Segons les pròpies dades de Hispana, en el moment de redactar aquestes línies (març de 2015) recull més de cinc milions d'objectes, provinents de 208 repositoris diferents. El desenvolupament d'una cerca utilitzant la interfície corresponent ofereix un conjunt de resultats que, a més del clàssic llistat de registres, ofereix a l'usuari els resultats per repositori digital d'origen i per conjunt de metadades emprat en la seva descripció. Un potencial enorme a l'abast de qualsevol usuari ... i a partir d'aquí es reprodueixen dos problemes clàssics, encara no adequadament resolts, dels recol·lectors, corresponents a la interfície d'usuari i l'estandardització de metadades:\n• En el moment en què l'usuari, un cop revisat el registre detallat de l'objecte digital, vol accedir-hi, se li redirecciona al proveïdor original. Aquest és el comportament natural dels recol·lectors. Però per a l'usuari final, això significa veure enfrontat a diferents servidors, amb diferents plataformes de programari, i diferents comportaments. Encara no s'han establert estàndards mínims d'interfície i interacció que hagin de respectar les eines software per a gestió de col·leccions digitals, la qual cosa és més que desitjable. Encara que no és un problema que Hispana pot resoldre per si mateix, una millora recomanable és que s'afegeixi un avís del tipus "vostè serà redirigit al document original, fora de Hispana ..." per advertir de les brusques transicions d'interfície que es produeixen. Algunes altres millores en la interfície d'usuari haurien d'atendre a contextualitzar millor el registre i el seu contingut.\n• Els conjunts de metadades utilitzats en la descripció dels registres no són homogenis. L'estàndard clàssic del OAI és Dublin Core. La generalització de la interoperabilitat entre servidors de dades ha afavorit que els recol·lectors siguin capaços d'adquirir i processar més esquemes de metadades, com MARC i els seus desenvolupaments, EDM (Europeana Data Model), RDF, MODS... fins i tot he arribat a detectar un conjunt provinent del programari de Greenstone (gsdl). Però, i això també és un problema que un recol·lector no es capaç d'abordar, els proveïdors originals no semblen aplicar polítiques comunes sobre l'ús d'esquema de metadades, arribant fins i tot a l'extrem que Hispana identifiqui com a conjunts de metadades diferents MODS i mods. Els diferents proveïdors agregats utilitzen els esquemes de metadades que consideren oportuns, de manera que alguns ofereixen dos esquemes, i altres fins i tot sis. A això cal sumar que, si es revisa l'estructura dels registres, poden apreciar-se diferències entre etiquetats teòricament corresponents al mateix esquema, com pugui ser Dublin Core, EDM o RDF. Tot un veritable problema d'estandardització que, més endavant, pot provocar situacions i inconvenients no previstos.\nRealment, ja al principi sorgeix la pregunta clau Què és Hispana? A qui s'adreça Hispana? Tècnicament, la primera pregunta té una resposta clara: és un recol·lector de dades de proveïdors OAI. La resposta a la segona també és clara: tal com està configurat i presentat, és un servei per a professionals del sector, no per a usuaris finals. El biaix bibliotecari és predominant. Difícilment es pot considerar un servei que pugui ser usat simple i eficientment per un ciutadà mitjà. No ofereix ni una ajuda ni explicació bàsiques que puguin servir de guia a un usuari no coneixedor del funcionament i estructura dels dipòsits OAI.\nLa revisió de diverses publicacions incideix en aquest camp d'orientació professional. El 2010 Hispana es convertia en el punt de referència per a la interacció amb Europeana (Carrato Mena, 2010; Martínez-Conde, 2012), s'adoptava l'esquema de metadades EDM, s'agregaven continguts del sistema DOMUS de museus, i passava a convertir-se en un dels principals proveïdors de continguts per a Europeana.\nUna de les eines clau per als professionals és el directori de col·leccions digitals que incorpora Hispana. El directori ofereix una fitxa descriptiva dels projectes de digitalització de col·leccions de documents existents, assenyalant específicament aquells que ofereixen servidor OAI. No obstant això, no sembla adequadament mantingut, ja que es poden trobar enllaços erronis a alguns dels projectes referenciats, i tampoc s'ofereixen dades de creació i actualització dels registres, la qual cosa resulta imprescindible en un recurs d'aquest tipus.\nHispana és una eina imprescindible i necessària. El seu treball de coordinació i desplegament de continguts digitals és lloable. La definició de la seva missió i destinataris hauria de ser revisada, i, en conseqüència, desenvolupar actuacions en la seva interfície d'usuari que ajustin el servei als seus objectius.\nCarrato Mena, M.ª A. (2009): Hispana: directori i recol·lector de recursos digitals del Ministeri de Cultura. En: 9º Workshop de Rebiun sobre projectes digitals, Recerca, innovació i informació: tendències en els sistemes digitals de gestió de la producció científica, Salamanca, 1 i 2 d'octubre de 2009. url: http://hdl.handle.net/ 10366/75352\nCarrato Mena, M.ª A. (2010): Hispana i les iniciatives del Ministeri de Cultura. En: Jornada de difusió de EuropeanaLocal, 2010. url: http://hdl.handle.net/10421/4765\nGrup de Treball de Col·leccions Digitals del Ministeri de Cultura i les Comunitats Autònomes (2007): Com trobar l'agulla al paller del web: Directori i recol·lector de col·leccions i recursos digitals http://roai.mcu.es ». El meu Biblioteca, 9, 86-90.\nMartínez-Conde, M. L. (2012): Hispana: Directori i recol·lector de recursos digitals. En: Humanitats digitals, edició i difusió: Seminari de recerca. Universidade da Coruña, juliol 02-03 2012. url: http://www.bidiso.es/sielae/upload/estaticas/file/PDSHD7.pdf


Trobada amb la FAPAC\nEnviada per admin el 09/Feb/2009 - 09:22\nLa trobada entre el president de la FAPAC i l'equip del projecte Linkat ha estat molt profitosa. El president de la Fapac, Walter García-Fontes, ha explicat quina és la situació de l'entitat en relació amb les TIC.\nCom organització, estan canviant progressivament a programari de codi obert, tant des de programari estàndard com aquell fet més a mida a les necessitats de l'organització. En aquest sentit, els següents projectes en serien bons exemples:\nSistema de vídeo conferència que permeti reunions on-line i que cada vegada discrimini menys el territori. Les comunicacions es podran fer tant des de les diferents seus com des de casa.\nMigració de tots els equips i escriptoris de l'estructura tècnica de la FaPaC a eines de programari lliure o de codi obert.\nPrograma de gestió: socis, quotes, comptabilitat... S'està treballant a partir de BulmaGés (programa de comptabilitat i gestió empresarial, que va néixer com projecte de l'associació Bulma, destinat a fomentar el programari lliure en el món empresarial). Una vegada fets els canvis i adaptacions pertinents, la intenció de la FAPAC és la d'alliberar el programari resultant.\nDes del projecte Linkat, s'han ofert les següents actuacions:\nAdaptació d'un perfil d'escriptori per les AMPAs, que integri les eines desenvolupades a partir de la mateixa FAPAC.\nDonar suport de segon nivell a les instal·lacions Linkat dels ordinadors de les AMPAs ubicats en els centres educatius.\nObrir un espai en els fòrums pensat per l'alumnat, mares i pares considerats com usuaris finals, sense necessitat de coneixements tècnics de cap mena.\nLinkat en versió USB – Live\nEnviada per admin el 06/Feb/2009 - 20:56\nSeguint el pla d'anar implementant Linkat dins de l'Administració de Catalunya i en aquells projectes on sigui convenient utilitzar una distribució GNU-Linux, Linkat es va estenent, mica en mica a altres entorns diferents a l'educatiu.\nLa sortida d'aquesta primera versió de la Linkat Live-USB és un bon exemple de l'embranzida que està agafant el projecte i de les enormes perspectives que s'obren amb el treball conjunt entre àmbits diversos de l'administració i, com no, amb la col·laboració de tots els agents socials i econòmics.\nLLEGIR ESCRIT DE PRESENTACIÓ DE LA SECRETARIA D'ACCIÓ CIUTADANA\nPer poder tenir la USB – Live,\naneu en el següent directori http://download-linkat.xtec.cat/d83/Linkat2_USB/\nLlegir les instruccions de l'arxiu LLEGEIX-ME.txt\nMini portàtils Linkat a l'IES Miquel Tarradell\nEnviada per admin el 05/Feb/2009 - 10:27\nCadascun dels alumnes de Segon de Batxillerat d'aquest centre del barri del Raval de Barcelona rep un d'aquests ordinadors. Aquest alumnat té una àmplia experiència en l’ús de les noves tecnologies com a eina d’aprenentatge.\nEl Departament d’Educació i l’empresa Diode han col·laborat per adaptar aquests equipaments al programari Linkat.\nA l'acte d'e lliurament hi ha assistit el conseller d'Educació, Ernest Maragall.\nAvui els alumnes de Segon de Batxillerat de l'IES Miquel Tarradell del barri del Raval de Barcelona han fet un pas cap al futur.\nL'empresa DIODE ha lliurat un ordinador mini portàtil de pantalla de 10” (model Visa Clip) a cadascun dels alumnes. Tots els ordinadors funcionen amb l'entorn operatiu Linkat. El disposar-ne un per alumne, farà que l’IES Miquel Tarradell sigui el primer on aquests ordinadors ultralleugers de baix cost amb l'entorn operatiu Linkat de programari lliure passin a ser un dels materials bàsics de classe.\nA l'acte de lliurament hi ha assistit el Conseller d'Educació, Ernest Maragall. Ha destacat la importància de poder disposar d'aquest tipus d'ordinadors i utilitzar-los amb un entorn operatiu en programari lliure com Linkat per possibilitar el salt tecnològic a l'educació. Però, ha remarcat, el canvi serà definitiu quan s'omplin aquestes eines de continguts digitals.\nPage 38 / 40 (186 - 190 of 197 Total)


Es publiquen les versions anglesa i italiana de “Federico Fellini”, d’Àngel Quintana | Engega\nEs publiquen les versions anglesa i italiana de “Federico Fellini”, d’Àngel Quintana\nDesprés que el 2007 es publiqués l’original en francès, i el 2008 es traduís al castellà, Federico Fellini, d’Àngel Quintana, amplia el ventall el 2011 amb les traduccions a l’anglès i italià.\nÀngel Quintana, crític de cinema i professor a la UdG, va publicar el 2007, per comte de Cahiers de Cinema i Le Monde, el llibre Federico Fellini. El 2008 l’obra va ser distribuïda en versió castellana per El País, es va fer una edició portuguesa que es va distribuir amb el diari Publico a Lisboa, mentre que la francesa també es distribuïa amb el diari Le Soir, a Belgica. Fins el moment s’han venut més de 60.000 exemplars. Ara, el llibre ha estat adquirit per l’editorial Phaedon que, aquesta setmana, ha posat en circulació l’edició anglesa, l’italiana i la re-edició de la castellana que, a partir de la setmana vinent, es podrà trobar a les llibreries.\nLa periodista Imma Merino descrivia, l’any 2008, l’obra de Quintana des de les pàgines del Punt. Us reproduïm el text a continuació:\n«Le Monde» publica un llibre d’Àngel Quintana sobre Fellini\nFent atenció a la presència de diversos models femenins en l’univers fellinià, a la projecció del cineasta en diversos dobles i a la fascinació pel món de l’espectacle, a la recurrent figura del llunàtic i a les formes obertes de l’escriptura dels seus films, Àngel Quintana s’aproxima al cinema de Fellini en un llibre que Le Monde publica avui amb la pel·lícula Roma.\nEl nou llibre d’Àngel Quintana és fruit d’una proposta del diari francès perquè participés en una col·lecció dedicada a cineastes clàssics i contemporanis que, entre altres, ja ha publicat els volums corresponents a Chaplin, Welles, Spielberg, Godard i Truffaut. Quintana explica que no volia fer Rossellini, el suggeriment inicial de Le Monde, perquè l’ha estudiat abastament i n’ha publicat, entre altres treballs, una monografia a Cátedra. Altrament, volia fugir de l’evidència d’abordar un cineasta espanyol, que, en tot cas, només podia ser Buñuel o Almodóvar, els dos únics que figuren en la col·lecció publicada en col·laboració amb Cahiers du Cinéma. Aquesta revista, de fet, forma part del grup Le Monde i té una edició espanyola que prepara la versió castellana de la col·lecció que publicarà el diari El País. El cas és que, després de donar-hi voltes, Quintana va triar Fellini, tot i que reconeix que mai no ha estat especialment fellinià. «A la vegada és un cineasta que, després de descobrir-lo en l’adolescència, sempre he anat retrobant fins sentir-lo com un company de viatge», comenta el professor d’història i teoria del cinema de la UdG i col·laborador habitual d’El Punt.\nL’estudi té unes 100 pàgines, amb il·lustracions, i Quintana remarca el gran esforç de síntesi que li ha exigit. A més, també s’ha hagut d’ajustar a una estructura que demana un document sobre la manera de treballar del cineasta (va trobar-lo en un antic article de Cahiers du Cinéma sobre el rodatge d’Il bidone), un text de referència (va triar-ne un d’Umberto Eco) i l’anàlisi detallada de dues seqüències que es corresponen a la mort de Casanova i, tants anys després de La dolce vita, el retrobament de Marcello Mastroianni i Anita Ekberg a Entrevista.\nL’aproximació de Quintana a Fellini fa atenció als diversos models de dona que apareixen a les pel·lícules d’un director que exemplifica la màxima conciliació entre l’autoria i la popularitat: «Hi ha la dona virginal, que representa Claudia Cardinale a 8 1/2, o el d’esposa que encarna Anouk Aimé al mateix film. També hi ha la dona desitjada, l’exemple de la qual és Anita Ekberg a La dolce vita, però també Sandra Milo a Amarcord, una pel·lícula en què el personatge de l’estanquera es revela com a paradigma de la dona monstruosa.» Quintana també ha observat els diversos dobles que, com ara el cineasta en crisi que interpreta Mastroianni a 8 1/2, es fan presents en una filmografia amb una marcada dimensió autobiogràfica. Una altra constant estudiada és, des de la Gelsomina de La Strada fins al personatge de Roberto Benigni a Les veus de la Lluna, la figura del llunàtic.\nQuintana també destaca l’estructura oberta i complexa de films com ara Roma, una mena de fals documental d’una ciutat reconstruïda a Cinecittá. I parteix de la fascinació inicial de Fellini pel món de l’espectacle per després, amb un film com ara Ginger i Fred, mostrar-ne la reducció i degeneració televisives.\n← Peter Sloterdijk, un dels pensadors més influents del món, a la UdG del 3 al 6 de maig\n“Per Déu i per la ciència”. Jordi Bohigas defensa la seva tesi doctoral →


Elogi de Calella - Web Internacional - Diputació de Barcelona\nCalella és la capital turística del Maresme, elogiada des de fa anys per la bellesa de les seves platges. Però la ciutat té d'altres atractius que la fan un lloc de visita obligada a les comarques de Barcelona. Te'n presentem només set, a tall de guia indispensable... Una mena de tastet que et faci venir ganes d'explorar-la!\n1. Talaia de les Torretes i Centre d'Interpretació del Far de Calella\nVols començar el teu recorregut amb una bona perspectiva? Puja a la Talaia de les Torretes i gaudiràs de les millors vistes de la costa, des del Barcelonès fins a la Selva! En qualsevol moment del dia, però especialment al capvespre, quan la llum es torna violeta i la brisa de mar arriba a terra... I, si hi vas amb nens, no deixis d'entrar al Centre d'Interpretació del Far de Calella, ja que podràs entendre com funcionen exactament aquestes magnífiques obres d'enginyeria.\n2. Passeig de Mar Manuel Puigvert\nL'avinguda que corre paral·lela a la platja de Calella és el lloc ideal per refugiar-se del sol gràcies als plataners gegants que hi fan ombra. Projectat a finals del segle XIX, el Passeig de Mar Manuel Puigvert està inclòs a l'inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya i té un passat tan vibrant com el seu present. Avis que xerren als bancs, nens que mengen gelats i esportistes que volen batre rècords són tres de les tribus que doten aquest espai sumptuós, de color, espontaneïtat i vida.\n3. Museu del Turisme\nUna antiga fàbrica tèxtil d'estil neoclàssic acull el Museu del Turisme. Dividit en quatre sales principals, l'equipament exhibeix mostres relacionades amb la història dels viatges de plaer: des de les rutes dels primers exploradors fins a les maneres amb què el fet de viatjar ens enriqueix.\n4. Parc Dalmau i el seu refugi antiaeri\nEt ve de gust fer una passejada pel pulmó verd de Calella? Surt del museu i endinsa't al Parc Dalmau: amb una extensió de divuit hectàrees i la diversitat típica del bosc mediterrani, faràs esport mentre admires les altes copes dels pins i el vol lleuger de les mallerengues. Un cop allà, aprofita per conèixer el refugi on la població es protegia dels bombardejos aeris durant la Guerra Civil. Un capítol del passat que no podem deixar que s'esvaneixi de la memòria col·lectiva!\n5. Museu-Arxiu de Calella\nI ja que estem amb temes històrics, per què no visites el Museu-Arxiu de Calella? A la planta baixa, hi trobaràs restes arqueològiques ibèriques i romanes, així com col·leccions de minerals, fòssils, ceràmiques, rajoles, eines d'oficis tradicionals, etc. I a la segona planta t'espera l'antiga farmàcia Barri, d'època modernista, a més de la reproducció d'una cuina del segle XIX amb utensilis, unitats de mesura, càntirs i mostres de vaixella.\n6. Capella de Sant Quirze i Santa Julita\nBen a prop, al carrer de Francesc Bartrina, trobaràs un altre dels edificis emblemàtics de Calella. Es tracta de la Capella de Sant Quirze i Santa Julita, un edifici construït l'any 1476 i que, fins al 1798, va estar consagrat a Sant Elm, patró de navegants i mariners. El retaule barroc va quedar destrossat durant la Guerra Civil, però l'església no va perdre el seu encant i avui continua essent un dels llocs més estimats pels calellencs.\n7. Mercat municipal noucentista\nTens gana? Al mercat municipal, un edifici projectat l'any 1927 per l'arquitecte Jeroni Martorell, pots comprar de tot, des de pèsols del Maresme fins als calamars, les sípies, els sonsos i les gambes que tanta fama tenen a la comarca. I si no et ve de gust cuinar, no desesperis! Dins del mateix mercat hi ha un bar amb un servei molt especial: tu els portes els ingredients i ells et preparen un plat de deliciosa cuina casolana!\nCalella és una ciutat perfecta per anar-hi amb nens i també per fer activitat física a l'aire lliure. Per això ha estat certificada com a Destinació de Turisme Familiar i com a Destinació de Turisme Esportiu, dues marques de qualitat que ostenten poquíssims llocs de Catalunya!


Notícies - [FAQ] Què puc fer i què no fins al 9 d'abril\n[FAQ] Què puc fer i què no fins al 9 d'abril\nQueden prohides les reunions socials en espais privats i limitades a sis en espais públics oberts\nResum de les mesures / Foto: Cugat Mèdia\nel 25/març Anna González Societat PDF\nEs mantenen les restriccions actuals per fer front a la Covid-19. Fins al 9 d'abril, es permet la mobilitat entre comarques, i continua el toc de queda entre les deu de la nit i les sis del matí. La interacció social, però, queda limitada en aquest període a un màxim de quatre persones als espais públics tancats i de sis als oberts, excepte que siguin tots convivents; mentre que no es permeten les reunions en espais privats si no són tots convivents. La restauració pot funcionar aquestes dues setmanes com fins ara, és a dir, amb horari presencial entre les 7.30 h i les 17 h i amb servei a domicili o de recollida als vespres.\nEM PUC MOURE ENTRE COMARQUES?\nSí, es permet la mobilitat entre comarques, sempre que sigui amb la bombolla de convivència i mantenint les mesures que fan referència a les reunions i trobades socials.\nNo es pot entrar ni sortir de Catalunya sense causa justificada. La mobilitat laboral només es permet quan no es pot teletreballar.\nEs permet la mobilitat també amb autocars, encara que els usuaris no siguin tots d'una mateixa bombolla.\nHI HA TOC DE QUEDA?\nEs manté el toc de queda. No es pot circular pel carrer entre les deu de la nit i les sis del matí sense causes justificades, com els desplaçaments per feina o per atenció sanitària.\nPUC VEURE ELS AMICS I LA FAMÍLIA?\nLes reunions socials no estan permeses fora del grup de convivència en espais privats\nEn espais oberts públics, el límit és de sis persones, sempre que es compleixin les mesures anteriors.\nEn espais tancats públics, el màxim és quatre persones, excepte si són convivents.\nQUÈ PASSA AMB LES EXTRAESCOLARS?\nEstan permeses les extraescolars de lleure i esportives des de cicle infantil fins a batxillerat i cicles formatius que es realitzin dins i fora dels centres educatius amb un màxim de 6 persones (a excepció de les que preservin el grup bombolla).\nTambé estan permesos els desplaçaments i sortides del centre escolar amb pernoctació sempre que no trenquin el grup bombolla.\nCOM HA DE FUNCIONAR LA RESTAURACIÓ?\nEls bars i restaurants poden obrir de 7.30 h a 17 h.\nHi ha dues excepcions: els restaurants dels hotels també poden servir sopars només als hostes, i les àrees de servei de les autopistes poden servir menjars sense limitacions horàries.\nL'aforament màxim és del 30% a l'interior dels locals.\nL'aforament a les terrasses és del 100%.\nTant a interiors com a exteriors s'han de garantir la distància mínima de dos metres entre taules i amb quatre comensals com a màxim, excepte si són un mateix grup bombolla, que el màxim és de sis.\nÉs obligatori l'ús de mascareta.\nEs manté el servei per emportar de 19 h a 22 h, i a domicili de 19 h a 23 h.\nEls bars i restaurants dels centres comercials continuaran tancats.\nPUC ANAR AL GIMNÀS I UTILITZAR ELS VESTIDORS? HI HAURÀ PARTITS?\nSí, els gimnasos i equipaments esportius poden obrir amb limitacions.\nEn interior, l'aforament és del 30%, incloses les activitats grupals, limitades a sis persones i amb ús de mascareta, sempre que estigui garantida la ventilació.\nEs permet l'ús dels vestidors.\nPer a les activitats a l'aire lliure i les piscines, l'aforament és del 50%\nA més, pel que fa a les competicions, es permeten les categories internacionals, professionals, estatals i competicions que hi donen accés, a més de les lligues regulars federades de qualsevol edat. Permesa també la presència de públic amb limitació del 50% d'assistents a l'aire lliure i el 30% en espais tancats i sempre amb seient preassignat.\nPUC ANAR AL TEATRE O AL CINEMA?\nEls cinemes, teatres, auditoris, sales de concerts i circs poden obrir al 50% de l'aforament i amb un màxim de 1.000 persones.\nI D'ALTRES ACTIVITATS CULTURALS?\nEstaran oberts museus, biblioteques i sales d'exposició al 50% d'aforament.\nA més, es poden reprendre les activitats de cultura popular i tradicional, les gales, cerimònies d'entrega de premis i festivals, amb les mateixes limitacions que als cinemes i teatres.\nTambé estan permeses les activitats a l'aire lliure als equipaments cívics en grups de fins a sis persones.\nCOM AFECTA EL COMERÇ?\nDe dilluns a diumenge poden obrir tots els comerços, els mercats no sedentaris, els centres comercials i els establiments de més de 800 metres quadrats.\nEs reprèn, per tant, l'activitat comercial els caps de setmana.\nEn qualsevol cas, els comerços no poden superar el 30% de l'aforament.\nESTAN OBERTS ELS PARCS?\nEls parcs infantils i jardins es mantenen oberts fins a les vuit del vespre, amb un aforament del 50%.\nHI HA RESTRICCIONS PER ALS ACTES RELIGIOSOS?\nSí, es poden celebrar amb un 30% de l'aforament com a màxim, sense superar les 1.000 persones.\nQUÈ PASSA AMB ELS CASINOS, BINGOS i FIRES D'ATRACCIONS?\nEls salons de jocs, casinos i sales de bingo poden obrir amb limitació d'aforament del 30% i un màxim de 100 o 250 persones, segons el tipus de ventilació del local. No poden obrir els serveis complementaris de bar i restauració.\nLes fires i atraccions no permanents poden tornar a obrir\nFINS QUAN ESTAN VIGENTS AQUESTES MESURES?\nFins al divendres 9 d'abril, inclòs.\nCONSULTA, DESCARREGA'T I COMPARTEIX LA INFOGRAFIA\nLes mesures, a un cop d'ull\nLa tinenta d'alcaldia de Drets Socials, Núria Gibert, considera la moratòria dels desnonaments "un ajornament del patiment"\n'La fi de la dinastia catalana', l'últim llibre del santcugatenc Ernest Belenguer\nCrema la campana extractora d'un immoble al carrer de Sant Eduard\nSant Cugat llueix el talent dels seus autors a la 8a Taula d'Escriptors\nÁlvaro Soler estrenarà un nou disc amb molta 'Magia'\n30 anys de l'Orquestra Simfònica de Sant Cugat en un llibre il·lustrat i interactiu per a infants


Un mort i un ferit després d’una explosió en una fusteria de Castellcir (Barcelona)\n04 de de desembre del 2021. 13:56\nUna persona ha mort i una altra ha resultat ferida i està en estat greu després d’una explosió en una fusteria aquest dissabte cap a les 2 de la matinada a Castellcir (Moianès, Barcelona).\nL’explosió s’ha produït a causa d’un incendi en un edifici del municipi i els Mossos han obert una investigació per aclarir els fets, han explicat fonts de la policia catalana a Europa Press. Pel que sembla, segons ha explicat l’alcalde del poble en declaracions a TV-3, Eduard Guiteras.\nGuiteras també ha concretat que la persona morta era un home jubilat que vivia al pis immediatament superior a la fusteria cremada, i que segons les investigacions podria haver mort per asfíxia a causa del fum inhalat. Quant al ferit greu, l’alcalde ha explicat que és el propietari del local, que de vegades passava la nit a la fusteria. Després de l’incident, va ser traslladat ferit greu a l’Hospital de la Vall d’Hebron, on segueix ingressat en la unitat de cremats.\nSegons Guiteras, els bombers li han explicat que la hipòtesi principal sobre l’explosió gira entorn d’una bombona de butà que hi havia al local, i que va provocar el foc i les cremades en el ferit. L’alcalde també ha explicat que l’incident està provocant problemes en el subministrament de llum i internet, perquè alguns cables haurien quedat afectats a la zona de la deflagració.\nL’Ajuntament de Castellcir ha decretat dos dies de dol municipal per la mort del veí del municipi i ha traslladat, en un tuit recollit per Europa Press, «tot el recolzament i el respecte a les famílies i persones afectades».


Inscripcions obertes per al Workshop Ocupacional per a joves a la Seu - FÒRUM.ad\nInscripcions obertes per al Workshop Ocupacional per a joves a la Seu\nOn: 10/06/18 8:58\nEl Consell Comarcal de l’Alt Urgell organitza per divendres 22 de juny un Workshop Ocupacional per a joves, que pretén posar en contacte empreses interessades a contractar nous treballadors amb joves que busquen feina. L’activitat es durà a terme al CETAP-Telecentre, a la tercera planta del Centre Cultural Les Monges de la Seu.\nAquest Workshop específic forma part del programa ‘Fem ocupació per a joves’, que vol facilitar la contractació per part d’empreses del territori, segons ha explicat a RàdioSeu la coordinadora del pla, Lourdes Carchat. La jornada començarà a 2/4 de 10 del matí amb la recollida d’acreditacions i la benvinguda, a les 10. Tot seguit es donarà a conèixer el programa i, a 2/4 d’11, s’impartirà el taller ‘Pautes per seleccionar el millor candidat’, adreçat a empreses del territori. Després d’una pausa, a partir de les 12 es faran les entrevistes entre empreses i joves per tal d’establir contactes i concretar possibles contractacions.\nEls aspirants que hi participin han de tenir entre 18 i 29 anys i estar inscrits com a demandants de feina al Servei d’Ocupació de Catalunya (SOC). Han de disposar del títol d’ESO i de Batxillerat o bé un Cicle Formatiu de Grau Mitjà.\nLa inscripció prèvia és imprescindible per participar d’aquest workshop, tant per a candidats com per a empreses. El tràmit es pot fer aquests dies al CETAP, a través del telèfon 973 35 57 98 o bé al correu lcarchat@ccau.cat. L’activitat té el suport del Govern català, el Ministeri de Treball i Afers Socials i la Iniciativa d’Ocupació Juvenil de la Unió Europea, amb la col·laboració de l’Oficina Jove i l’Ajuntament de la Seu d’Urgell.\nPrevious Post: Llavors per incorporar a la teva dieta\nNext Post: Avís de tall d’aigua dilluns 11 de juny


per Xavi Fernández de Castro 14 d’abril de 2019 19:34\nLa lluita de Level i Norwegian per fer-se amb el lideratge dels vols intercontinentals de baix cost a l'Aeroport del Prat ha entrat en una nova fase. Si l'any passat l'aerolínia noruega va guanyar el primer assalt, aquest 2019 la cursa estarà més ajustada i la companyia del grup IAG donarà més guerra gràcies a dues noves rutes: una amb Santiago de Xile, que es va estrenar a finals de març, i una altra amb Nova York, que no s'inaugura fins al juliol. Amb aquestes dues connexions, Level arribarà a les cinc i a l'estiu ja competirà en igualtat de condicions amb Norwegian, que també en tindrà cinc, totes amb els EUA.\nEl 2018 Norwegian va moure 407.000 passatgers, per 337.000 de Level, segons les estadístiques de trànsit aeri facilitades per Aena. En canvi, en el primer trimestre d'aquest any ha estat l'aerolínia de baix cost del grup IAG –que també opera a Barcelona a través de Vueling i Iberia– qui ha aconseguit apuntar-se el primer punt. Entre el gener i el març, Level ha transportat gairebé 87.000 passatgers, un 26% més que en el mateix període de l'any passat. Norwegian ha mantingut la tendència a la baixa de l'últim trimestre de l'any i ha mogut 74.000 viatgers, un 7,75% menys.\nLa pugna de les dues aerolínies de baix cost pel lideratge al Prat, encara que simbòlica, es decideix en els petits detalls pel reduït nombre de vols que opera cadascuna. L'excel·lent inici d'any de Level, per exemple, està impulsat per la bona marxa de la connexió amb Buenos Aires. És l'única que hi ha actualment a l'aeroport barceloní després que Aerolíneas Argentinas cancel·lés la seva ara fa un any per la baixa rendibilitat de la ruta i la seva aposta per Barajas com a centre de les connexions entre l'Estat espanyol i el país sud-americà.\nAmb 53.000 passatgers en tres mesos, la ruta Barcelona-Buenos Aires és la més exitosa de l'aerolínia –suposa més del 60% del seu tràfic a l'aeroport barceloní– i ha crescut un 25% respecte al primer trimestre del 2018. Les connexions amb San Francisco i Boston, amb una taxa d'ocupació al voltant del 80% –considerat el llindar mínim per garantir la rendibilitat d'una línia intercontinental–, es mantenen estables amb un volum d'entre 10.000 i 12.000 passatgers mensuals.\nMiami i l'aposta de Norwegian pels EUA\nA l'altra banda del quadrilàter, el fluix començament de Norwegian també té una explicació molt precisa: la cancel·lació de la ruta Barcelona-Miami, anunciada per l'aerolínia el passat setembre per problemes als motors del B787 Dreamliner amb el qual opera el vol. La ruta s'ha reprès ara a l'abril i, juntament amb l'estrena del vol Barcelona-Chicago, permetrà que l'aerolínia noruega recuperi bona part del trànsit perdut els últims mesos. Després de créixer un 173% el 2018, ara es centra a consolidar la seva operativa.\nL'aposta a curt termini de Norwegian és el mercat dels EUA, que és el principal destí intercontinental del Prat amb 1,6 milions de viatgers anuals i una demanda insatisfeta d'un milió addicional, segons el Comitè de Desenvolupament de Rutes Aèries (CDRA). Això vol dir que l'aerolínia noruega es disputa una part del seu passatge amb moltes altres companyies aèries que volen als mateixos destins, com és el cas de United Airlines (Nova York-Newark), American Airlines (Chicago i Miami) i la mateixa Level (San Francisco).\nTòquio a l'horitzó\nTant Level com Norwegian tenen plans ambiciosos per ampliar la seva base d'operacions a l'Aeroport del Prat. L'aerolínia del grup IAG té un ull posat a l'Amèrica Llatina i un altre als Estats Units, que són destins amb molt potencial de creixement. Tot i això, durant la presentació de la nova ruta amb Santiago de Xile el director general de Level, Vincent Hodder, va assegurar que no descarten explorar altres rutes interessants com la de Tòquio, un dels destins asiàtics que tenen una major demanda no servida (uns 275.000 viatgers l'any).\nI precisament el Japó podria estar entre les prioritats de Norwegian. Aquesta mateixa setmana el seu president executiu, Bjørn Kjos, va anunciar que havia viatjat a Rússia per parlar dels drets de trànsit, un requisit indispensable per obrir noves rutes i que ha disparat els rumors al sector aeri. Per què un viatge a Rússia pot obrir el mercat japonès? Doncs perquè per connectar Barcelona amb el Japó cal sobrevolar Sibèria i obtenir el permís de les autoritats russes permetria a l'aerolínia demanar una autorització al ministeri de Foment per operar la ruta.


LA FONT DE GRECCIO: Els noms de l'amor (3): φιλία\nEls noms de l'amor (3): φιλία\nNo em puc imaginar com seria la vida sense aquesta classe d'amor: φιλία (fília) és l'amor d'amistat, aquell que sorgeix de manera natural entre les persones que sintonitzen. Hi ha quelcom que fa que es trobin a gust de manera recíproca, i pot ser difícil de descriure'n les raons amb exactitud. És un amor que a vegades pot requerir esforç, és clar que sí. Però en el qual potser predomina el fet que un pot ser ell mateix amb l'altre, i és estimat així mateix.\nUn amic de veritat ha de ser fidel a la confiança que li fa l'altre amic. Els amics es poden dir els defectes, i segurament no passarà res perquè estaran expressats amb estimació i simpatia. Un amic de veritat no es deixa influir per allò que altres diuen o pensen del seu amic, perquè ell coneix el cor de l'amic i sap com és. És un coneixement més fort i més profund.\nA l'Evangeli apareix φιλία en diverses ocasions. Entenc que no el posa com a fita de la nostra vida, però n'evidencia l'existència i la importància per la vida dels humans. Ara bé: és un amor ple d'afecte que surt espontani. I per tant, novament, si no està banyat per l'àgape, també pot ser que es perdi, es dilueixi, quedi fins i tot en el no-res o en un simple record. Perquè duri i superi les proves dels anys cal que estigui amarat per àgape.\nAra bé: si aconsegueix durar anys regat per l'àgape, aleshores és com el bon vi que guanya qualitat amb els anys. En les converses que tinc al monestir amb persones que ens visiten, bastantes m'han dit que no tenen cap amic de veritat. És clar que depèn d'on posem el llistó. Però penso que és una paraula massa devaluada, com si per exemple estigués en funció dels seguidors o agregats en una xarxa social. Amistat és una altra cosa superior. I jo també penso que moltes persones no en tenen cap de veritat. Benaurats els que viuen aquest amor d'amistat!\n(continuarà, però podeu continuar posant-hi cullerada)\nNuria (Fenix) 27 d’agost de 2016, a les 15:15\nSergi,t’agafo unes paraules que m’han semblat molt adients i reboniques per definir l’amor d’amistat.\n“”És un amor que a vegades pot requerir esforç, és clar que sí. Però en el qual potser predomina el fet que un pot ser ell mateix amb l'altre, i és estimat així mateix””. Tenir la confiança per poder ser un mateix,amb els molts defectes,les virtuts,les angoixes,les pors i saber que tot això no farà que et rebutgin,tot al contrari,ens fa sentir molt recolzats i estimats.\nJo tampoc em puc imaginar la vida sense l’amor natural de l’amistat,per mi es molt important. ...Tot i haver patit una traumàtica experiència amb un “amic”, que em va fer portar a pensar que mai més podria tenir confiança, a cap mes persona, per poder-li anomenar “amic “.No es pot dir mai “d’aquesta aigua no em beure”....ja que la vida ens fa tants bons regals,entre ells el de la veritable amistat ,que et retorna la confiança a la bona gent .\nAixò he viscut aquests darrers mesos ,on aquest amor ha fet que jo vulgues anar endavant ,per poder “tornar” tota l’energia i l’amor que vaig rebre .Jo em sento molt benaurada,molt,per poder dir ...que tinc bons amics...i de veritat , que han patit per mi i per la meva família.\nMarta 28 d’agost de 2016, a les 16:06\nEm sento benaurada per tenir aquest amor! Sé que és un regal que no he buscat, però que hi és.\nM'has fet pensar en una cosa que va passar no fa molt, a arrel de la mort de la mare de la meva amiga. Som un grup d'amics que amb els anys som també família. El meu cunyat va anar al tanatori a donar-li el condol. Jo no hi era, però es veu que van xerrar una estoneta, ell estava una mica tocat perquè feia poc també se li havia mort la seva de mare. Es veu que se li va mig escapar de dir que nosaltres teníem molta sort perquè havíem conservat l'amistat des de joves i que ens estimàvem molt i que ell no ho tenia això. La meva amiga va dir que li va fer llàstima perquè tenia raó. Que hem d'estar molt agraïts de tenir aquest do, que hi ha molta gent que se sent molt sola encara que estigui envoltada de gent sempre.\nAmb els meus amics hi ha convivència i vida compartida, per això crec que a part de fília hi ha també storgue, per això ja en el primer comentari deia que no veia molt clar que l'amor es pogués separar en parts. L'amor és un, no? Tant si es posa en majúscula com si va en minúscula.\nSergi d'Assís 28 d’agost de 2016, a les 17:13\nNo pretenc que els grecs tinguin la raó, i hagin trobat les definicions perfectes. Però sí que em sembla que diuen coses interessants, dignes de ser escoltades. I que potser afinen i precisen més que nosaltres. Dit això, i seguint el que ells diuen, entenc que ells diferencien aquells que t'has trobat i aquells que d'alguna manera has triat (o que us heu triat mútuament). I per això parlen d'un amor més natural fruit d'aquells que no has triat, i un amor d'amistat amb aquells que hi estàs perquè hi sintonitzes, i no pas perquè hi tinguis lligams familiars.\nMarta 28 d’agost de 2016, a les 18:21\nM'agrada molt això que expliques i com ho expliques, no ho estic qüestionant de cap manera... Espero amb molt d'interès les properes paraules. Gràcies!\nSergi d'Assís 29 d’agost de 2016, a les 8:54\nS'ha entès el que volies dir. Gràcies.\nLliri de pastor 28 d’agost de 2016, a les 22:24\nBenvolgut Sergi d'Assís: Tinc de respondret que l'agape que tu ens expliques jo sempre l'he tingut present, i penso que l'amor de sincera lleial i fídel amistat és prou díficil que és doni dins de les ordres en que la gran majoria de persones en viuen, et puc dir que la meva estimadissíma marona em va explicar això: Les amigues sempre en duen fàtigues, perquè tot i éssent la meva marona bona i generosa amb tothom, no en va trobar gaires s'amigues/cs, ella sempre tenía en la seva consciència que és superdíficil que dues persones s'estimin per a sempre eternament, jo també en penso el mateix, i en sé i ho tinc molt clar que l'amistat autèntica és l'amistat que ha creat Déu entre dues persones, i sempre n'hi ha alguna que en falla, tot i que possiblement tu o jo li he donat tot els meus sentiments per a sempre, passi el que ens en vagui passant dins de l'existència, i puc dir-t'he que havia pensat tenir amigues a lesn quals encara tot i el rebuig que elles m'han ofert jo en tinc la voluntat de regalar-lis els meus sincers sentiments, encara que d'elles en puc dubtar, i en qüestió d'amics, en creia tenir-n'he un, però he arribat a la conclussió que n'és un conegut una mica amic, però amic de debo dels que entenen el que la vida t'ha donat possem en qüestió d'herència de salut i a ells els en fa nosa, perquè casualment en pateixo una malaltía autoinmùne "Sjogrëen" que em fa tenir els ulls secs, la saliva i les múcosesn seques apart d'altres problemes de defectes ebn que en vaig nèixer, i quan vaig anar a l'escola (engallifa d'escola que robaven als pares rebuts de mil.lionaris per a tenir sempre la mateixa professora), com que aquestes companyes ho ignoraven, doncs m'han rebutjat perquè jo no puc pas soportar ni en la via del carrer l'olor del tàbac, i d'altres substàncies com per exemple els olis de les pintures (quadres), apart olors pintures parets i substàncies que en perjudiquin i en sequin les meves secreccions i teixits connectius, els quals els tinc secs, per tan jo en penso com tu en penses, el mateix, i tinc de dir el mateix: Benauraats els que viuen aquests amor d'amistat. Amor que uneix i que és va fent gran i que res el pot trencar. Sergi que Déu ens el concedeixi.Escriun-nos traduit al català i en la llengua en que llegueixes aquests noms d'amor perquè els poguem coneixer, jo com a amiga franciscana que en soc, t'envio les perles d'amistawt del meu cor.\nSergi d'Assís 29 d’agost de 2016, a les 8:53\nGràcies pel teu comentari i per compartir la teva experiència, Ramona.\nNuria (Fenix) 29 d’agost de 2016, a les 10:21\nFa pocs anys que vaig tenir coneixement d'aquesta malaltia ,a traves d'una amiga que la pateix .Ella, com tu,encara pateix algun rebuig per part de persones que no entenen que no pugui dinar en restaurants amb aire condicionat molt fort ...axis com altres inconvenients .\nIgnorància,desconeixement, poden fer actuar de maneres que fan mal....\nGracies per compartir !!\nM. Teresa 30 d’agost de 2016, a les 8:50\nDurant anys he patit, amb molt dolor, un amor complicat i difícil de la família més propera. Per aixó valoro tant aquesta amistat sincera i neta sorgida entre persones que la vida m'ha anat posant en el camí. Gràcies, Sergi.\nNuria (Fenix) 30 d’agost de 2016, a les 15:00\nEstimada M.Teresa ,tu també dones amistat sincera i neta !!No podem dir que fa molts anys que ens coneixem...no obstant jo sempre he cregut que l'amistat no es valora per els temps de coneixença,sinó per com l'has viscut, aquest poc o molt temps.\nSe que t'agradara aquesta frase del llibre "el petit príncep".... també la regalo a tots els qui compartim La Font .\n"""Les amistats estan fetes de trossets """".\n2. Trossets del temps que vivim amb cada persona El que importa no és la quantitat de temps que passem amb cada amic, sinó la seva qualitat\nGRACIES Sergi D'Assís !!\nSergi d'Assís 30 d’agost de 2016, a les 20:40\nLa veritat és que trobo molt divertit que algunes persones us coneguéssiu comentant escrits meus a través d'internet, i que d'aquí n'hagin sortit amistats boniques. Em sento com espectador d'una cosa molt xula! Gràcies\nM. Teresa 2 de setembre de 2016, a les 15:51\nNúria, Sergi, les vostres paraules m'omplen de goig.\nBenet 1 de setembre de 2016, a les 23:24\nLa majoria de gent té amics. O, si més no, considera que els té. Però l'amistat vertadera moltes vegades va més enllà d'una simple relació afectuosa entre dues persones que s'avenen.\nEn l'amistat veritable crec que les persones implicades han de ser capaces d'estimar-se malgrat les diferències, i comprendre-les. I, al cap i a la fi, els amics reals són aquells que hi són per a les coses bones i també per a les dolentes.\nCertament que és un amor molt bonic, però per altra banda penso que no és tan senzill de trobar. I pot ser que algú no els trobi mai...\nBenaurats doncs els qui poden viure el significat més profund de Fília! Perquè crec que tenen un gran tresor.\nNuria (Fenix) 2 de setembre de 2016, a les 10:33\nEstimat Benet !!Amistat !!veritablement que va molt mes enllà de dues persones que sentin afecte .Com tu dius no es tant senzill de trobar..ja que cal molt de respecte per l'altre i per la seva manera de fer.\nCom diu en Sergi en el seu comentari d'entrada.....""" Els amics es poden dir els defectes, i segurament no passarà res perquè estaran expressats amb estimació i simpatia.""Jo penso que de moment si poden fer mal,no obstant a la llarga fan de l'amistat un vincle molt més fort.\n"""Un amic de veritat no es deixa influir per allò que altres diuen o pensen del seu amic, perquè ell coneix el cor de l'amic i sap com és. És un coneixement més fort i més profund """.\nCert!! les critiques cap a un amic no tenen d'influir per com un se'l pot estimar ,tot el contrari cal demostrar que no poden trencar el vincle,gran o petit que hi ha.\nBenet 2 de setembre de 2016, a les 21:36\nNúria! Ben cert tot el que dius. I a vegades això d'acceptar que et diguin el que fas malament no és fàcil. També depèn de la persona, de la seva manera de fer.\nM'agrada molt aquesta frase que poses: "l'amic de veritat coneix el cor de l'amic i sap com és". Certament que sí! El coneix profundament, sap les seves fortaleses i les seves debilitats, i tot i això l'estima de veritat, i fa el que sigui per ajudar-lo.\nSergi d'Assís 3 de setembre de 2016, a les 9:55\nGràcies a tots els comentaris!! Déu n'hi do!!\nEls noms de l'amor (2): στοργή\nEls noms de l'amor\nElogi del quotidià


El Barça i el català - Diari de Girona\nEl Barça i el català\njordi dalmau 28.01.2016 | 09:14\nAl Regne Unit, amb Cameron de primer ministre, han pres un determini en defensa de la llengua anglesa. Destinen un pressupost per fer que les persones immigrades musulmanes aprenguin l'anglès en un període de dos anys i mig; no es tracta pas d'una simple invitació a posar-se a la feina, no, perquè amb la normativa hi va també una amenaça que si no aconsegueixen aquest títol els podran fer fora del Regne Unit. Cada país té la seva pròpia política lingüística. Punt.\nTothom recordarà que aquí a Catalunya, als anys de plena reivindicació lingüística, es varen viure amb intensitat unes operacions com «català a l'escola» i «en català si us plau» que varen penetrar molt bé socialment, de bon recordar. Ara, però, aquelles campanes ja no se senten; s'escauria de recordar el poema de Jacint Verdaguer dedicat a uns campanars emblemàtics de Catalunya: «Doncs, que has perdut la veu? Alguna hora a ton cant em desvetllava i una veu a la teva entrelligava».\nEl FC Barcelona oblida sistemàticament que és una entitat catalana, és a dir de parla catalana, i que per tant la llengua d'aquest país hauria de formar part de la seva pròpia expressivitat. Se'ns repeteix i es proclama que «el Barça és més que un club», i a partir d'aquí hauria de distingir-se fent que l'ús quotidià del català fos un element normal en les comunicacions -tan nombroses i escoltades sempre- de totes les persones que formen l'equip humà del club representatiu, com vol ser. La realitat és ben contrària a aquest plantejament: jugadors i tècnics que porten molts anys a Barcelona no parlen el català, ni se'ls veu cap intent de bona voluntat de començar d'adreçar-se en la llengua del país que els ha fet gloriosos.\nBen mirat, la culpa no és pas d'ells, d'aquests jugadors i tècnics, sinó dels directius de la seva empresa, que els té en nòmina, altíssima nòmina en aquest cas. Les nostres àvies deien que qui paga mana: quan el Barça fitxa els seus treballadors també amb llum i taquígrafs hi hauria d'haver una signatura de mútua voluntat per ensenyar/aprendre a parlar el català en públic. La llengua també ha de jugar.\nAra que el país està aqueferat en temes de molta transcendència, cal pensar que la llengua catalana -si encara es poden dir metàfores marineres- la llengua catalana, dèiem, ha de viatjar amb totes les naus i ha d'anar a tots els equipatges. La comunicació que difon el FC Barcelona ha de fer el propòsit de l'exemplaritat, que avui no practica.\nHi ha testimonis d'aquells anys de lluita decidida a favor de la supervivència del català. Obro el llibre Lletres de batalla, de Francesc Ferrer i Gironès: «Els catalans tenim necessitat d'avesar-nos a reclamar els nostres drets, que és avui encara un capteniment massa esporàdic; i ens convé anar-lo generalitzant fins a exigir continuament l'obligació que normativament existeix per part de tothom a no discrimanar-nos. La culpa de la situació de la llengua en bona part la tenim nosaltres. Clavar les culpes als de fora, ja està bé. Si no esgotem tots els mitjans, com volem arribar a que els altres ens respectin?».\nEl llibre de Francesc Ferrer és de l'any 1989, una proclama que es manté viva, dècades després. És la vida de les notícies que perduren.\nPer cert, una última informació i sense moure'ns del món del futbol: un potentat xinès ha comprat el R.C.E. Espanyol i el dia de la presentació ha manifestat que vol aprendre el català.


Esplai Turons: de març 2015\nInformacions vàries i importants..!\nBona tarda turonianes i turonians!\nDesprès del magnífic cap de setmana passat, demà tornem a la normalitat i fem esplai de 10h a 13h com sempre!\nRecordeu el xoriç ibèric que vam guanyar per carnaval... ? Doncs demà a les 13h farem tapetes de xoriç per a totes i tots!\nA més a més, aprofitem per recordar-vos vàries dates importants que venen en els propers mesos:\n- Dissabte 21: Dia Localitza't! ( encara que alguns grups estareu d'excursió!)\n- Dies 28-29-30-31 de Març: el grup de Pikas marxa de ruta a fer el Camí de Ronda!!\n- Dissabte 11 Abril: INAUGURACIÓ DEL NOU LOCAL!!\n- Cap de setmana del 18-19 Abril: Excursió de Jocs Florals\nFins demà, els i les munis :)\nPD: Us deixem algunes fotos de l'Acampasants del cap de setmana passat...\nPublicat per Esplai Turons a 7:54 3 comentaris:\nACAMPASANTS: El forat de Sants!!\nBon dia turonians i turonianes!\nL'Acampasants 2015 ja és aquí!!! El pròxim cap de setmana (7-8 de Març) participarem un any més a l'activitat organitzada per ECSM (Esplais i Caus de Sants-Montjuïc) i on ens ho passarem d'allò més bé!!\nEnguany el centre d’interès és: "El món sota terra. El forat de Sants" i els diferents grups d'infants o joves podran participar en activitats, tallers, gimcanes,... i com cada acampasants, dormirem amb tendes al Parc de l'Espanya Industrial!\nRecordeu que dissabte a la tarda hi haurà una xocolatada acompanyada dels Tabalers de Sants i diumenge al matí gaudirem d'animació infantil per als més petits.\nEns veiem dissabte dia 7 a les 10h a la plaça del darrere del Districte amb moltes ganes de passar-ho bé!\nEls i les munis!! :)\nPublicat per Esplai Turons a 0:29 Cap comentari:


Bigorra exigeix que els pressupostos es debaten en el mes de febrer - Mes Benidorm\nBigorra exigeix que els pressupostos es debaten en el mes de febrer\n21 de febrer de 2017 21 de febrer de 2017 + Benidorm 0 Comments ajuntament, Benidorm, Compromís Per Benidorm, Debat, Febrer, Josep Bigorra, PP, pressupostos\nDavant el rumor de què el debat de pressupostos de Benidorm per a 2017 siga ajornat i no es realitze el dia 27 de febrer, com s’havia compromés l’alcalde de la ciutat, el regidor de Compromís i portaveu de Compromís Los Verdes, Josep Bigorra, reclama al govern local que aporte tota la documentació necessària sobre els comptes municipals que encara falta perquè el debat de pressupostos no es retarde al mes següent.\n“Fa poc més d’una setmana l’alcalde va dir que el ple de pressupostos coincidiria amb el ple ordinari el 27 de febrer i ara sembla que hi ha dubtes que se celebre aquest mes. Des del nostre grup municipal considerem que ha de complir la seua paraula, aportar tota la documentació que encara ens falta sobre els comptes, i no retardar més el debat pressupostari”, ha assenyalat Bigorra.\nEl portaveu es referix a la Junta de Portaveus del 14 de febrer en què l’alcalde va anunciar el debat de pressupostos per a l’últim dilluns del mes. En eixa reunió, Bigorra va expressar la voluntat de no fer-lo coincidir amb el ple ordinari, avançant-se la data del plenari de pressupostos o fer-la a l’endemà, “però l’alcalde va certificar que seria el 27 de febrer”.\nSobre la documentació dels comptes públics que el govern local ha facilitat als grups de l’oposició, únicament ha aportat l’esborrany dels comptes de 2017 i l’execució del pressupost de 2016, amb una setmana de retard entre ambdós documents. Faltaria la Relació de Llocs de Treball, l’annex de subvencions, la memòria, l’informe de fiscalització d’intervenció i les bases d’execució del pressupost. No obstant això, el portaveu ha assegurat que “tenim clares les nostres esmenes, malgrat la lentitud i la deixadesa del govern per aportar tota la documentació necessària”.\nAl respecte, Bigorra es pregunta “per què el govern local dóna una data per al debat dels pressupostos si després no té tots els documents preparats”. El regidor considera que hi ha dos explicacions possibles: “o bé el PP va marcar-se un farol dient que tot estava preparat i quedar bé davant de la ciutadania quan no era així, o bé el govern local no comptabilitzat encara els suports necessaris per dur els comptes endavant”. En qualsevol cas, Bigorra espera que s’atenga la petició de Compromís Los Verdes de no posposar el debat per a març i que, en el cas que això passe, que el govern del PP no busque cap excusa: “si es retarden únicament i exclusivament serà per la seua deixadesa”.\n← Compromís proposa que Benidorm informe i assessore sobre la devolució de les clàusules sòl\nBigorra: “El govern del PP ha canviat les bases d’execució del pressupost obviant acords plenaris sobre gastos menors” →


Un full de ruta a l'escocesa? · Tribuna.cat\nDimecres, 7 de desembre del 2011 | 16:55\nMarc Sanjaume, Full, Ruta, Escocesa, Alex Salmond, Escòcia, SNP, Artur Mas, CatDem, Transició Nacional\nArtur Mas i Agustí Colomines.\nAquesta passarà en primer terme per la negociació del pacte fiscal i, precisament, aquest serà l'objectiu d'una primera fase de l'estudi, que s'enllestirà a finals del 2012 i redactarà una comissió d'experts: establir els termes i les línies vermelles de la negociació amb Mariano Rajoy. Una segona fase del full de ruta explorarà noves vies per assolir cotes més elevades de sobirania i s'allargaria fins a finals del 2013. L'encàrrec de Mas ha estat comparat aquests dies amb el White Paper publicat el 2007 per l'SNP escocès, no hi falten semblances però les diferències són evidents.\nEl primer ministre escocès Alex Salmond publicà l'agost del 2007 un document de cinquanta-nou pàgines que contenia un esborrany per a celebrar un referèndum sobre el futur del país. El document, redactat pels alts funcionaris d'Edimburg, marcava l'inici d'un procés participatiu a través d'assemblees, però sobretot d'internet, per tal d'arribar a un full de ruta definitiu. Les aportacions individuals i col·lectives a l'anomenada National Conversation desenvocaren en la publicació, el 2010, del document Your Scotland, You Voice que dibuixava quatre possibles escenaris de futur pel país, inclosa la secessió, i serví de base per a redactar la Referendum Bill que el nou govern de Salmond tirarà endavant durant aquest mandat.\nDins del ventall que es planteja Colomines hi ha la independència o la confederació, però desconeixem si preveu la participació de la societat civil catalana\nDesconeixem l'exactitud de l'encàrrec de Mas a la fundació CatDem; no obstant, convé remarcar les diferències respecte el cas escocès. En primer lloc, el procés endegat per Salmond, que també tenia un Govern en minoria, fou elaborat pels mateixos funcionaris de l'administració i tingué des del primer moment la vocació d'ésser un esborrany obert a les aportacions de l'oposició i la societat civil. En segon lloc, la voluntat inclusiva del document quedà palesa en la incorporació de diverses opcions, des de l'status quo fins a la secessió, passant per un escenari de sobirania fiscal.\nFinalment, el full de ruta anava encaminat a traduir-se en accions legislatives clares, malgrat que finalment Salmond esperà a disposar d'una majoria absoluta. Ara, el nou Govern de Salmond serà l'encarregat de materialitzar les propostes del full de ruta que si no hi ha novetats celebrarà el referèndum cap al final de la legislatura. A casa nostra, sabem que dins del ventall que es planteja Colomines hi ha la independència o la confederació, però desconeixem si el document preveurà la participació de la societat civil catalana i tindrà voluntat de convertir-se en obra legislativa.


FOTOS DE COBLES, ORQUESTRES I CONJUNTS DE CATALUNYA: MAR BRAVA\nEn Carles Varela em fa arribar aquesta foto d'un llibre de la col·lecció L'Abans, concretament el volum dedicat a Blanes, que em permeto netejar, adreçar i retocar una mica. La foto és de Josep Pons i Girbau.\nAquesta Cobla-orquestra de Blanes va ser fundada a partir de músics de la Cobla que s'havia format durant els anys 20 vinculada a la fàbrica tèxtil SAFA, on treballaven gairebé tots els components que veiem a la foto. En el Diccionari de Cobles de Jordi Puerto estan identificats, erròniament, com Mar Blava .\nArc superior: Josep Colomer i Ribera* (tenora), Enric Vilà i Buixaderas (trompeta, pare dels dos músics del mateix cognom de la fila inferior), Desconegut, Pere Portell, Lluís Ballada (contrabaix) i Desconegut\nEn el centre de la imatge: Emili Mestres i Solé (piano i director, en altres llocs el trobo com Emili Mestre i Solé)\nA baix: Desconegut, Rogeli ["Pitu"] Vilà i Armengol (tenora), Salvador Ballada (tible, fill d'en Lluís) i Enric Vilà i Armengol (fiscorn). L'Enric i en Rogeli, amb el seu pare, procedien de la Cobla-orquestra La Lira, de Palamós.\nHavien estat dirigits també per Pere Portell. Altres noms que podrien correspondre a algun dels músics de la foto, o que en el seu cas hi haurien tocat abans o després, són: Pere Bover, Josep Rubió i Ramon Corts i Espígol.\nAnys a venir, alguns dels músics, sota la direcció d'Emili Mestres formarien l'Orquestrina The White Boys .\nPublicat per SUSQUEDA54 a 15:31


» Incapacitat permanent » Règim General » Prestacions » Incapacitat permanent absoluta » Beneficiaris / Fet causant\tContingut Beneficiaris / Fet causant\nFet causant / Efectes econòmics\tSi la incapacitat permanent sorgeix després d'haver-se extingit la incapacitat temporal de la qual deriva, bé per esgotament del termini, bé per l'alta mèdica amb proposta d'incapacitat permanent: El fet causant s'entén produït en la data d'extinció de la incapacitat temporal.\nEls efectes econòmics es fixen en el moment de la qualificació, és a dir, en la data de la resolució del Director Provincial de l'INSS. No obstant això, es podran retrotreure a la data d'extinció del subsidi d'incapacitat temporal, quan la quantia de la pensió d'incapacitat permanent sigui superior a la del subsidi que es percebi, i no hi haurà retroacció, en cap cas, si el treballador es trobava en situació de demora de la qualificació. Si la incapacitat permanent no ve precedida d'incapacitat temporal o aquesta no s'ha extingit: El fet causant s'entén produït en la data d'emissió del dictamen-proposta de l'Equip de Valoració d'Incapacitats (EVI).\nEls efectes econòmics es fixen en la mateixa data d'emissió del dictamen-proposta. Si la incapacitat permanent es produeix des d'una situació de no-alta ni assimilada a la de l'alta: El fet causant s'entén produït el dia de la sol·licitud.\nEls efectes econòmics es fixen en la mateixa data. PUJAR\nBeneficiaris/requisits\tLes persones incloses en el Règim general, declarades en situació d'incapacitat permanent absoluta sigui quina sigui la contingència que l'origini, sempre que compleixin els següents requisits:\nTenir menys de 65 anys en el moment del fet causant o no complir els requisits exigits per accedir a la pensió de jubilació contributiva del Sistema, sempre que la incapacitat derivi de contingències comunes.\nEstar afiliades i en situació d'alta, assimilada a la de l'alta o en situació de no alta. Quan la incapacitat sigui conseqüència d'un accident laboral o d'una malaltia professional, els treballadors es consideren afiliats de ple dret i en situació d'alta, encara que l'empresari hagi incomplert les seves obligacions.\nTenir cobert un període previ de cotització si la incapacitat permanent deriva de malaltia comuna o si la incapacitat permanent deriva d'accident no laboral i l'interessat no es troba en situació d'alta ni assimilada.\nSi deriva de malaltia comuna, en situació d'alta o assimilada:- Menor de 31 anys d'edat:\nPeríode genèric de cotització: el terç del temps transcorregut entre la data en què va fer els 16 anys i la del fet causant.\n- Amb 31 anys o més d'edat:\nPeríode genèric de cotització: una quarta part del temps transcorregut entre la data en què va fer els 20 anys i la del fet causant, amb un mínim, en tot cas, de 5 anys.\nPeríode específic de cotització: una cinquena part del període de cotització exigible ha d'estar comprès:\nEn els 10 anys immediatament anteriors a la data en què va finalitzar l'obligació de cotitzar, si s'accedeix a la pensió des d'una situació d'alta o assimilada, sense obligació de cotitzar. Les estipulacions d'aquest paràgraf s'apliquen també a les persones que, encara que no puguin acreditar el període específic exigible, accedeixin a la pensió des d'una situació d'alta amb l'obligació de cotització, quan aquesta situació sigui immediatament anterior a una altra d'alta o assimilada a l'alta sense l'obligació de cotitzar.\nEn aquest sentit, no es tenen en compte les fraccions d'edat inferiors a 6 mesos; si són superiors, es consideren equivalents a mig any. Els períodes de cotització resultants s'arrodoneixen, deixant de banda, si escau, les fraccions corresponents al mes.Si derivada de malaltia comuna o d'accident no laboral, en situació de "no alta":\nPeríode genèric de cotització: 15 anys\nPeríode específic de cotització: 3 anys en els darrers 10.\nPer acreditar els períodes de cotització corresponents, es computen exclusivament les cotitzacions efectuades en funció de les hores treballades, tant ordinàries com complementàries, calculant-ne l'equivalència en dies teòrics de cotització:\nEl nombre d'hores treballades de manera efectiva es divideix per 5, equivalent diari del còmput de 1.826 hores anuals.\nAl nombre de dies teòrics de cotització obtinguts, s'hi aplica el coeficient multiplicador d'1,5, i a partir d'aquí s'obté el nombre de dies acreditats per determinar els períodes mínims de cotització.\nLa fracció de dia, en cas que n'hi hagi, s'assimilarà a un dia complet.


03/05/2013 | Economia a la Unió Europea\nLa Comissió Europea ha presentat un paquet de propostes per eliminar barreres als treballadors que volen buscar feina en d’altres països de la UE. La idea és que el mercat únic europeu i la llibertat de circulació de persones funcionin plenament, amb l’objectiu d’afavorir l’ocupació i el creixement.\nEn teoria, i segons el tractats europeus, els ciutadans de la UE que treballen en un altre Estats membre tenen dret a les mateixes condicions que els nacionals pel que fa a l’accés a la feina, les condicions laborals, l’assistència social i els impostos.\nA la pràctica, però, molts dels 10,7 milions de treballadors de la immigració interna de la UE s’enfronten a pràctiques discriminatòries de diversa mena. Així, per exemple, les administracions o empreses fixen normes discriminatòries de selecció d personal, establint quotes de treballadors estrangers o imposant el requisit de tenir la nacionalitat per accedir a determinats llocs. Tampoc les normes sobre retribució i promoció laboral són sempre les mateixes ni es reconeix igual l’experiència i qualificacions professionals dels nacionals i dels ciutadans d’altres llocs de la UE.\nAquests obstacles fan que molt sovint els treballadors es mostrin reticents a marxar a un altre país de la UE, tal i com queda reflectit en una enquesta\nrecent de l’Eurobaròmetre.\nPer aquest motiu, la Comissió ha proposat un seguit de mesures que facin més fàcil als treballadors exercir els seus drets laborals a la UE. Es tracta de drets que daten de fa 50 anys i que queden reconeguts als Tractats i a la Carta de Drets Fonamentals de la UE. Entre les mesures proposades per la Comissió hi ha l'obligació, per als Estats membres, de: donar als treballadors d’altres països de la UE –i a les empreses- canals d’informació, assistència i consell sobre aquests drets. crear vies de recurs en cas que es discrimini treballadors procedents d’altres països de la UE.\npermetre que els sindicats i d’altres organitzacions puguin emprendre accions administratives o judicials per defensar les persones que han vist vulnerats els seus drets.\nTambé es preveu informar els ciutadans per tal que puguin exercir millor els seus drets. Segons una enquesta realitzada el 2010, el 67% de la població creu que està o mal o gens informada sobre els seus drets com a ciutadà o ciutadana de la UE.\nLes propostes de la Comissió hauran de ser ara aprovades pel Consell (format pels governs de la UE) i el Parlament Europeu. Enllaços relacionats\nWeb de la Comissària de Justícia, Drets Fonamentals i Ciutadania, Viviane Reding


Conservadorismes (Joan M. Tresserras)\n4 min. 08/04/2015 19:29\nHi ha un conservadorisme polític que podem considerar patrimoni tradicional de la dreta. Que sacralitza l’ordre i la seva pròpia preeminència. Resistent a l’experiment i a la novetat. És el conservadorisme de l’amo que vol continuar manant i es creu amb el dret imprescriptible de fer-ho. Però també trobem automatismes conservadors en moltes altres tradicions polítiques, incloses les d’esquerres. De fet, aquests altres conservadorismes són la mesura més eloqüent del pes i la profunditat del predomini dels primers. Sobre això hi ha curioses complicitats al voltant de qüestions estranyament transversals i compartides. Els símptomes de mutació en l’organització del poder, per exemple, fan aflorar aquells conservadorismes indistintament, com per art de màgia. A Catalunya, ara mateix, el procés sobiranista -i el nou mapa polític resultant-és el factor que està provocant aquesta mena d’apoteosi dels conservadorismes. Els que per posar en dubte tot el relatiu al nou estat s’arrengleren amb els defensors del vell.\nHi ha persones i formacions, també entre les que es consideren d’esquerres, que senten un impuls automàtic de rebuig davant de qualsevol senyal de canvi que afecti el poder de l’Estat. No poden evitar-ho. Qualsevol indici és interpretat immediatament com una amenaça; rarament com una oportunitat. Qualsevol alteració o modificació que no hagi estat iniciativa seva, o no sigui a benefici propi, és interpretada com un perill. Es malfien de qualsevol política que comporti alguna mena de risc autèntic o que els forci a repensar-ho tot. Davant les acusacions d’inacció, atribueixen l’escassa confiança en la construcció d’un futur millor a una experiència i a una intel·ligència polítiques superiors. A un seu sentit de la realitat característic, més agut, embolcallat de retòrica colorista sobre com podria ser de diferent tot plegat, però que, de fet, accepta aquella realitat tal com es presenta.\nAcumulen tants clàssics del pensament humanista o revolucionari que dubten que la realitat pugui ser transformada sense que ells -i el seu bagatge- hi estiguin al capdavant. I, al capdavant, la seva pròpia prudència natural els estalvia sempre de posar-s’hi. La seva coartada és que no tenen mai la força per canviar-ho tot en la línia de les seves premonicions. I han d’esperar que les condicions siguin algun dia més favorables (¿encara més?). Consideren d’èxit ben improbable les iniciatives dels altres; potser fins i tot sospitoses de lligams amb alguna conspiració per fer-nos retrocedir (¿retrocedir més?). Per això, encara que el seu discurs acreditat parli de capgirar les coses, l’adaptació a les circumstàncies els sol semblar preferible a la temeritat de voler-les transformar.\nEls posicionaments i declaracions d’alguns dirigents d’UDC i d’ICV davant del full de ruta inicial pactat per Mas i Junqueras mostren clarament les vacil·lacions i les rèmores que arrosseguen els seus respectius conservadorismes, d’arrel cristiana o marxista reciclada. Entossudits a defensar el pacte que l’Estat ja ha dit que no vol.\nA finals dels franquisme i immediatament després, nuclis d’esquerres que s’havien mogut en la clandestinitat van posar en acció una pràctica política “possibilista” consistent a introduir-se en les institucions i administracions. Es tractava de guanyar-hi presència i influència, d’obtenir informació i experiència, d’ocupar llocs, de conèixer el funcionament i els procediments interns. Es tractava de ser dins i estar a punt per no haver d’aprendre-ho tot i començar des de zero quan arribés el moment del relleu polític. D’aquella manera de procedir se’n va dir entrisme i va permetre la formació de molts quadres destacats de la Transició.\nAlguns dels hereus polítics d’aquell entrisme, tan arriscat, no troben ara prou confortable el marc d’un full de ruta que es proposa fer efectiva la sobirania catalana, regenerar la democràcia i endegar els canvis socials urgents tan llargament reivindicats. La companyia de la gent mobilitzada de l’estelada els incomoda d’allò més, i prefereixen confiar la redempció democràtica i l’oportunitat del progrés a l’estat espanyol en el qual, un dia, el seus antecessors es van voler infiltrar. Potser va ser aquell Estat -i la seva “unitat de destí”-, paradoxalment, qui va saber instal·lar-se en la tradició política d’aquells revoltosos com un virus, com una referència ineradicable que ara es manifesta. ¿És un cas de síndrome d’Estocolm? La seva posició abans del setembre ho indicarà. ¿Volen vèncer la màquina d’estat de les oligarquies, o només reformar-la per mantenir-la? ¿Participaran, humilment, al costat del poble, en el procés d’emancipació català, o ja són massa conservadors per fer-ho?


Pollastre de pages de Seva\nNOVETAT: OUS DE PAGÈS\nEl pollastre esta tenint una valoració molt positiva de qui el tasta. Tant es així, que volem oferir-vos mes productes de qualitat i de proximitat, de confiança.\nOus de Pages\nA el Prat treballem perquè gaudiu dels millors productes de la nostra terra. Tenim gallines de raça Shaver, molt rústiques. Ponen poquet en comparació a la gallina típica, però posen un ou gran i de molta qualitat.\nEstan criades en llibertat, com els pollastres. Les tenim des de que surten de l'ou per garantir que han estat ben criades, i perquè no els tallin el bec, com a moltes granges es fa per evitar que piquin l'ou i no es barallin. Nosaltres, amb un bon maneig i benestar de l'animal aconseguim evitar-ho.\nFoto de la nostra finca a Viladrau:\nGallines corrent pel pati de la nostra casa a a Viladrau


La Policia Local va realitzar un total de 125 intervencions durant les Festes de Moros i Cristians - Actualitat de l´Alt Vinalopó, el Vinalopó Mitjà, l´Alcoià, El Comtat i l´Alacantí\nLa Policia Local va realitzar un total de 125 intervencions durant les Festes de Moros i Cristians\nPer Ana abril 27, 2022 0115\nEls dies en què van tindre més intervencions van ser el de les Entrades amb 45 i Sant Jordi amb 42. El dia de l’alardo van realitzar 34 i el dels Músics 24, totes elles a més del seu treball habitual en les Festes\nLa Policia Local d’Alcoi ha realitzat un total de 125 intervencions entre el 21 i el 24 d’abril, dins del dispositiu especial per a les Festes de Moros i Cristians. Indiquen que ha sigut un any “normal” com els previs a la pandèmia amb un nombre d’incidències usual i sense problemes extres a causa de la pandèmia.\nEl nombre més alt d’intervencions s’ha donat col·laborant amb sanitaris, un total de 23, dos d’ells a domicili. En aquest sentit cal ressaltar l’actuació durant l’entrada mora en la qual van facilitar l’accés d’un vehicle sanitari al carrer Sant Nicolau i van col·laborar en la seua retirada per La Cordeta mentre intervenien els metges. Els familiars de la persona que va ser atesa es van posar en contacte amb la policia per a informar que l’afectat afortunadament està evolucionant de manera molt favorable. També van reiterar el seu agraïment a tots els mitjans d’emergències desplegats per la seua professionalitat, així com al públic i organització de l’entrada per la seua comprensió i empatia.\nLa Policia Local també va tindre una actuació important en l’accident ocorregut en la fira per una fallada mecànica el diumenge, a conseqüència del qual quatre xiquets van resultar ferits lleus. A més de precintar l’atracció, van col·laborar en el trasllat dels familiars a l’Hospital. Cal indicar que l’atracció va reobrir en la vesprada del dilluns després de supervisar-la, esmenar l’avaria i superar satisfactòriament la nova inspecció realitzada. Cal assenyalar que l’atracció comptava des del primer moment amb tots els permisos necessaris i amb la inspecció inicial per a poder funcionar, i el succeït es va deure a una avaria.\nA més d’aquestes intervencions van realitzar un total de 6 denúncies, va haver- hi també 6 actuacions per sorolls i molèsties, 1 d’elles veïnals i 5 d’establiments. Altres treballs rellevants a destacar van ser 12 problemes de trànsit resolts, així com 8 mediacions. Tan sols va haver-hi 5 robatoris/furts. Un total de 3 persones van donar positiu en control d’alcoholèmia i va haver-hi 8 accidents de trànsit sense cap ferit, tan sols danys materials.\nQuant als dies en què van tindre més intervencions van ser el de les Entrades amb 45 i Sant Jordi amb 42. El dia de l’Alardo van realitzar 34 i el dels Músics 24. Totes aquestes actuacions dins del dispositiu especial de les Festes de Moros i Cristians en la qual cada dia van duplicar el nombre d’agents dels torns habituals, van treballar una mitjana de 73 policies per dia, és a dir, en total sumant tots els torns van ser 292 durant les Festes. Habitualment entre setmana cada dia treballen 37 agents i els caps de setmana prop de 30.\n“Vull agrair la gran faena duta a terme per tots els cossos de seguretat, sanitaris i operaris, especialment a la Policia Local que és el cos més pròxim a la ciutadania i que ha fet un esforç extra no sols per a garantir la seguretat, també la bona convivència i ha facilitat el normal desenvolupament de tots els actes. Era un any complicat després de dos anys sense festes i una pandèmia, i gràcies a la seua gran labor tot ha discorregut amb la normalitat més gran possible”, ha destacat l’edil de Seguretat, Raül Llopis.


Aconsegueix un cafè per la teva ciutat\nCAFÈ IGUALADA, L’ONZÈ CAFÈ CIUTAT\nLa ciutat d’Igualada ja té el seu propi cafè de comerç just, és l’onzè Cafè Ciutat. En el marc de la Tardor Solidària el dissabte dia 3 d’octubre, la ciutadania va poder gaudir d’un tast d’aquest cafè que porta l‘intensitat del robusta de Tanzània i l’aroma delicat de l’aràbiga de Nicaragua.\nCAFÈ SANT ADRIÀ A LA FIRA D’ENTITATS DE SOLIDARITAT I COOPERACIÓ A SANT ADRIÀ DE BESÒS\nEl dissabte 18 d’abril va tenir lloc la Fira d’entitats de solidaritat i cooperació a la plaça de la Vila de Sant Adrià de Besòs, en el marc de les XVIII Jornades Solidàries, “Solidaritat és nom de dona”.\nEl Cafè Sant Adrià va estar present durant tota la fira en un tenderol exclusivament per donar difusió, informació i tast del cafè.\nAquest any els nois i noies del curs de vendes, oficina i atenció al públic del Programa de Formació i Inserció (PFI-PTT) de Sant Adrià, van ser els encarregats i encarregades de guarnir el tenderol i fer-lo vistós de forma que les persones que passaven s’acostessin, així com també, donar informació i tast del cafè. Els nois i les noies del curs han estat treballant durant aquest ultim mes al curs, els principis del comerç just i el que això comporta als i les treballadores de les cooperatives del sud.


Publiquem els vídeos i els reptes de la jornada Els reptes en la formació universitària segons el col·lectiu ocupador: el cas dels estudis universitaris en Infermeria\nEl passat 30 de setembre va tenir lloc la primera jornada que va obrir el Cicle de seminaris en línia (webinars) adreçat als reptes en la formació universitària segons el col·lectiu ocupador i que va tractar sobre els estudis universitaris d’Infermeria.\nEn aquesta jornada, que van coorganitzar les agències de qualitat d’Andalusia, Canàries, Castella i Lleó, Aragó, País Basc i Catalunya, s’hi van inscriure més de 250 persones de tot l’Estat, principalment professorat i va consistir en:\nUna reflexió des d’una perspectiva internacional dels reptes de la formació universitària d’Infermeria a Espanya, intervenció a càrrec de María Loreto Macià (Universitat d’Alacant).\nLa presentació dels resultats de l’estudi realitzat per AQU Catalunya que recullen l’opinió del col·lectiu ocupador sobre la formació universitària en Infermeria, realitzada per Sandra Nieto (responsable del projecte Ocupadors a AQU Catalunya).\nUn debat final sobre els reptes identificats i els resultats de l’estudi, que va comptar amb José Gutiérrez Pérez, responsable de l'àrea d'Universitats de la Direcció d'Avaluació i Acreditació de l'Agència Andalusa del Coneixement (DEVA-AAC); Cristina Monforte Royo, presidenta de la Conferència Nacional de Degans d’Infermeria, directora del Departament d'Infermeria i vicedegana de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la Universitat Internacional de Catalunya; i José Ángel Rodríguez Gómez, vicepresident II del Consell General d’Infermeria.\nDes d’avui ja es poden consultar els vídeos i els reptes que es van identificar en la jornada, que són:\nAprofundir en una cultura de qualitat autèntica de la mà de gestors professionals que generin incentius a la carrera assistencial i investigadora amb la mateixa intensitat, a més de reforçar l'aspecte formatiu per adaptar-lo a les necessitats reals de la professió.\nActualitzar els plans d'estudis dotant-los de flexibilitat i capacitat d'adaptació reforçant el paper de les unitats docents sanitàries i de l'especialització.\nEstablir ponts robustos entre el món acadèmic i laboral amb l'objectiu d'intensificar la col·laboració, impulsar el disseny de places vinculades i incrementar la capacitat de realitzar pràctiques en institucions sanitàries de qualitat.\nReforçar les aliances entre els agents implicats com docents, sanitaris, ocupadors i policy makers establint objectius comuns.\nInvertir en la millora del professorat, el seu accés, promoció i estabilització com a formadors dels futurs professionals i professors amb especial rellevància de la investigació especialitzada en Infermeria.\nImpulsar la carrera professional d’infermeres i infermers a través de la formació contínua.\nIncrementar el personal d’Infermeria especialitzat i oferir places amb perfils d’especialitat reglada a més de les de Llevadora i Salut Mental\nDonar l’oportunitat al personal d’Infermeria de realitzar les pràctiques clíniques amb independència de la situació sanitària.


Citroën DS ‘Tiburon’ | xjvicmotor.com\nAra fa 60 anys es començava a comercialitzar el Citroën DS, també anomenat Citroën ‘Tiburon’. Es diu d’aquest auto que, el mateix dia de la presentació al Saló de l’Automòbil de París, ja va haver-hi 12.000 comandes. El DS va aportar millores significatives en comoditat i seguretat en la conducció, però no només això; la seva estètica futurista va captivar al públic.\nEl Citroën DS també va aconseguir èxits en l’àmbit esportiu: va guanyar dues edicions del Rallye Montecarlo, i ademés, va mostrar la seva fiabilitat en la Route de Liege-Sofia de 1961, on dels 200 vehicles que van començar la cursa, només 18 la van acabar… i quatre d’ells eren Citroën DS.\nEl DS és un dels cotxes que deixen marca en la història de l’automòbil. Es va deixar de fabricar el 1975, 20 anys després que Citroën en tregués la primera unitat, per donar pas al seu successor: el CX.


Pousada Jequitiba Porto Seguro Brasil - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRua do Bosque, s/n, Trancoso, Porto Seguro, Brasil, 45818-000\nMés informació sobre Pousada Jequitiba\nAl visitar Porto Seguro, vosté es sentirà com a casa a Pousada Jequitibá, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPousada Jequitibá ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de magatzem d'equipatge, lloguer de cotxes, servei de bugaderia, servei de llançadora, lloguer de bicicletes.\nL'ambient de Pousada Jequitibá es reflexa en cada habitació. aire condicionat, mini bar, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen massatge, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Pousada Jequitibá.


Els homínids de fa 15.000 anys de Vimbodí i Poblet caçaven conills per tenir pells\nEn primer terme, Anna Rufà durant una excavació al Molí del Salt.\nCedisa Susana Alonso\nSelecció d'ossos de conill amb marques de talls que indiquen el seu consum.\nUn estudi demostra que al final del Paleolític superior i inicis del Mesolític, els humans treien el màxim profit de la fauna\nActualitzada 05/05/2017 a les 14:29\nEls homínids que van viure a Espanya fa entre 8.000 i 15.000 anys tenien el conill com un animal molt preat, ja que no només el caçaven per menjar la seva carn, sinó per obtenir les seves pells per a diferents usos, segons un estudi de l'Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES).\nL'estudi s'ha fet a partir del jaciment arqueològic ubicat a Vimbodí i Poblet (Conca de Barberà), que, segons els paleontòlegs, és un bon exemple per entendre les estratègies de subsistència de les poblacions humanes al final del Paleolític superior i inicis del Mesolític. Els éssers humans eren capaços de treure el màxim profit de la fauna, encara que en aquest lloc centraven la seva atenció en els conills, segons l'estudi, publicat a la revista 'Historical Biology' i liderat per Anna Rufà, investigadora predoctoral de l'IPHES.\nLa investigació, que ha comptat amb la col·laboració d'altres membres de l'IPHES i del Centre Nacional d'Investigació sobre l'Evolució Humana (CEBIEH), ha analitzat els ossos de conill trobats al jaciment, que tenien talls que indicaven el seu consum i que han permès documentar una àmplia gamma d'activitats, des de l'escorxat de l'animal fins a l'extracció de medul·la òssia.\nSegons Rufà, «l'alta fragmentació observada a les restes de fauna, entre d'altres aspectes, suggereixen un ús intens dels nutrients interns dels animals». «En el cas dels conills, els homínids no només podien obtenir beneficis alimentaris, sinó també recursos que no estaven destinats a fins nutricionals, com l'adquisició de pells que podrien ser utilitzades, per exemple, per protegir el seu cos», ha afegit.\nL'alta presència de conills al Molí del Salt, que representa més d'un 90% de la fauna explotada en tots els nivells arqueològics, es deu al fet que serien un recurs abundant i ric en aquesta àrea, la qual cosa podria propiciar la seva captura. «La versatilitat d'aquesta espècie hauria propiciat la seva expansió per diferents entorns ecològics, probablement afavorits pels canvis ambientals que van tenir lloc a final del Plistocè superior», ha comentat Anna Rufà.\nSegons la peleoecòloga, les altes taxes reproductives d'aquests animals van permetre que fossin caçats sense sobreexplotació. «Aquest fet facilita el seu èxit de supervivència, ja que poden continuar sent un recurs important per a les poblacions humanes a través del temps sense que perilli la seva pervivència», ha afirmat la investigadora.\nDe la mateixa manera, encara que no s'han extret proves concloents en aquest sentit, el gran nombre de restes de conills trobats suggereixen l'ús de possibles tècniques de captura (trampes, llaços i xarxes).


L’Ajuntament de Benicarló torna a arribar tard a la gestió de la desescalada: les visites a Centre Geriàtric Sant Bartomeu encara no estan permeses. – Compromís per Benicarló\nGeneral Moviments Socials Nacional Notícies Sanitat i Benestar Social Temes\nSembla que en el cas del Centre Geriàtric Sant Bartomeu, l’obertura a les visites familiars dependrà de la finalització d’unes obres per habilitar un espai interior per aquest ús. Aquest centre disposa d’un ampli pati i jardins que serien un bon lloc per facilitar el contacte amb les famílies i les persones residents, sempre amb les proteccions adequades per garantir la seguretat sanitària. De fet, la mateixa Conselleria indica que en el cas que el centre dispose d’espais a l’aire lliure, la visita s’ha de realitzar preferentment en eixos espais.\n«Potser l’obra siga necessària, però en eixe cas, calia haver anticipat la seua execució perquè estiguera finalitzada a l’inici de la fase 2. El canvi de fase no ha sigut una sorpresa i les administracions han disposat de temps per planificar aquesta arribada. No és justificable aquest nou retard i més quan parlem de necessitats personals tan bàsiques com la visita de famílies als centres. Les prioritats cal detectar-les, anticipar-se i atendre-les dins dels terminis adequats», indica Marta Escudero.\n←OPINIÓ: “Los papeles de pobre” o el dret a la cobertura social\nCompromís Benicarló presenta una moció per a canviar el nom de l’avinguda Joan Carles I.→


Bacterièmia aïllada per Kingella kingae | Annals de Pediatria | le Koncept\nBacterièmia aïllada per Kingella kingae | Annals de Pediatria\nLa Kingella kingae és un cocobacilo gramnegativo colonitzador de l’tracte respiratori superior. La taxa de colonització a l’orofaringe en nens sans segons un estudi és de l’17,5% 1-3. S’associa a artritis sèptica, osteomielitis, espondilodiscitis, endocarditis, bacterièmies i, menys freqüentment, infeccions de l’tracte respiratori inferior i meningitis. Les publicacions sobre bacterièmia aïllada són infreqüents i en la majoria d’elles existeix història recent de estomatitis, simptomatologia respiratòria o gastrointestinal3-5. Es presenten 2 casos de bacterièmia aïllada per K. kingae sense complicacions.\nCas 1. Lactant de 8 mesos amb febre de 4 dies associat a aftes a l’orofaringe. Presentava bon estat general sense altres anomalies exploratòries. Es va realitzar un hemocultiu i un hemograma, on s’apreciaven 12.700 leucòcits, amb el 59% de neutròfils, el 31% de limfòcits i el 9% de monòcits, i una proteïna C reactiva d’2,7mg / dl. Es va orientar com infecció vírica i es va pautar tractament simptomàtic. A les 48h es va aïllar en l’hemocultiu un bacil gramnegativo. Es va citar a consulta, que va coincidir amb dolor al peu esquerre en les 6h prèvies. En l’exploració no presentava limitació articular ni signes inflamatoris, però sí marxa dificultosa amb mal suport de l’extremitat, per la qual cosa es va instaurar tractament antiinflamatori; la simptomatologia va durar una setmana. A les 3 setmanes es va identificar el bacil gramnegativo com K. kingae. Malgrat l’absència de manifestacions clíniques, es va realitzar radiografia de les extremitats inferiors, sense que mostrés alteracions significatives. El bon estat clínic i exploratori va motivar l’abstenció terapèutica.\nCas 2. Nena de 16 mesos que va consultar per deposicions diarreiques i vòmits de 4 dies d’evolució associades a la síndrome febril en les últimes 12h. En l’exploració presentava regular estat general sense que s’apreciessin altres anomalies. La funció renal, l’hemograma i la gasometria van ser normals, amb un sodi d’133,7mmol / l. Es va instaurar seroteràpia i hi va haver una posterior tolerància de l’alimentació oral i una millora de la consistència de les deposicions. El hemocultiu realitzat a l’ingrés es va informar com K. kingae, quan el pacient estava lliure de tota manifestació clínica.\nLa identificació, en ambdós casos, es va realitzar per tinció de Gram i es va observar la morfologia de la colònia i les seves característiques bioquímiques (catalasa-nitrit negatiu i oxidasa positiva). Les proves addicionals per completar la seva identificació es van realitzar amb API NH bioMerieux® i la identificació definitiva per seqüenciació.\nLa K. kingae és un cocobacilo gramnegativo, aerobi, nutricionalment exigent i de creixement lent. El 90% dels pacients amb infecció invasiva van ser menors de 5 anys, i al voltant de l’60% va ocórrer per sota dels 2 anys de edad3,4. El pic d’incidència es troba entre la tardor i hivern i coincideix amb la major taxa d’infeccions respiratorias4. Estudis epidemiològics revelen que aquest microorganisme colonitza el tracte respiratori de nens sans entre els 6 i els 42 mesos de edat2.\nEls símptomes d’infecció respiratòria alta (43,8%), l’estomatitis (16,4% ) i les diarrees (13,7%) 3 apareixen com simptomatologia associada, com en els nostres casos. Així mateix, l’estomatitis pot estar associada a el risc de desenvolupar bacterièmia o infecció localitzada, com va passar en el primer cas, a l’debilitar la mucosa oral íntegra i penetrar el bacteri a la circulació sistémica5. En una publicació recent, Kehl-Fie i St. Geme van demostrar la presència d’una toxina RTX (de l’anglès Repeat in Toxin) (pili tipus IV), que podria estar relacionada amb la fisiopatologia de la infecció a l’promoure la colonització en el tracte respiratori , la penetració del bacteri en el torrent sanguini, l’evasió de la immunitat cel·lular i el dany a nivell articular6,7.\nLes seves característiques microbiològiques afavoreixen l’escassa identificació. El requeriment de diversos dies per al seu creixement en mitjans de cultiu sòlids, la seva escassa resistència a les condicions ambientals adverses, la baixa concentració en focus d’infecció juntament amb la tendència a la decoloració o la possibilitat de confondre amb altres bacteris de l’gènere Neiseeriaceace8 són factors condicionants de l’escassa descripció de casos. Per això, l’ocupació de hemocultiu sistemàticament BACTEC®4,8 o l’ús de la reacció en cadena de la polimerasa4,9 han permès una major detecció en comparació a l’cultiu.\nHabitualment té un curs benigne, com es corrobora en els casos descrits i també en el cas d’infeccions localitzades invasives amb resposta correcta a el tractament amb betalactámicos1,4,10.\n← aquí ' s com l’ex vicepresident Joe Biden va passar de ' classe mitjana joe ' a milionari\nLÀSER TAG PER A NENS A MADRID →


El racó del llibre: Sánchez Piñol torna a les llibreries amb "Tretze tristos tràngols"\nDesprés de tres anys, Albert Sánchez Piñol torna a les llibreries amb el recull de contes "Tretze tristos tràngols". Utilitzant escenaris estranys i fantasiosos, a l'estil Piñol, l'autor de "Pandora al Congo" o "La pell freda" fa un retrat de la condició humana. Ho fa des del seu vessant d'antropòleg.\nAlbert Sánchez Piñol s'ha fet un espai en la literatura catalana però també en la internacional. Va debutar el 2001 amb un relat curt titulat "Les edats d'or". El seu primer gran èxit va arribar amb "La pell freda", una novel·la que ha estat traduïda a 37 idiomes diferents, entre els quals el xinès i el coreà. No va ser un cop de sort, perquè va tornar a repetir fortuna amb "Pandora al Congo", la seva última novel·la publicada fa tres anys. Després de tant de temps, els lectors assidus a Piñol esperaven amb candeletes els nous textos de l'escriptor barceloní. L'espera s'ha acabat ja que aquest dimarts surt el recull de contes titulat "Tretze tristos tràngols". Tretze relats, número que de ben segur no està triat a l'atzar, que només tenen en comú que són tretze, són tristos, pessimistes i que els personatges passen tràngols. La resta cal llegir-la.


ABC con fantasia | Pati de llibres\nItalià, Anglès, Castellà, Japonès\nABC con fantasia és un joc artístic de Bruno Munari que proposa combinar línies rectes i corbes per construir les lletres de l’abecedari en majúscules.\n26 elements lleugers (que bé poden ser de color vermell com groc o blau) amb els quals els infants poden formar les lletres de l’abecedari, construir els seus noms i tot allò que imaginin.\nA la contra de la capseta, Munari anima els infants a muntar les lletres de l’abecedari i observar com “la R està formada amb una línia vertical, una corba i una inclinada”. Un cop construïdes les lletres, els anima a afegir elements i fer-ne variacions, com ara fer-les més grosses.\nPortafotos bola de neu Peix Irisat\nPortafotos bola de neu amb personatge literari en l'interior: el Peix Irisat, el peix més conegut de la literatura infantil.\nLes livres de... Katsumi Komagata\nAquest assaig sobre l'obra de l'artista japonès Katsumi Komagata proposa passejar pel catàleg dels llibres publicats per l’artista i descobrir les seves aportacions al món de la literatura infantil i juvenil (lij).\nSac 2. Peces grans de construcció\nSac amb peces grans de fusta natural polida, tallada formant cossos geomètrics, per jugar a fer construccions.


Aventura - recompensemelssanitaris.cat\nCIRCUIT D'ORIENTACIÓ AL BOSC · 15€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.relleus.cat i quedar entesos en una data.\nActivitat realitzable de maig a setembre. Sempre amb reserva prèvia. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nLLOGUER DE CAIAC O PADDLE SURF AL SOLSONÈS · 30€\nITINERARI GAMIFICAT A LA BARCELONA ROMANA · 180€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.labullangabcn.com per a consultar el seu calendari i quedar entesos en una data.\nL’activitat té una durada de 4 hores. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nITINERARI GAMIFICAT A LA BARCELONA MEDIEVAL · 180€\nBARRANC FAMILIAR A LA VALL D'EN BAS · 40€\nBarranc familiar guiat a la Vall d’en Bas amb material i reportatge fotogràfic.\nMaterial tècnic (neoprè de dos peces de 5mm, escarpins, arnés, casc, mosquetons, caps d’ancoratge i material de seguretat col·lectiu) i assegurança de RC/Accidents.\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.guiesamadablam.com i quedar entesos en una data.\nPer a dur-se terme l’activitat cal un mínim de 4 persones. Reserva amb un mínim de 15 dies d’antel·lació. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nDESCENS DEL BARRANC DEL GRAVET · 50€\nBarranc del Gravet (Rupit) amb material i reportatge fotogràfic.\nCIRCUIT D'AVENTURA AL PARC D'ANIGAMI · 15€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.anigamiparc.cat i quedar entesos en una data.\nCada circuit té una durada d’entre 30 minuts i 1 hora. Experiència vàlida els caps de setmana fins a l’1 de novembre de 2020.\nLLOGUER DE CAIAC A LA CASETA DEL PANTÀ · 10€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.tirantmilles.com i quedar entesos en una data. Per fer la reserva es recomana trucar com a mínim amb un dia d’antelació.\nActivitat disponible durant l’estiu fins al 10 de setembre. No vàlida de l’1 al 15 d’agost. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nLLOGUER DE PIRAGUA AL BERGUEDÀ · 21,50€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.indomit.net i quedar entesos en una data. Reserva prèvia i sota disponibilitat.\nPADDLE SURF AL MARESME · 13 €\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.maresmewaves.com i quedar entesos en una data. S’ha de reservar amb un dia d’antelació.\nJOC DE DETECTIUS A BARCELONA · 70€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.totjugar.cat i quedar entesos en una data.\nPOSTA DE SOL EN VELER A LA COSTA DE BARCELONA · 210 €\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.thisismed.com i quedar entesos en una data.\nVisita compartida amb altres passatgers. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nBATEIG DE SUBMARINISME A LLAFRANC · 65€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.tritonllafranc.com i quedar entesos en una data.\nAgost i de novembre a abril l’activitat no és vàlida. Experiència vàlida fins al 31 d’octubre de 2021.\nROOM ESCAPE D'AVENTURA · 20€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.radioactive.cat i quedar entesos en una data.\nExperiència vàlida els caps de setmana fins l’1 de novembre 2020.\nESCALADA I PETITA VIA FERRADA A LA CERDANYA · 25€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.discoverpyrenees.com i quedar entesos en una data.\nAdults a partir de 16 anys. Pels infants de 6 a 16 anys: 20€. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nBATEIG DE BUSSEIG A TORREDEMBARRA · 100€\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.odysea.cat i quedar entesos en una data.\nActivitat no recomanada per persones amb problemes cardíacs o asmàtics. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nESPELEOLOGIA A LA CERDANYA · 25 €\nInfants de 6 a 16 anys: 20€. Cal reserva prèvia. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nASCENSIÓ GUIADA A CIMS CATALANS · 49 €\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.rutespirineus.cat i quedar entesos en una data.\nCURS D'INICIACIÓ AL KAYAK A LA LLOSA DEL CAVALL · 65 €\nL’Escola de Piragüisme Kayak K.1 ofereix aquest curs per iniciar-se en la modalitat de kayak al pantà de la Llosa del Cavall, al Solsonès. Té una durada de 3 hores de formació i inclou el material necessari pel curs, així com l’instructor titulat per la R.F.E.P, assegurances RC i accidents. Al final del curs s’entrega un diploma acreditatiu.\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.kayakk1.com i quedar entesos en una data.\nLa reserva no es podrà fer durant el mes d’agost. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nRUTA EN KAYAC DOBLE PER LA COSTA DAURADA · 25 €\nMarnatura t’ofereix una ruta en kayac doble durant dues hores per la costa daurada des de l’Hospitalet de l’Infant. Inclou el lloguer del kayac, l’equipació i una beguda.\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.marnatura.net i quedar entesos en una data.\nL’activitat es du a terme des de mitjans de juny fins el setembre. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.\nBATEIG DE SUBMARINISME A CALA LLOBETA (AMETLLA DE MAR) · 40 €\nBateig de submarinisme per part de Marina Diving des de Cala Llobeta, a l’Ametlla de Mar (Baix Ebre). L’immersió des de platja inclou l’instructor i l’assegurança i té una durada aproximada d’1,5 h.\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb www.marinadiving.cat i quedar entesos en una data.\nActivitat realitzable durant els mesos de juny a octubre. Experiència vàlida fins al 31 d’octubre de 2021.\nEXCURSIÓ EN BARCA PER LA COSTA DEL PARC NATURAL DEL MONTGRÍ, LES ILLES MEDES I EL BAIX TER · 21 €\nExcursió en barca tradicional amb fons de vidre resseguint les cales i penyasegats de la costa, passant per sota la roca Foradada i, sempre que el temps ho permeti, entrant a les coves. A la tornada passaràs per les illes Medes, on podràs veure el seu fons marí. L’excursió dura 1 hora i 45 minuts aproximadament.\nPer gaudir de l’experiència només hauràs de contactar amb info@barcanuria.com o bé trucar al 972 665 902 i quedar entesos en una data. Per a més informació pots visitar la web www.barcanuria.com\nActivitat no vàlida el mes d’agost. Experiència vàlida fins al 31 de desembre de 2021.