristòfol, aquesta de estil gòtic i de una sola nau, amb un absis poligonal a l’interior i semicircular a l’exterior. A sobre hi ha una torre de fortificació. Al costat de l’església encara es pot apreciar un dels murs pertanyents al castell, que servia de defensa de les cases que hi havia el seu voltant.\nTornem cap al llit del Daró i agafar el camí que ens portarà al punt de sortida, al costat de les muralles que hi ha al bell mig del poble, ja que hem deixat el cotxe aparcat al costat de l’antiga presó.\nRuta molt fàcil de fer.\nПривет, нашел этот интересный маршрут a 09 17 Ullastret-Sant Iscle- Fonolleres https://ru.wikiloc.com/marshruty-pokhod/a-09-17-ullastret-sant-iscle-fonolleres-2040594 Удачи!, Wikiloc - Тропинки Мира\nI did this trail with Josep Miquel LLadó\nAsk Josep Miquel LLadó to add you as a trail buddy on this trail\nFollow Josep Miquel LLadó and discover new trails!


Ignacio Perea: “Aspirem que la nostra manera d’invertir pugui ajudar a transformar la societat” | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl marc normatiu de MIFID II entra en vigor a finals d’any. En què consisteix?\nÉs una nova regulació que s’està aplicant a la pràctica totalitat d’Europa i busca protegir més els clients perquè tinguin molt clar quins serveis reben per part de les entitats bancàries, ja siguin d’execució, d’assessorament o d’atenció discrecional. El que fa bàsicament és determinar de manera clara i contractual quin nivell de delegació fa un client al seu banc. D’altra banda, emfasitza que hi hagi claredat sobre el nivell de costos que se li aplica en els diversos serveis.\nVostè és expert en inversions responsables i sostenibles. En què consisteixen?\nEs tracta d’un altre element normatiu. Fins ara no hi ha hagut un marc del tot clar, hi ha inversors de tot tipus, clients de tot tipus i gestores de tot tipus. Es pretén començar a homogeneïtzar a qui diem responsable, quin nivell d’impacte té aquesta responsabilitat i quin tipus de divulgació s’exigeix a totes les entitats. Quan vols vendre i distribuir un producte sostenible als teus clients els hauràs d’explicar en què et fonamentes per dir que és sostenible. A partir del proper 10 de març entra en vigor aquest reglament de divulgació. Tot i que ara per ara no s’aplicarà a Andorra, pensem que és una bona pràctica i tard o d’hora s’haurà d’anar cap aquest nou marc normatiu. Per això pensem que és bo adaptar-nos a aquesta nova manera de funcionar.\nI tant. Doncs a l’hora de fer una inversió, no només pensar en la rendibilitat que tindrà, sinó incorporar elements com ara quin impacte té en el medi ambient. Si és una fàbrica de begudes, si fan un ús eficient de l’aigua, si la reciclen. En el cas de la moda, quin és el nivell de consum de tints, si es contaminen els rius. En el cas social, si hi ha polítiques d’igualtat en les empreses, quina és la relació cap als col·lectius vulnerables, quin és l’impacte en la cadena de valor sobre com es preparen els proveïdors i els clients. Si els consells d’administració tenen consellers adequadament preparats per aquesta visió estratègica, si hi ha una diversitat a l’hora de buscar els perfils per aconseguir la millor presa de decisions. Són una sèrie d’elements qualitatius que fins ara no es tenien tant en compte i ara s’incorporen en el procés d’inversió.\nEstem davant d’un canvi de tendència?\nSí, clarament, perquè la incorporació d’aquests elements addicionals s’alineen amb la sensibilitat i la preocupació de la ciutadania pel medi ambient i, ara amb la Covid, per la salut.\nQui ens acompanya a l’hora d’invertir per tenir en compte aquests factors?\nL’assessor financer hauria de ser el Pepito grillo que hauríem de tenir sempre al nostre costat per recordar-nos quins haurien de ser els objectius. El primer pas és saber per què volem aquesta inversió i aquí hi ha un diàleg amb el client per saber quins són els seus objectius. L’acompanyament de l’assessor és molt important perquè a ell li exposarem les nostres angoixes vitals i ell ens calmarà en moments de caiguda de mercat o ens contindrà en moments d’eufòria. Si el client no té cultura financera, el rol de l’assessorament té tot el sentit del món.\nDiria que aquest acompanyament marca la diferència?\nSí. Aspirem a ser un referent en banca privada a Andorra, amb uns serveis personalitzats i diferenciats. Volem oferir l’assessorament purament financer, solucions asseguradores, d’art, opcions de finançament. Els productes són molt semblants, l’important és adaptar-los a cadascun dels clients.\nI aquests criteris s’apliquen, és clar, a nivell intern?\nSí, estem revisant el nostre catàleg de productes per adaptar-lo a aquesta manera d’invertir. I estem repensant com fer les coses a nivell intern: quines polítiques tenim amb els nostres treballadors o com és la nostra governança per predicar amb l’exemple.\nCom està afectant la pandèmia a la manera d’invertir?\nHa afectat en positiu perquè ha sensibilitzat la majoria de les persones a adonar-se que hi ha elements importants que van més enllà de la rendibilitat, com ara la preocupació pels proveïdors i clients, i tots aquells que contribueixen a formar el valor de l’empresa; la preparació per poder teletreballar amb les eines adequades i poder mantenir el contacte amb els clients; la implicació en els reptes perquè hi ha gent que ho està passant molt malament. El mandat que rebem dels nostres clients és la rendibilitat, però ens preocupa com el complim i com revertim el retorn sobre els nostres clients i sobre la societat en general. Aspirem que la nostra manera d’invertir pugui ajudar a transformar la societat. Un repte ambiciós.


La cultura és innocent fins que no es demostri el contrari - teknecultura.com\nLa cultura és innocent fins que no es demostri el contrari\nEl passat 30 de maig es va publicar a Núvol i al nostre bloc de Teknecultura l’article “El teatre no és per a pobres”.\nAmb un inici de vocació provocadora, l’article defensa que la desigualtat en cultura és, sobretot, efecte de la desigualtat de la societat en la que actua i que lluitar en favor de l’accessibilitat a la cultura passa per lluitar contra aquesta desigualtat.\nPocs dies després, el Instituto Nacional de Estadística (INE) va fer públic el Módulo de participación social de la seva Encuesta de condiciones de vida de l’any 2015. No podia ser més oportú!\nL’enquesta és una mina de dades i un bany de realitat per a tothom que es dediqui o tingui interès per la cultura, i la seva nota de premsa n’és un bon resum.\nEl consum d’espectacles en directe és baix. Només un 32,7 % dels enquestats diuen que han assistit a un espectacle teatral, a un concert, a una òpera o a un espectacle de dansa en els darrers 12 mesos (si pugem el llistó a més de 3 experiències, la xifra baixa al 12,3 %). I no només això, aquests percentatges van a la baixa respecte del 2006 en activitats culturals (mentre no ho fan en activitats esportives). En el cas del cine, el descens dels que hi assisteixen és encara més gran, tot i que segueix sent l’activitat cultural més popular.\nCom a novetat, com a feliç novetat diria jo, el modul d’activitat social de l’enquesta de 2015 també ha indagat sobre les raons per la no assistència. Així, ja no hem de conformar-nos en saber simplement que el 67,3 % dels enquestats no han assistit a cap espectacle de cultura en viu l’any passat. Ara podem preguntar-nos el perquè i, a partir d’això, actuar i intentar millorar aquesta dada tant preocupant.\nLes raons per no assistir són diverses; en la categoria de “Altres raons” queden agrupades un 41 % de les persones enquestades. Per a la resta, la raó més poderosa per no assistir és la manca d’interès, un 28 %. La segona ja és la limitació econòmica, amb un 21 %. Quina llàstima que no disposem d’aquesta dada en l’enquesta de 2006!\nEs a dir, una quarta part dels adults que no consumeixen cultura en viu respon que la raó determinant per no fer-ho és el seu cost. Aquesta ha estat la notícia destacada en alguns mitjans: molt ciutadans no van al teatre o al cine (amb xifres similars) perquè no s’ho poden permetre.\nSi desgranem aquestes dades en funció dels nivells de renda, veiem com entre els enquestats que assisteixen, i amb una major freqüència, són més nombrosos els que tenen un nivell d’ingressos més alt.\nPer dir-ho clarament, les rendes baixes van menys al teatre perquè no s’ho poden permetre. Just el punt de partida de l’article “El teatre no és per a pobres”. Però… és el preu la barrera? Si baixem o eliminem el preu, la participació cultural pujarà fins el 50 %? La franja gris del gràfic es tornarà com a mínim taronja?\nJo no tinc clar que sigui així.\nPer un costat, podem veure com d’altres variables (com ara el nivell d’estudis) tenen una correlació tan forta com la renda en la participació cultural.\nI també, observant les dades per comunitats autònomes, podem veure com una menor mitjana de renda no implica un major % d’enquestats que no assisteixen per raons econòmiques. Extremadura, Ceuta o Melilla en serien bons exemples.\nSí, és possible que els nivells mitjos de renda no reflecteixin una situació de desigualtat més gran. És possible trobar comunitats amb una renda mitja més gran, però també amb un % més gran de ciutadans amb rendes baixes. No disposem d’aquesta dada per avaluar.\nPerò també és possible que l’enquesta ens mostri una percepció no només del preu, sinó del preu contraposat amb el valor (sempre que llegeixo enquestes recordo la brillant intervenció d’Alberto Fernández al I Congrés de Màrqueting de les arts que organitza @asimetrica). Aquests enquestats ens estan dient que, ordenant les seves prioritats i la seva disponibilitat, la cultura en viu queda per sota de las seves possibilitats. Per això entre les rendes mitges i altes també apareixen persones que diuen que no es poden permetre assistir a un esdeveniment cultural.\nApuntant en la direcció de l’article citat, el nivell de renda o el nivell d’estudis –i també ho veuríem segons el lloc de residència–… són algunes de les variables evidents d’una realitat complexa que relaciona el que podríem anomenar classe socio-cultural. La classe socio-cultural defineix el valor que aporten les manifestacions culturals analitzades, tant per elles mateixes com pel seu valor simbòlic o relacional; això va a un costat de la balança i a l’altre la disponibilitat de renda. En la resta entre els dos valors, trobem la resposta de si ens podem permetre assistir o no a activitats culturals.\nSí, el preu és una barrera d’accés, però no per a tothom i no de la mateixa manera per a tothom.\nSí, el nivell de renda està associat a la participació cultural. Però no només pel fet de definir una limitació econòmica, sinó també per la seva associació a d’altres factors com els estudis, el bagatge cultural heretat i construït, el grup social amb el que ens identifiquem…\nI com a corol·lari\n(especialment indicat per a polítics i gestors culturals amb responsabilitats polítiques)\nSiguem prudents amb les lectures simples d’una realitat que presenta molta complexitat, en la que les barreres invisibles poden ser més altes que les visibles.\nCompte amb les mesures orientades a facilitar l’accessibilitat cultural fonamentades en el preu.\nCompte amb els judicis ràpids, perquè la cultura és innocent d’elitismes fins que no es demostri el contrari.


Ferida una diputada de Vox en un míting a Sestao - À Punt\nFerida una diputada de Vox en un míting a Sestao\nL'Ertzaintza va carregar contra grups antifeixistes pel llançament d’objectes, un dels quals hauria ferit Rocío de Meer.\nImatge de la diputada Rocío de Meer difosa per Vox / Twitter (@vox_es)\n27 de juny 2020 - 11:04\nLa formació d'ultradreta Vox ha denunciat que la diputada d'aquest partit, Rocío de Meer, ha resultat ferida amb un trau al cap com a conseqüència del llançament d’objectes per part de grups antifeixistes durant un míting electoral a Sestao, Biscaia.\nEl míting del president de Vox, Santiago Abascal, amb motiu de les eleccions del 12 de juliol, va tindre lloc aquest divendres i va estar marcat per les càrregues dels agents antidisturbis de l’Ertzaintza, que es van veure obligats a escortar els participants de l’acte polític.\nCentenars de persones, convocades per grups antifeixistes a través de les xarxes socials, es van concentrar al voltant de la plaça de San Pedro de Sestao per a protestar per la presència del líder de Vox, i algunes van llançar pots de fum, pedres i botelles.\nLa policia autònoma basca ha obert diligències per a aclarir penalment quines persones o grups de persones van provocar els incidents violents, que van ser contestats amb càrregues policials.\nSantiago Abascal i el candidat de la formació ultradretana per Biscaia, Nico Gutiérrez, així com un grup de simpatitzants, van estar a la plaça una hora i en van marxar fortament escortats per l'Ertzaintza, mentre rebien insults des del carrer i des dels balcons.\nLa denúncia de la formació d'ultradreta ha generat molta polèmica en les xarxes socials, ja que moltes persones estan qüestionant la veracitat de l'agressió. Fets com que en la foto difosa pel partit no s'aprecia cap mena d'unflor al voltant de l'ull colpejat o que no hi ha taques de sang a la mascareta que porta la diputada, són els principals arguments de qui critica que l'agressió pot ser en realitat un notícia falsa.


La 'Pandemic Edition' dels Butaca ja té nominats (i servida la polèmica)\nPer Núria Cañamares a\t 11 novembre, 2020 0 comentaris\nEls Premis Butaca 2020 ja han anunciat les nominacions d’una 26a edició que ha suprimit algunes de les categories pels efectes de la covid-19. La gala de la ‘Pandemic Edition’, virtual i sense públic, es farà el 15 de desembre. Les votacions estan obertes fins al 9 de desembre.\nAmb l’eslògan “Fora Màscares”, els vint-i-sisens Premis Butaca de Teatre de Catalunya atorgats per votació popular reivindiquen la necessitat de celebrar-se per, un any més –i, “aquest, més que mai”–, actuar com a altaveu del sector. Així ho van manifestar ahir al vespre els seus impulsors, Glòria Cid i Toni Martin, des del compte d’Instagram @premisbutaca amb un Live molt participat en què, una a una, van anar destapant les 20 categories que opten al reconeixement.\nExcepcionalment, en la present ‘Pandemic Edition’ –com l’anomenen els mateixos organitzadors– no hi figuren algunes categories com ara la de Noves dramatúrgies o Intèrprets de dansa pel fet, argumenten, que “la temporada va acabar a meitats de març” i, conseqüentment, “s’han vist afectades per la manca d’exhibició”. Aquesta decisió ha generat certa polèmica, a la qual han respost que “la tria s’ha fet en mesura del volum d’exhibició” en un any en què s’han estrenat “molts més espectacles de text” que d’altres que “encaixin” dins les categories eliminades i han aclarit que tornaran a contemplar-se en futures edicions.\nAquesta no és l’única polseguera que han aixecat els Butaca 2020. A través de les xarxes també s’ha comentat la resolució dels nominats a Públic familiar, qüestionant si els espectacles seleccionats –La bruixa de la tramuntana (Teatre Liure), Nada es imposible (Mago Pop) i Veus que no veus (Cia. Pepa Plana)– són o no representatius del sector de les arts escèniques adreçades a tots els públics, així com per què no opten a altres categories en joc com ara Millor actor o actriu, Escenografia, Llums o Vestuari. Unes reflexions que s’afegeixen a d’altres igualment ja endèmiques com ara la no inclusió de les Arts de carrer, per exemple.\nVotacions fins al 9 de desembre\nDebats –totalment pertinents– a banda, les votacions ja són obertes. Poden efectuar-se com sempre a través de la pàgina web fins al dimecres 9 de desembre a les 23h, pràcticament una setmana abans del lliurament dels guardons.\nLa gala dels Butaca també s’ha adaptat a la normativa per la covid-19 i se celebrarà el dimarts 15 de desembre, a les 22h, des del Teatre de Premià de Mar. No comptarà amb públic i es podrà seguir en directe des del web dels Butaca i a través de la retransmissió de La Xarxa de televisions locals.\nJerusalem (dirigida per Julio Manrique i amb Pere Arquillué com a cap de cartell) és la gran nominada optant a fins a 8 categories. La segueixen de prop al rànquing Europa Bull, La Rambla de les Floristes i La tienda de los horrores amb 7 nominacions, Infanticida amb 6 i Justícia amb 5.\nRecupereu aquí l’anunci de les nominacions via Instagram Live i consulteu, a continuació, el llistat complet de nominats. El Premi d’Honor Anna Lizaran s’anunciarà properament.\nNOMINACIONS PREMIS BUTACA 2020\n1.- Aquest país no descobert que no deixa tornar de les seves fronteres cap dels seus viatgers (Titus Andrònic / Temporada Alta / Sala Beckett)\n2.- El pequeño poni (Flyhard Produccions)\n3.- Lo nuestro (Flyhard Produccions)\n4.- Reiseführer (Ruta 40 / Teatre Lliure)\n3.- Jordi Prat i Coll (La Rambla de les floristes)\n1.- La consagració de la Primavera de Roger Bernat (Teatre Lliure / Elèctrica\nProduccions / Festival Instal·lacions – Ajuntament de Cambrils)\n2.- Rèquiem (Crea Dance Company / Centre Cultural Terrassa)\n3.- Wu Wei (Mercat de les Flors / Teatre Principal de Palma)\n1.- Maria Rovira (Réquiem)\n2.- Raquel Klein (Wu Wei)\n3.- Roser López Espinosa (Novembre)\n1.- Aquella nit (La Brutal / Minoria Absoluta)\n2.- Infanticida (Neus Pàmies Produccions)\n3.- La tienda de los horrores (Nostromo)\n4.- Les feres de Shakespeare (Els Pirates Teatre)\n1.- La bruixa de la tramuntana (Teatre Liure)\n2.- Nada es imposible (Mago Pop)\n3.- Veus que no veus (Cia. Pepa Plana)\n1.- Aitor Galisteo-Rocher (Feísima enfermedad y muy triste muerte de la reina Isabel I)\n2.- Josep Maria Pou (Justícia)\n3.- Pere Arquillué (Jerusalem)\n1.- Anna Sahun (Nenes i nens)\n2.- Imma Colomer (Un dia qualsevol)\n3.- Rosa Boladeras (La Rambla de les floristes)\n1.- Anna Bertrán (La morta)\n2.- Laura Conejero (Una història real)\n3.- Sílvia Bel (Beckett’s ladies)\n1.- Joan Vazquez (Ocaña reina de las Ramblas)\n2.- Marc Pociello (La tienda de los horrores)\n3.- Ricard Farré (Les feres de Shakespeare)\n1.- Diana Roig (La tienda de los horrores)\n2.- Neus Pàmies (Infanticida)\n3.- The Sey sisters (La tienda de los horrores)\n1.- Albert Faura (La tienda de los horrores)\n2.- David Bofarull (La Rambla de les floristes)\n3.- Pol Queralt (Infanticida)\n1.- Maria Armengol (Jerusalem)\n2.- Miriam Compte (La tienda de los horrores)\n3.- Montse Amenós (La Rambla de les floristes)\n1.- Eva Fernández (La Rambla de les floristes)\n2.- Helena Fenoy i Marta Ferrer (La tienda de los horrores)\n3.- Núria Llunell (Jerusalem)\npremis Premis Butaca Teatre votació popular\nArticle anteriorÀngels Margarit: “En dansa, a Europa hi ha moltes més programadores i directores”\nArticle següent Anna Giribet: “Aquell sostre el vaig trencar, però n’hi ha d’altres”


Multa de 41 milions d'euros a Ikea per la mort d'un nen aixafat per un moble\nLa multinacional sueca pagarà la indemnització més alta per decés infantil de la història dels Estats Units\n08·01·20 | 11:58\nEls fets van tenir lloc a Califòrnia, Estats Units. ACN\nMulta multimilionària a Ikea per la mort d'un nen aixafat per un dels seus armaris. El gegant suec ha estat condemnat a pagar 46 milions de dòlars (uns 41 milions d'euros) als pares d'un nen de dos anys que va morir aixafat per un moble a Califòrnia.\nSegons va informar El Periódico, capçalera pertanyent al mateix grup editorial que el Setmanari Empordà, el moble en qüestió era una còmoda de la línia Malm, de 32 quilos i un preu d'entre 40 i 100 euros, que va caure sobre Jozef Dudek el maig de 2017. Els pares de l'infant «mai vam pensar que un nen de dos anys podria fer que una còmoda de només 76 centímetres d'altura es bolqués i l'ofegués. Va ser més tard quan vam saber que era inestable pel disseny», van dir els pares de l'infant.\nSegons els advocats és el major acord d'indemnització de mort infantil a la història dels Estats Units. «Estem explicant la nostra història perquè no volem que això li passi a una altra família», van afegir els progenitors de Dudek.\nEls mobles Malm ja havien estat retirats del mercat després de confirnar-se la mort de tres menors més, aixafats per la còmoda a causa d'errades de seguretat de les peces.\nEl mes de febrer de 2016 Ted McGee, un nen de 22 mesos de Minnesota, va morir quan una calaixera Malm, en aquest cas la de sis calaixos, li van caure a sobre. L'accident va passar en la seva pròpia habitació, mentre els seus pares pensaven que el petit dormia la migdiada: no van escoltar cap soroll i el nen tampoc va xisclar. El juliol d'aquell any Ikea i la Comissió de Seguretat de Productes de Consum als EUA havien reconegut públicament que les còmodes de la companyia podien arribar a ser «potencialment perillosos i inestables si no es fixen a la paret».\nEn aquest sentit, van admetre que dos nens de menys de dos anys havien mort des del 2014 a causa de la bolcada de les calaixeres Malm. A més, Ikea va anunciar llavors que enviaria kits d'ancoratge -300.000 unitats- per a qualsevol client que ho demanés.\nA patir de llavors, Ikea va llançar la campanya Secure It! als clients de 27 milions de calaixeres (entre elles la Malm) alertant-los de la necessitat d'ancorar les còmodes a la paret. «Si bé cap acord pot alterar els tràgics esdeveniments que ens han portat fins aquí, pel bé de la família i de tots els involucrats, estem agraïts que s'hagi arribat a una resolució», va remarcar un portaveu de la companyia.


TMB planteja un ERO temporal o congelar els sous a 4.200 treballadors\nUn dels autobusos urbans de Barcelona (Foto: ACN)\nTransports Metropolitans de Barcelona (TMB) ha plantejat als sindicats de l'empresa congelar el salari als 4.200 treballadors dels autobusos si no volen afrontar un ERO temporal, segons han informat els representants sindicals. Els set sindicats amb representació a TMB han rebutjat una reducció de plantilla i també l'"excessiu" increment de preus que ha entrat en vigor aquest any. Després de dues reunions amb l'empresa per estudiar com es poden reduir costos, els sindicats han anunciat que no pensen anar a cap més trobada. Fonts de TMB ho han lamentat i han admès que, si no s'arriba a cap acord, no descarten que es presenti un expedient de regulació d'ocupació.\nRedacció 04/01/2012 - 19.11 Actualitzat 09/11/2021 - 10.55\nEls sindicats ACAT, ACTUB, CCOO, CGT, PSA, SIT i UGT han demanat la dimissió de "tota la direcció" de TMB i que es respecti el conveni col·lectiu vigent.\nA més, la CGT i la UGT han denunciat que la congelació de sou suposarà un estalvi de 14 milions d'euros, una xifra molt inferior als 120 milions que, segons diuen, costen els serveis externalitzats. A més, critiquen que no es digui res sobre els sous i les primes dels directius.\nFonts de l'empresa han assegurat que "si no hi ha solució pactada es farà un ERO" i han argumentat que, fins ara, les retallades només han afectat el personal fora de conveni. La UGT, en canvi, manté que els treballadors ja van assumir una reducció de jornada anual de 89 hores, que suposa una rebaixa salarial de 2.000 euros anuals.


▷ ⭐Definició de confiat⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de confiat\nDefinició de confiat\nara pots veure La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula confiat, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot usar en un text Veritable aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil entendre què significa confiat.\nInclinat a confiar.\n¿Cóm es diu confiat en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice confiat en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en castellà confiat has de saber que la seva traducció és confiat pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar confiat\nMentre feia la investigació i compartir […] quarts amb altres persones, un aprèn a comunicar-se i a confiar en uns als altres per complir una funció.\nAquests dos mesos em […] han ensenyat a confiar més en la gent, […] i donar-los una oportunitat.\nVostè i la seva […] família poden confiar que els brindarem […] accés a la millor atenció possible.\nSento que els pacients de malalties rares han de desenvolupar un desig més […] fort que els altres, confiar més en les seves capacitats […] i ¡no rendir-se mai!\nTot i molts obstacles, ella […] mai ha deixat de confiar en si mateixa.\nI com més avaluacions realitzi el professor, […] més aquest pot confiar en els resultats […] de l’anàlisi.\nPot confiar sempre en la qualitat […] dels productes de Koskisen.\nMoisès va poder confiar Josuè i la seva […] respecte per ell va créixer.\nAparentment, no es podia confiar en les àrees […] perifèriques.\nLlevat que permeti confiar en els procediments […] duts a terme per tercers, aquesta disposició -un cop preses mesures […] raonables per a establir la bona fe- no evitaria la duplicació del treball.\nUna motocicleta no […] pot existir sense confiar en la capacitat […] de conducció del pilot.\nJa sigui per a una instal·lació en un museu o un esdeveniment en viu a gran escala, vostè necessita un reproductor de […] vídeo en què pugui confiar.\nPer exemple, […] si només es pot confiar en el 10 per cent […] del valor d’un indicador determinat anualment, caldria esperar […] que transcorrin diversos anys d’aquests mesuraments per demostrar una tendència d’un deu per cent anual de millores.\nPrefereixo confiar en el que anomeno la […] democràcia de la lectura.\nD’altra banda, la majoria de les […] persones sol confiar en l’experiència […] acumulada en un entorn o cultura propis, amb […] els consegüents valors, normes i costums arrelats, tant els que acceptem com els que rebutgem.\nElla preferia confiar en l’acció directa […] de la gent comuna.\nPer això […] som summament escèptics quan se’ns demana confiar en els arranjaments bilaterals.\nSempre pot confiar en la màxima […] qualitat dels sistemes de frens i els seus components de Bosch.\nIsrael ha de confiar que la solució […] de dos Estats no comprometi la protecció i seguretat dels seus ciutadans.\nS’han de dedicar a exercir la seva funció política, […] fins i tot estratègica, i confiar en la competència […] dels experts.\nEl seu fill sempre podrà confiar en la seva caminador i […] sentir-se segur.\nes molt confiada i quan queda amb algú sempre surt de casa a l’últim moment.\nNo obstant això, és indispensable que, en cas de […] insolvència de la seva contrapart, els operadors del […] mercat puguin confiar en un mecanisme […] de compensació que gaudeixi de protecció jurídica.\nPer la meva part, confio en els pobles d’Europa, en els ciutadans europeus, i almenys per a algunes coses, cal confiar-hi.\nAgraïm a tots els participants […] que hagin tornat a confiar en el nostre producte.\nNo ha de confiar en la identitat del […] lloc si el certificat conté un error d’aquest tipus.\nIntenta estar […] acompanyat i de confiar en algú; sol […] ser millor que estar sol i ser reservat.\nés molt confiat i sempre l’emboliquen amb mentides.\nLa població de la Xina, però, és tan massiva, […] que serà difícil confiar en el govern merament.\nPot confiar en ell en qualsevol situació […] de collita.\nCrec que és un pas important en […] aquesta direcció confiar en els experts […] que treballen en la matèria.


L’Alqueria del Basket s'ompli per a rebre a Aderes i “Campeones”\nMés de 500 aficionats van omplir les grades de la pista central de L’Alqueria del Basket per a disfrutar d'una jornada de bàsquet molt especial. Els protagonistes de la pel·lícula “Campeones” van experimentar el que se sent al ser jugador de bàsquet professional, i es van posar a prova davant dels jugadors d'Aderes de Burjassot, equip que va inspirar la pel·lícula.\nDesprés d'una jornada que va començar amb menjar compartit en la cafeteria, i visita amb tot luxe de detalls a la instal·lació, els jugadors de l'un i l'altre equip van ser ovacionats al botar al parquet, i van posar tots junts davant una grada bolcada.\nEl partit d'exhibició va resultar un autèntic espectacle en què els protagonistes no van deixar de disfrutar, animats pels aficionats. Després d'això, tant els actors com els integrants d'Aderes, van posar amb la gent i van firmar autògrafs, posant el colofó a una jornada inoblidable.\nSergio Olmos, un dels protagonistes de la pel·lícula, va reflectir el sentir dels “Campeones&”. “Hem disfrutat més en un partit com este que en la pel·lícula, amb tanta gent. És impressionant veure tants xiquets emocionats de veure'ns jugar a nosaltres i jugar contra Aderes, que és d'ací de Valencia” deia.\nJesús Lago, un altre dels protagonistes i dels jugadors més destacats del partit, ho reafirmava. “Hi havia molta gent. Hem estat rient-nos, divertint-nos, ha sigut genial” explicava.\nL’Alqueria del Basket, amb la col·laboració del Festival Internacional de Cine Infantil de València (FICIV), han fet possible una jornada especial que demostra que la instal·lació és la millor seu possible per a albergar qualsevol tipus d'esdeveniment relacionat amb el bàsquet.


RETI: Revistes dels Estudis de Traducció i Interpretació | Observatori\n21 juny 2018 | Fonts d'informació | 0 comments\nEn funcionament des de l’any 2016, RETI: Revistes dels Estudis de Traducció i Interpretació conté indicadors de qualitat i altres informacions de 347 revistes especialitzades. Aquest projecte és el resultat de la col·laboració entre el Departament de Traducció i d’Interpretació i d’Estudis de l’Àsia Oriental i el personal de la Biblioteca d’Humanitats de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).\nRETI: Revistes dels Estudis de Traducció i Interpretació és un instrument per disposar de dades objectives sobre la qualitat i l’impacte de les revistes acadèmiques on publica el Personal Docent i Investigador (PDI) en l’àmbit dels Estudis de Traducció i Interpretació. Aquesta proposta respon a una necessitat d’informació bibliomètrica i constitueix una font d’informació útil per al PDI que ha de passar un procés d’avaluació de la trajectòria acadèmica i científica.\nAquest recurs d’informació presenta un llistat de les revistes acadèmiques amb els indicadors de qualitat procedents de 21 fonts valorades per entitats d’acreditació com AQU Catalunya o ANECA. A més, la fitxa de cada revista incorpora altres informacions d’interès: lloc web; catàlegs bibliogràfics; normes de publicació; permisos d’arxiu; política d’accés obert; i, per últim, si segueix un sistema d’avaluació d’experts. Es tracta d’un projecte viu, en revisió, actualització i millora constant amb l’objectiu de donar sempre un millor servei a la comunitat científica.\nFinalment, també s’ofereix accés a REAO: Revistes d’Estudis de l’Àsia Oriental (amb els indicadors de qualitat de 224 revistes) i a l’informe bibliomètric H-index of Translation and Interpreting Journals according to Google Scholar Metrics (2011-2015).\nPer a més informació, podeu consultar el lloc web de RETI: Revistes dels Estudis de Traducció i Interpretació.


Les Planes converteix la plaça d´Espanya en una zona d´accés a Internet - Diari de Girona\nLes Planes converteix la plaça d´Espanya en una zona d´accés a Internet\nLES PLANES D'HOSTOLES |DDG. L'Ajuntament de les Planes ha creat una zona wi-fi a la zona de la plaça d'Espanya. La informació la va donar l'alcalde, Eduard Llorà (CiU), a Ràdio les Planes. Va concretar que van col·locar una antena en un edifici municipal per tal que els joves tinguin accés a Internet des de l'exterior. Llorà va enumerar la creació de la zona en el context global de la millora de les comunicacions efectuada l'any passat.\nAixí va apuntar la ubicació d'una antena de Movistar al cementiri (situat al nord del poble i en un promontori). A la torre, segons ell, hi ha una caixa que ha millorat la recepcio del senyal d'Olot Televisió.\nTambé va explicar que han traslladat els ordinadors del telecentre de l'edifici de l'oficina de turisme. Va explicar que ara són a la biblioteca municipal, on poden restar més estona al servei de la gent i, a més, són vigilats per la persona que també atén els préstecs i les lectures de la biblioteca. Llorà ho va qualificar com una millora important.


correllengua | Mataró Ràdio\ncorrellengua, llengua catalana, Cultura\nLa Coordinadora d’Associacions per la Llengua Catalana (CAL) organitza la nova edició del Correllengua. Un esdeveniment que té com a objectiu treballar per la difusió de l’ús de la llengua i la promoció de la cultura de les terres de parla catalana. Els actes es van dur a terme, principalment, a la...\nEl Correllengua 2016 retrà homenatge a Montserrat Roig\nMataró celebra aquest dissabte la 17ena edició del Correllengua. L’objectiu és treballar per a la difusió de l'ús de la llengua i la cultura popular de les terres de parla catalana, des d'una aposta lúdica, festiva i participativa. Els actes començaran a les 17.30 h a la plaça de Can Xammar, des d'...\nLa flama del Correllengua crema un any més a Mataró en defensa del català\nUn any més, el Correllengua ha portat a Mataró la Flama de la Llengua, el símbol de foc que serveix per organitzar al seu entorn tot d’activitats en defensa del català. Poc abans de les 19h, la flama ha arribat a la plaça de l’Ajuntament encapçalant una cercavila de gegants i altres figures...\nMataró rep la flama del Correllengua\ncorrellengua, llengua, Cultura\nUn any més, Mataró va rebre aquest dissabte la flama del Correllengua. Els actes van arrencar a les sis de la tarda amb una cercavila de gegants que va sortir des de can Xammar, fent parada també a la plaça de Santa Anna on hi havia la marató “Mataró x Càritas”. La comitiva va continuar després...


Vaselina, la primera obra col·laborativa de Tarragona | Diari La República Checa\nVaselina, la primera obra col·laborativa de Tarragona\nÉs la primera producció col·laborativa de la Demarcació\nLa Sala Trono Armanyà ha presentat aquest matí la seva nova producció, Vaselina. Es tracta d’una comèdia d’humor negre, concebuda per l’autor italià Gabriele di Luca i dirigida per Sergi Belbel. Joan Negrié, actor de l’obra ha estat l’encarregat de presentar aquesta nova producció que com a novetat principal, ha rebut el suport dels ajuntaments de les principals capitals la Demarcació de Tarragona.\nEs tracta dels consistoris de Tarragona, Reus, Valls, El Vendrell i Tortosa que segons Negrié “És un dia històric, ja que és la primera vegada que realitzem una coalició entre cinc dels principals ajuntaments de la Demarcació de Tarragona, per poder donar suport a aquest espectacle, fora del que és el centre neuràlgic de Barcelona”.\nNegrié ha volgut explicar que l’obra tracta temes d’actualitat des del punt de vista de l’humor negre, que no deixaran a cap espectador indiferent. Vaselina s’estrenarà el pròxim 10 de setembre a la Villarroel de Barcelona, fins al 20 d’octubre que serà quan l’obra es traslladi als teatres de les ciutats impulsores.\nLa primera funció de Vaselina serà a Tarragona el 27 d’octubre, a Tortosa el 8 de novembre, a Valls el dia 9 de novembre, a Reus el dia 16 de novembre i el 30 del mateix mes es podrà veure al Vendrell. “Seran aquestes ciutats les primeres a veure la nostra producció en agraïment al seu suport”, ha assegurat Joan Negrié.\n“Vaselina és una comèdia negra, amb molta ironia, molta mala llet, i que farà riure molt i emocionar a la gent. És una crítica a moltes coses que estem vivint i suportant en el nostre dia a dia. Crítica a la religió, a les sectes, a la identitat de gènere… en definitiva, una crítica a certs valors socials de manera còmica però amb un rerefons dramatúrgic”, ha descrit Negrié.\nPodeu veure tota la presentació de Vaselina al següent vídeo:\npreviousCamioner borratxo conduïa als ziga-zagues per l'A-7 a Vila-seca\nnextObertes les inscripcions de la iMAGInada 2019


El bar del Prat del Roure no es concessiona per menys de 2.670 euros de lloguer al mes - Altaveu el diari digital d'Andorra\n27/08/2018 (15:45 CET)\nSi té la intenció de fer-se amb la concessió del bar del Prat del Roure escaldenc i encara no té preparada una oferta, posi-la apunt. No pensi oferir menys de 2.670 euros de lloguer mensual si no vol quedar automàticament fora de la pugna i pensi que haurà de rascar-se 25.500 euros més de la butxaca per recomprar el material que hi té l’actual concessionari. Són algunes de les condicions que imposa el plec de bases d’un concurs que, ai làs, ha estat en marxa el mes d’agost. Les ofertes es poden presentar fins dilluns que ve a les 3 de la tarda.\nLa concessió prevista d’un espai de 266,89 metres quadrats a la zona esportiva del Prat del Roure és de vuit anys des que es firmi el contracte. És sobre l’esmentada superfície que cal fer el càlcul del cànon a satisfer al comú. Les bases del concurs estipulen que no s’acceptarà una proposta de cànon (de lloguer) inferior als 10 euros per metre quadrat. I això cada mes. Per cert, que el preu es revisa anualment amb l’IPC i la concessió pot arribar a ser rescatada per necessitats comunals i seguint allò que estableix el plec de condicions o producte d’una sanció derivada d’una falta molt greu. Si és el cas, es pot arribar a cancel·lar la concessió.\nLa concessió es preveu que s’allargui durant vuit anys, encara que en cas de sanció o per motius de necessitat de la corporació el plec de base dóna peu a la cancel·lació o rescat\nEl comú permet l’ús de la terrassa annexa a l’espai del bar pròpiament dit. La terrasseta és tan gran com el bar mateix. De fet, una mica més (278 metres quadrats). No cal dir que qui pretengui esdevenir concessionari, si és que hi ha algun interessat, ha de complir tot allò de no ser deutor de l’administració ni haver-hi tingut cap problema. A més, s’ha de fer responsable de totes les despeses inherents a l’explotació del negoci inclosa la contractació del personal (fet obvi però que es deixa clar; no s’hi val a badar).\nI l’aigua i la llum amb un fix suplementari de 395 euros per la climatització del local. Aquesta quantitat, que no deixa clar el plec de bases si és d’un ‘sol ús’ o de quina temporalitat es parla, és proporcional respecte de la despesa que té el comú en relació a la climatització de tot el Prat del Roure. S’explica que una vegada s’hagi instal·lat un comptador individualitzat per al bar, doncs caldrà abonar allò que marqui el comptador.\nEl comú posa a disposició del concessionari un equipament mínim -dos botellers, dos fabricadors de glaçons, dos dispensadors de refrescos i glaçons, una màquina registradora, una cafetera, un molinet de cafè i un rentagots- que el concessionari ha de respectar i mantenir en bones condicions. Tota la resta que calgui, va a càrrec de l’empresari. I quan acabi la concessió, es perita tot plegat i o bé el comú o bé el nou concessionari ha de recomprar el material. De fet, formalment, és el que li toca als nous aspirants.\nEls aspirants han de recomprar, sí o sí, el material que hi tenen els actuals explotadors, i que ha estat valorat en 25.500 euros que els ofertants han de consignar en un xec bancari\nEl material aportat pels actuals explotadors del bar ha estat tarifat en 25.500 euros. I per això es demana als ofertants, que més enllà d’exposar la seva oferta econòmica, en el segon sobre de la proposta (el primer és el que conté les dades més de caràcter administratiu) hi incloguin un xec bancari per l’esmentada quantitat per fer efectiva la recompra del material en cas de resultar l’adjudicatari de l’espai. Si és aquest el cas, després cal aportar una garantia de 2.000 euros i una fiança equivalent a dues mensualitats del cànon ofert.\nEn fi, que si volen explotar el bar del Prat del Roure, posin la calculadora en marxa i les idees també. S’acaba el temps per fer la proposta.


Aula hospitalària - Germans Trias\nServeis de suport a pacients i familiars/\nUna aula hospitalària és un espai educatiu singular, fruit de la col·laboració del Departament d'Educació i del de Salut de la Generalitat de Catalunya.\nLa seva funció principal és donar suport i afavorir la continuïtat del procés d'aprenentatge als infants i joves hospitalitzats que, a causa d'un problema de salut, temporalment no poden seguir els estudis al seu centre educatiu habitual. Hi assisteixen de forma voluntària.\nA Germans Trias, l'aula hospitalària és a Pediatria, a la 7a planta de l'edifici Maternoinfantil. Disposa d'un espai físic propi però l'atenció a l'alumnat es fa també a les habitacions quan és necessari.\nEls tres objectius de l'aula hospitalària\nGarantir la continuïtat dels aprenentatges escolars d'acord amb els mestres dels centres educatius d'origen i procurant potenciar la comunicació per internet dels alumnes amb els seus companys.\nAjudar a entendre la malaltia i l'entorn hospitalari fomentant la comunicació i creant un clima de confiança i col·laboració entre tots.\nDonar suport emocional a l'alumnat i les famílies des del paper de l'escola.\nCada curs, l'Aula hospitalària de Germans Trias estrena un blog que permet seguir-ne l'activitat. El podeu conèixer en aquest enllaç.


Agenda del 6 al 10 de febrer\nEl Brexit, l'actitud com a claus per l'èxit i la infraestructura per a la Catalunya Estat, alguns dels temes de la setmana\nRedacció VIA Empresa 05.02.2017 05:30 h.\nEl febrer comença amb una setmana carregada d'activitats\nLa gran oportunitat de les pimes\nLloc: Cambra de Comerç de Lleida, Lleida\nEl Club Lleida Esade Alumni et convida a aquesta sessió a càrrec de Jaume Gurt, ex director general d'InfoJobs.\nPerspectives Econòmiques 2017. Un any d'incerteses: L'administració Trump, el Brexit i la Xina\nSessió a càrrec de Francesc Xavier Mena, catedràtic d'Economia de la Universitat Ramon Llull i professor ordinari d'Esade.\nSocial Selling: coneixent el client digital\nAquesta conferència està dirigida a responsable de negocis, professionals de vendes i personal d'àrees comercials que vulguin conèixer una mica més sobre la venda consultiva digital.\nL'amenaça interna de la Unió Europea\nLloc: Foment del Treball, Barcelona\nLa Reial Acadèmia Europea de Doctors organitza un debat amb Benita Ferrero-Walden, Cristina Garmendia i José María Gay de Liébana.\nLloc: Parc Científic de Barcelona, Barcelona\nEl sector de l'energia ha d'afrontar grans reptes a causa de la transició a un sistema energètic baix en carboni i les implicacions que això comporta pel que fa a la seguretat del subministrament i la competitivitat industrial. Aquest simposi intentarà aclarir dubtes generats sobre com superar aquests reptes sense precedents.\nLa salut d'una persona està influenciada per diferents factors; per tant, per millorar-la cal abordar-los conjuntament. L'entorn laboral i les condicions de treball són elements determinants de la nostra salut.\nBig Data aplicat al 'retail'\nSessió pràctica per conèixer l'ús del Big Data en el comerç. Es presentarà el cas de Banc Sabadell.\nEls colls d'ampolla del Corredor del Mediterrani al Baix Llobregat\nLloc: Biblioteca de Martorell, Martorell\nCinquena taula debat del cicle de trobades que tracten sobre el paper de les infraestructures al desenvolupament econòmic del Baix Llobregat i L'Hospitalet.\nLa tecnologia és la resposta, però, quina és la pregunta?\nLloc: Cercle d'Economia, Barcelona\nEl Cercle d'Economia es complau a convidar-vos a la conferència-col·loqui de José María Álvarez-Pallete, president de Telefónica.\nEl futur de la televisió i l'audiovisual\nEn l'acte intervindran Emili Prado, catedràtic de Comunicació Audiovisual de la UAB; Martí Petit, expert en regulació audiovisual; i Jaume Ferrús, vicepresident executiu d'Eurecat i director del Llibre Blanc de l'Audiovisual. Presentarà i moderarà l'acte Maria José Recoder, degana de la Facultat de Ciències de Comunicació de la UAB.\nL'actitud, factor clau\nL'Albert Bosch és un aventurer i emprenedor compromès amb el lideratge responsable. A partir de les seves experiències, ens mostrarà que l'actitud ha estat un factor essencial per assolir uns objectius individuals, però també de generació de valor col·lectiu.\nEl 'managament' del futur: com atraure els professionals 'millennial'\nLloc: Cambra de Comerç Francesa, Barcelona\nLa generació millennial, nascuda entre els anys 80 i 90, serà la força majoritària de treball el 2025. Posseeix una àmplia gamma d'habilitats i experiències pròpies de la primera generació de nadius digitals, així com diferents actituds, prioritats i hàbits laborals que la distingeix de la resta de generacions.\nImplicacions del Brexit per a la construcció Europea\nLloc: TecnoCampus, Mataró\nL'Escola Superior de Ciències Socials i de l'Empresa del TecnoCampus organitza per cinquè curs el Cicle de conferències d'economia i societat. Es tracta d'una iniciativa que convida a l'aula experts de diverses àrees.\nLi importa la salut i e-salut al consumidor?\nTaula rodona amb Ileana del Río, research manager consumer goods de GfK, i Javier Vaz, strategic account director de Nike.\nTeixint col·laboracions ONG-empresa amb un alt impacte\nTaula rodona sobre les relacions d'aliança entre ONG i empresa, agafant com a punt de partida, l'estudi de diferents col·laboracions estratègiques actuals que han tingut un impacte social significatiu i que s'han renovat com a innovadors projectes.\nElectric Motorsport: canviant de paradigma\nL'automoció viu un moment de canvi cap a un nou model energètic i s'ha apostat amb decisió pel cotxe elèctric. El Motorsport sempre ha estat un banc de proves per al progrés de l'automòbil i d'atracció de públic. L'evolució tecnològica del cotxe elèctric serà liderada per la competició o viurem un escenari completament diferent?\nInfraestructures i mobilitat: dèficits, reptes i oportunitats en una Catalunya Estat\nConferència a càrrec del secretari d'Infraestructures del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, Ricard Font.\nAlimentació saludable: el cas de Press&Reset\nLloc: IQS, Barcelona\nLa trobada comptarà amb la presència de l'emprenedor i llicenciat en Administració i Direcció d'Empreses, Ricard Abadias, CEO de la startup, Press&Reset.\nLloc: Cecot, Terrassa\nLa interconnexió digital d'objectes està revolucionant els nostres hàbits de consum, la manera de produir i d'abastir-nos.\nUn nou model de gestió de l'IVA\nPer poder analitzar els aspectes essencials dels canvis introduïts i poder planificar els canvis administratius i tecnològics necessaris, en aquesta sessió comptarem amb el màxim responsable del Departament de Gestió Tributària de la AEAT, Rufino de la Rosa Cordón.\nLloc: Unió Empresarial de l'Anoia, Igualada\nAmb el nom de Fòrum Empresarial de l'Anoia, l'entitat ha reunit durant tot l'any 2016 més de 300 empreses d'arreu de la comarca en diferents fòrums sectorials i territorials, on els empresaris han pogut expressar els seus neguits i propostes de millora.\nLean Startup Circle Barcelona amb Vincent Gergele\nLloc: Mobile World Centre, Barcelona\nEmbarca't en aquest taller participatiu per viure el procés de resolució creativa de problemes, un enfocament provat i poderós per fer que les coses succeeixin.\nFactors clau per a la transformació digital d'una institució\nTrobada del cicle Diàlegs de ciència, tecnologia i coneixement amb Genís Roca, fundador i president de RocaSalvatella.\nRepte2020: Acords i aliances en l'estratègia internacional de l'empresa\nLloc: Hotel La Mola, Terrassa\nSegona sessió del programa de Reflexió Estratègica i Posicionament Tàctic Empresarial. Les sessions es desenvoluparan a través d'una petita càpsula explicativa seguida d'una taula rodona formada per experts i directors generals d'empreses que fomentaran el debat i la reflexió entre els assistents.


CRÒNICA MINI FEMENÍ 27-11-18 – C.B. ÀGUILES\nCRÒNICA MINI FEMENÍ 27-11-18\nCB ÀGUILES 16 – AB VENDRELL 66\nPartit dificil. Vam començar be la primera part aguantant en defensa i fent punts en atac, acabant la part 7-8. En la segona part no vam defensar gaire i no les vam poder parar i en atac no vam fer cap punt. Així fins a la cinquena part: 2n 0-16, 3r 0-7, 4rt 0-8 i 5è 0-0.\nA la sisena part vam seguir igual tant en atac com en defensa acabant 2-11. La setena part 1-14 i la 8a part, estàvem millor en defensa i en atac amb un resultat de 6-9.\nResultat final 16-66.\n← PARTITS I PRESENTACIÓ DISSABTE 10 NOVEMBRE\nCRÒNICA INFANTIL FEMENÍ NIVELL A 3-11-18 →


Haus Herzogenhorn Todtmoos Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAuf Dem Kopfle 1-6, Todtmoos City Center, Todtmoos, Alemanya, 79682 - Veure al mapa\nMés informació sobre Haus Herzogenhorn\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Haus Herzogenhorn és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Todtmoos. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Haus Herzogenhorn és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos s'admeten animals de companyia, aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, cuina americana, calefacció, balcó/terrassa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Todtmoos, faci de Haus Herzogenhorn la vostra llar.


Els investigadors d'Imelsa asseguren que hi ha un únic arxiu de les gravacions de Benavent - À Punt\nEls investigadors d'Imelsa asseguren que hi ha un únic arxiu de les gravacions de Benavent\nEls agents de la Guàrdia Civil comprometen l'última versió de l'exgerent d'Imelsa, que parlava d'àudios manipulats, i certifiquen l'ús de la firma privada Thematica Events per a buidar els comptes de l'empresa pública\nEls agents de la Guàrdia Civil declaran al jutge sobre el cas Imelsa amb el principal sospitós, Marcos Benavent, assegut al banc dels acusats / À Punt NTC\n30 de maig 2022 - 13:41\nEls agents de la Guàrdia Civil que han dirigit part de la investigació del cas Imelsa han compromés l'estratègia de l'exgerent d'Imelsa, Marcos Benavent, en la nova sessió del juí pel malbaratament de fons de l'empresa de la Diputació de València. Els investigadors asseguren que "només hi ha un arxiu" amb les gravacions que va fer Benavent i haver comprovat que, malgrat haver treballat amb diverses còpies, "totes tenien el mateix nom, grandària, data d'enregistrament i contingut". El testimoni contradiu la versió de l'investigat, que en un gir d'última hora va canviar la seua declaració per a advertir que havia manipulat els àudios.\n"L'original està al jutjat, podem tindre diverses còpies per a treballar amb elles, però és el mateix àudio", han explicat a preguntes del fiscal.\nLa declaració dels agents, en la desena jornada del juí sobre Imelsa, també ha acreditat la participació "vetlada" de Benavent en Thematica Events, una empresa privada de serveis de comunicació i organització d'esdeveniments amb la qual va facturar a la Fundació Jaume II el Just i Imelsa, mentre cobrava nòmina de la primera i gestionava la segona. Segons han detallat, l'autodenominat ionqui dels diners va admetre'ls haver comprar el 40% de Thematica a l'empresari Rafael García Barat "a fi d'aconseguir contractes de la Fundació Jaume II el Just i d'altres administracions públiques". I així va passar. Segons han explicat, en el primer any després de l'arribada de Benavent, Thematica "passa de facturar zero a 450.000 euros amb la Fundació Jaume II el Just i, quan es va Benavent a Imelsa, aquesta passa de facturar zero amb Thematica Events a 350.000 euros".\nEls agents també han confirmat el vincle entre Thematica, Imelsa i l'exvicepresident de la Diputació i exalcalde de Montcada, Juan José Medina. Els guàrdies civils han detallat que Thematica tenia enregistrats a nom d'Imelsa en una carpeta digital els encàrrecs contractats en favor de Medina per a les eleccions de 2007. Segons han explicat, com Benavent va declarar que Imelsa va pagar a Thematica les factures que l'exalcalde de Montcada va deixar a deure. És a dir, va cargar a l'empresa pública el deute de la seua firma privada.\nEls investigadors també han repassat les proves de la sobre facturació d'Imelsa que, presumptament, s'embutxacaven Benavent i els seus, i que, en alguns casos superava el 60% del valor real dels serveis.\nAixí mateix, han ratificat que la funcionària investigada pels encàrrecs del Bibliobús que la regidoria de Cultura l'Ajuntament de València va tancar Themàtica en temps de Mayren Beneyto, coneixia el fraccionament fraudulent de la contractació per a evitar el concurs, perquè així es pot interpretar de l'intercanvi de correus entre les parts.


Carnet A1 a Camós - FOR VIA, Formació Viària\nCarnet A1 a Camós\nDescobreix que facil és treure't el Carnet A1 a Camós amb FOR VIA autoescoles. Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Carnet A1 a Camós\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Carnet A1 a Camós? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


Crònica. Un matí molt diferent a pistes - Diari de la neu\nPaís d'aventura, Val d'Aràn\nUn vol amb parapent i amb esquís per sobre Beret\nPaís d'aventura, Val d'ArànMiquel Morano 13.03.202120.45 h\nMiguel Morano, ambaixador del Diaridelaneu a Baqueira Beret, ens explica la seva experiència amb esquís i parapent del passat 19 de gener. La combinació del parapent amb esquís que es pot practicar en força llocs del Pirineu i entre els condicionants hi ha, això sí, la meteorologia. L'escola de parapent Entrenuvols és una de les que organitza aquest tipus d'activitat. En voleu saber més? No us perdeu aquest article i el nostre vídeo.\nMiquel Morano i Oriol Mayora sobrevolant Beret el passat 19 de gener (Foto: M. Morano).\n18 de gener de 2021. Són les vuit de la tarda i rebo una trucada de l'Oriol Mayora, un company de pistes que es dedica a l'ensenyança dels esports d'hivern a Baqueira. A més, és instructor de vol amb parapent a l'escola Entrenuvols d'Àger.\nEm comenta què em sembla si demà anem a fer una mica de muntanya a la zona de Beret i pugem foquejant fins al Dossau. Li dic que cap problema, que quedem a les nou del matí. Com sempre. Però diu que la baixada, demà, serà diferent, que no esquiarem sinó que volarem. Que té ganes de provar un biplaça amb esquís. Ja em poso nerviós, però cap problema, em poso a les seves mans.\n19 de gener. Al matí ens trobem i ens dirigim amb cotxe cap a Beret. M'explica que a Baqueira recollirem en Joan, un company que treballa a l'estació durant la temporada però que, primerament, és volador professional i company de l'escola d'Àger.\nArribem a Beret i ens preparem el material per sortir foquejant des del mateix pàrquing. En Joan puja sense esquís. Diu que és massa pes i comença a pujar amb el seu parapent a l'esquena. L'Oriol i jo acabem de preparar el material. Ell porta la cadira biplaça a la motxilla i jo la vela. Posem les foques als esquís i cap a munt.\nFa un dia perfecte, amb sol, bona temperatura i gens de vent. Em comenta que serà un vol de caiguda que serà difícil aguantar-nos, però això no és cap problema. El gaudirem igual.\nComencem a pujar per la vall entre el tuc de Beret i el tuc del Dossau seguint les traces del Joan que no el veiem. Porta un bon ritme, però de mica en mica el comencem a veure i l'atrapem just abans d'enfilar cap al coll. Comencen a comentar la jugada entre els dos i jo ja no dic res; els nervis van per dins i només penso en pujar, arribar i començar.\nFinalment després de crestejar per la pista arribem al retorn de la cadira del Dossau. Comencen a decidir per quina cara sortirem, si direcció Montgarri o direcció cap a l'estació.\nDecidim sortir per la pista de la dreta del telecadira, així que preparem material i ens comencem a equipar. Despleguem la vela i ens posem les cadires. Em donen les últimes instruccions perquè tot sigui perfecte.\nM'adono que són uns professionals, ja que estan controlant tot fins a l'últim detall. Això em tranquil·litza, però l'arribada d'altres esquiadors, que estan foquejant com nosaltres, fa que els nervis tornin, ja que som el centre d'atenció i la curiositat fa que es quedin a veure la sortida.\nHa arribat l'hora, esquís als peus, cadires enganxades i càmera en mà perquè quedi tot gravat. L'Oriol diu: "som-hi, esquís rectes i no frenis!".\nEl cor em va a mil, però intento que no es noti. Escolto un, dos i tres i, som-hi, comencem a lliscar i de cop i noto com s'alça la vela i ens frena, però res tornem a lliscar cada cop més ràpid. De cop noto com els esquís deixen d'estar amb contacte amb la neu i si ja estem volant. Una passada!\nEns col·loquem bé a les cadires i... això és un espectacle. Una perspectiva al·lucinant de l'estació. Em relaxo i començo a gaudir. És difícil d'explicar les sensacions que tinc, però l'Oriol agafa la càmera i comença a fer diferents captures. Juguem amb la càmera i continuem creuant Beret per sobre. Em comenta que anirem cap al circuit d'esquí de fons per aterrar sense problemes amb els esquís.\nEl vol va cap a baix, ja que amb les condicions meteorològiques del dia no podem agafar alçada. Després d'uns 10 minuts comencem a situar-nos per sobre de la zona on aterrarem. L'Oriol em diu: "bé, a tu que t'agraden les emocions fortes, ara et faré patir una mica".\nSense temps de reacció em trobo en una muntanya russa, fem unes maniobres que ni al Dragón Kan havia experimentat aquestes sensacions. Perdem alçada de seguida i ens disposem aterrar.\nEsquís rectes i ens aixequem de les cadires. Veig que anem molt ràpid, ja que el terra s'acosta molt de pressa. La sensació és com si anés en avió, però de seguida els esquís entren en contacte amb la neu, molt suaument, i la mateixa vela ens frena de seguida.\nJa està! Estem feliços, ha resultat una gran experiència i molt divertida. Recomanable per tothom. Una manera diferent de passar un dia per pistes sense fer servir remuntadors per pujar ni pistes per baixar.\nCrònica i vídeo de Miquel Morano.\nSi us ha agradat llegir Un matí molt diferent a pistes potser us pot interessar llegir aquest reportatge sobre el parapent a Catalunya.\nSobrevolant Beret el passat 19 de gener\nAutor: Miguel Morano\nMiquel Morano i Oriol Mayora sobrevolant Beret el passat 19 de gener\nAutor: Miquel Morano\nMiguel Morano, ambaixador del Diaridelaneu a Baqueira Beret, ens explica la seva experiència amb esquís i parapent del passat 19 de gener.\nUn matí molt diferent a pistes\nSobrevolant Beret el passat 19 de gener Miniatura miniatura Recrear miniatura\nAutor: M. Morano\nOriol Mayora, instructor de vol a Entrenúvols\n13.03.2021. Crònica. Un matí molt diferent a pistes\n16.03.2019. Pista! Que baixem amb un airboard!\n08.03.2019. Trepitjar pistes a Le Mourtis, après-skí per als esquiadors més inquiets


El nostre pa de cada dia...: De nou al poble, comença la tardor.\nSegons l’Amades i les tradicions clàssiques, la tardor va començar ahir, les formes de mesurar modernes ho xifren per demà al matí, que voleu fer-hi, son coses de la vida, jo em fixo més en la natura, que sap el que es fa, no com nosaltres i des de fa uns dies la boirina m’acompanya de bon matí i algunes vinyes, ja collides comencen a agafar els tons ocres que corresponen a questa època, estem a la tardor, l’aire refrescat de les nits (no pas a Barcelona que és un cul de sac) també va en aquest sentit. La tardor, l’època daurada dels gastrònoms, curulla de productes saborosos i llaminers ha obert la botiga, cal no perdre’s els bolets i la caça, per resumir-ho. Per mi és el moment de l’any en que, recordant en Josep Pla, més ens mengem el paisatge, si més no els seus colors.\nPer sopar m’he fet una escudella d’arròs i fideus amb el brou de peix del darrer suquet, simplement bullint-los en el brou, al final he afegit algunes de les patates tallades petites, ha quedat realment gustosa i amb dos bons plats he fet el pes. Vi negre del país i unes galetes per acabar. I poca gresca que demà cal baixar a BCN, a Festa Major.


Sopar de famílies i equip Jubany-Biosca per engegar El Convent\nAquest diumenge hem fet un sopar a El Convent de Blanes per obrir temporada oficial!\nVolíem trobar-nos tots: les famílies Biosca i Jubany i també els equips de cadascuna de les parts. Sumar El Convent als espais de Jubany Events, no només és increïble per l'espai en sí mateix, que és espectacular, sinó perquè vol dir sumar també dues famílies.\nDes de Jubany Events ja havíem servit càterings a El Convent, però a partir d'ara gestionarem en exclusiva aquest meravellós mirador de la Costa Brava.\nAl sopar ens ho vam passar genial. Sumar família i equip és un privilegi! Ah, i vam acabar el sopar de la millor manera possible: amb el Castell de focs de Blanes!\nEsmorzar de tapes pels millors del món!\nLa veritat és que impressiona… Servir l’esmorzar a cracks dels fogons com Joan Roca, Massimo Bottura, Will Guidara, René Redzepi, Quique Dacosta, Gastón Acurio per citar-ne alguns aviat està dit!\nAvui, amb l’equip de Jubany Events, hem tingut el privilegi de ser a la festa de celebració del 15è aniversari dels premis The World’s 50 Best Restaurants, el reconeixement que cada escull els 50 millors restaurants del món.\nHem servit un esmorzar de tapes a l’Antiga Fàbrica Damm per a tots ells i per als 250 convidats que han vingut a la celebració.\nJuraria que les fotos són suficients perquè vegeu com m’ha anat: jo m’ho he passat pipa. I espero que aquests increïbles professionals de la cuina també hagin disfrutat d’aquest esmorzar.\nDeia el director de la revista Restaurant, la revista d’on va sorgir la llista dels 50 millors del món, que han escollit Barcelona per celebrar l’aniversari perquè Ferran Adrià va ser el primer número 1.\nCom a cuiner català em sento orgullós que el meu país sigui punt de referencia al mapa del món gastronòmic. Això no és cap casualitat. La feina del Ferran, o del Joan Roca, o dels milers de professionals que cada dia són als fogons és el resultat de molt d’esforç al voltant de la bona cuina!\nPorto la cuina i la terra al Tast a la Rambla\nEn motiu d’una nova edició del Tast a la Rambla, dijous vaig fer una petita conferència a l’Escenari gastronòmic by Estrella Damm que portava per títol ‘La cuina i la terra’. Vaig mostrar tot el potencial que tenen els productes de l’hort per fer plats que entren pels ulls i deixen sabors espectaculars al pal·ladar.\nVa ser una bona oportunitat per donar a conèixer algunes pautes de la meva gastronomia que són presents al Petit Comitè, restaurant que ha participa durant aquests dies al Tast a la Rambla amb la “Truita oberta amb pa amb tomàquet, llonganissa i botifarra esparrecada”.


L'efecte de pressió aire en màquina de mesurament\nL'efecte de pressió sobre tenint aire del CMM.\nNano (Xian) Metrologia Co, Ltd | Updated: Sep 29, 2016\nSota pressió de treball normal, el gruix de l'espai aeri entre carril guia i tenint aire es fixa, que permet garantir la repetibilitat bona deCMM. Si fluctua l pressió de subministrament d'aire, el canvi de la força de la càrrega d'aire pre-tensor conduirà en conseqüència al canvi de inter espai de membrana. Quan l'espai de membrana inter es fa molt petit, hi ha una certa friccions entre tenint aire i carril guia, que pot provocar friccions relativa entre tenint aire i carril guia quan s'està executant la màquina. Seriosament fins i tot pot causar rascades en tren de guia i rendiment de la màquina cas.\n2. l'efecte d'equilibri cilindre\nCilindre d'equilibri s'utilitza per equilibrar l'eix Z. Quan la gravetat de l'eix Z és igual a la força atractiva generat per la pressió d'aire de cilindre, eix Z mantindrà equilibri. Un cop la força atractiva cilindre és a menys de gravetat, el sistema d'equilibri tot estarà fora de control. L'eix Z així com el cap la sonda es desplegarà. Pot fer malbé la sonda i l'eix Z. Per tant, és molt necessari garantir la correcta pressió d'aire comprimit per CMM.\nTot i quela nostra empresaha pres diferents mesures per controlar el resultat negatiu de la fluctuació de la pressió d'aire comprimit, per tal de garantir que vostè pot utilitzar el CMM normalment, si us plau estrictament control de pressió d'aire del CMM.\nUn parell de: Preparació de la instal·lació de NANO CMM\nSegüent: NANO 3D Instruments de continguts formatius


Els viatgers de rodalia de Barcelona ja poden consultar en temps real els trens i les estacions accessibles - Diari de la Discapacitat\nCada any s’adaptaran 25 trens per fer-los accessibles // Foto: Wikimèdia Commons\nDes del passat mes de febrer els viatgers de rodalia de Barcelona disposen d’informació en temps real de trens i estacions accessibles a través de la web de Renfe i l’app de Renfe Cercanías (Android i IOS), una informació que es recomana consultar tres hores abans d’iniciar el viatge.\nEn una primera fase, Renfe ha desenvolupat la tecnologia i procediments necessaris per donar informació diària dels trens accessibles que circulen a rodalia de Barcelona. En una segona fase, es podrà consultar aquesta informació de forma anticipada.\nD’altra banda, Renfe facilita informació de trens accessibles mitjançant pantalles i teleindicadors de 32 estacions de rodalia de Barcelona, què progressivament s’anirà implantant a la resta d’estacions.\nTotes aquestes mesures s’emmarquen en el compromís de Renfe amb la mobilitat de les persones. En total, Renfe invertirà prop de 100 milions d’euros en actuacions centrades principalment en la millora de l’accessibilitat, així com altres tasques de modernització de 39 estacions de la rodalia de Barcelona.\nA més, Renfe té previst adaptar cada any 25 trens per fer-los accessibles, amb una inversió de prop de 30 milions d’euros anual en matèria d’accessibilitat. Actualment, el 50% del parc de Rodalies de Catalunya és accessible per les persones de mobilitat reduïda.\nL’adaptació d’aquests trens consisteix en incorporar un nou cotxe al mig que disposa d’una porta més baixa per facilitar l’accés a les persones de mobilitat reduïda; la instal·lació d’un bany per a PMR situat a la zona baixa del cotxe; i un espai reservat per a persones que viatgin en cadira de rodes.


Tarragona vibra amb una diada de Sant Joan a ritme d’esprint\nAra Castells 24/06/2015\nLes colles castelleres han estrenat el nou protocol que vetlla per agilitzar la durada de les diades que tenen lloc a la ciutat\nLa Jove de Tarragona s'apunta la primera tripleta màgica de l'any. AJUNTAMENT DE TARRAGONA\nBarcelonaLa diada de Sant Joan a Tarragona ha estat la primera en celebrar-se sota les indicacions del nou protocol casteller de la ciutat. La nova experiència ha estat sorprenent ja que ha demostrat que una diada amb tres rondes i quatre colles castelleres es pot desenvolupar sense problemes en menys d'una hora de durada sense haver de renunciar a les grans estructures. L'actuació d'avui ha vist tres castells de la gamma alta de vuit i dues construccions de nou pisos. El nou protocol no ha pogut evitar que la Colla Jove Xiquets de Tarragona estrenés el primer tres de nou amb folre de l'any i que, amb ell, arribés la primera tripleta màgica de la temporada.\nEls Castellers de Sant Pere i Sant Pau han estat els encarregats d'iniciar l'actuació. Amb el tres de vuit i el pilar de sis descartats, els de la camisa verda han obert plaça descarregant el tres de set amb agulla. No ha passat ni un quart d'hora d'actuació quan la Colla Jove Xiquets de Tarragona ja havia descarregat el seu cinc de vuit i els Xiquets de Tarragona el dos de vuit folrat. Els Xiquets del Serrallo han tancat el primer torn, al punt de tres quarts de vuit, completant el quatre de set.\nAbans d'arribar a la primera mitja hora d'actuació, els Castellers de Sant Pere i Sant Pau ja hi tornaven. El seu segon castell ha estat el quatre de set amb el pilar. A set minuts de les vuit, la Jove, que ja tenia preparada la base del seu castell amb anterioritat, s'ha apuntat el primer tres de nou amb folre de la temporada. Fins i tot els Xiquets de Tarragona han pogut englobar el seu cinc de vuit dins dels primers trenta minuts de diada. Els Xiquets del Serrallo han arrodonit la ronda tot descarregant el quatre de set amb agulla.\nUn còmode tres de set dels de Sant Pere i Sant Pau ha precedit la primera pausa del dia, quan la Colla Jove Xiquets de Tarragona ha hagut de desmuntar el peu del seu quatre de nou amb folre. Fins a aquest moment, la plaça de la Font havia vist nou castells en 36 minuts. L'aturada, però, no ha durat ni deu minuts. Els de la camisa lila han completat el segon quatre de nou amb folre de la temporada i de seguida, els Xiquets, que ja s'esperaven, han descarregat el tres de vuit. Els matalassers han col·locat els segons del seu castell quan els de la Jove encara estaven baixant del folre. El dotzè castell de la jornada, el tres de set dels Xiquets del Serrallo, ha arribat quatre minuts abans que es complís l'hora de rellotge d'actuació.\nDesprés de l'exhibició tarragonina caldrà avaluar les sensacions viscudes per les colles i valorar-ne el resultat. Si bé a primer cop de vista el ritme sembla ara, fins i tot desorbitat, calia que algú imposés les bases del que ha de ser un nou model de jornada castellera, una diada que pensi en l'espectador. Avui Tarragona ha demostrat que és possible agilitzar, i molt, el ritme d'una actuació castellera. Haurem de veure si el model és sostenible quan les colles provin les seves estructures límit i si accepten renunciar, per exemple, a celebrar els seus castells per no entorpir el ritme com li ha passat avui a la Jove després del quatre de nou.\nCastellers de Sant Pere i Sant Pau: 3d7a, 4d7a, 3d7, 2 P5\nColla Jove Xiquets de Tarragona: 5d8, 3d9f, 4d9f, 2 P5, 2 P4\nXiquets de Tarragona: 2d8f, 5d8, 3d8, P6, 3 P4\nXiquets del Serrallo: 4d7, 4d7a, 3d7, P5, 2 P4\nRonda i mitja amb 4 colles, dos castells folrats = 23 minuts.#castellers\n— DRM (@Davallut) 24 de junio de 2015\n20:04h. 4d7a de @XiquetsSerrallo molt molt bé. Acaba la 2a ronda, 34 minuts i 8 castells.#castellers #protocolTarragoní\n20:26h. Acaben rondes d castells amb 3d7 de @XiquetsSerrallo,insegur a 4rts.\n12 castells, 3 folres,1 peu desmuntat = 56 minuts#castellers\nccspisp JoveDeTarragona Xiquetstgn xiquetsserrallo castellers


El seminari autonòmic de professors de català està de celebraciò pel reconeixement a la seva tasca amb l’entrega del premi desideri lombarte 2017 – IES Bajo Cinca\nTaller de la oliva\nEl seminari autonòmic de professors de català està de celebraciò pel reconeixement a la seva tasca amb l’entrega del premi desideri lombarte 2017\nEL SEMINARI AUTONÒMIC DE PROFESSORS DE CATALÀ ESTÀ DE CELEBRACIÓ PEL RECONEIXEMENT A LA SEVA TASCA AMB L’ENTREGA DEL PREMI DESIDERI LOMBARTE 2017\nL'agraïment és doble: d'una banda, és un reconeixement a la professió de mestre i, de l'altra, a la riquesa del patrimoni lingüístic d'Aragó.\nEls professors de català desitgen compartir i fer extensiu aquest premi A TOTA LA COMUNITAT EDUCATIVA: a tot el professorat i equips directius perquè han fet possible l'existència de l'assignatura i dels programes de bilingüisme en els centres. I també a l'alumnat i les famílies que han estat els veritables pilars al llarg de tots aquests anys.\nEn el marc dels actes de celebració del Dia Europeu de les Llengües, el día 29 de setembre a les 18.00 es va lliurar al Pavelló Municipal d'Alcampell (Osca) el Premi Desideri Lombarte 2017, que en la seva segona edició ha recaigut en el Seminari Autonòmic de professors/es de Llengua Catalana escollit per la seua inestimable contribució durant més de 30 anys a la normalització de la llengua catalana a Aragó. Des del 1984, els professors que han desenvolupat la tasca de l'ensenyament d'aquesta matèria s'han reunit per coordinar els criteris pedagògics dels docents aragonesos de l'àrea de llengua catalana, han confeccionat materials i recursos adaptats a les necessitats i la realitat lingüística aragonesa.\nEl Seminari abasta tot el professorat de llengua catalana de totes les etapes educatives i de tot el territori aragonès catalanoparlant, des dels seus inicis als anys vuitanta fins a l'actualitat, contribuint a formar pedagògicament el professorat de l'àrea de llengua catalana i col·laborant en la dinamització cultural d'aquest idioma entre l'alumnat.\nEl Premi Desideri Lombarte reconeix una tasca continuada o d'especial notorietat i importància, en qualsevol dels àmbits socials, culturals, esportius, artístics, econòmics, etc. que suposen un destacat benefici per al català d'Aragó.