Església del Carme de Periques – Puig-reig / Berguedà | Catalunya Medieval\nEsglésia del Carme de Periques – Puig-reig / Berguedà\nSituació: A les afores de Puig-reig, per sobre del Pont de Periques, i al costat de la Casa de Periques, en terrenys de Puig-reig, població i municipi del mateix nom, a la comarca del Berguedà (Barcelona).\nÈpoca: Documentada des del segle XI, tot i que “va enderrocar-se en època moderna i quedà transformada en una simple capella d'una sola i petita nau” - (Pat.mapa).\nProtecció: BCIL – (Diputació de Barcelona).\nEstat: L'edificació supervivent presenta un bon estat. El dia de la nostra visita varem poder accedir lliurament a l'interior, doncs la porta estava oberta.\nAltres noms: Església de Santa Maria de Periques - (Patrimoni.Gencat) / Mare de Déu del Carme de Periques (Diputació de Barcelona).\nAfores de Puig-reig. Un possible accés: entre els PK 0 / 1 de la carretera BV-4406 (Carretera de Puig-reig / Santa Maria de Merlès) – Veure el mapa següent:\nLocalització: N 41 58 38.9 E 01 53 07.5 – Altitud: 456 m.\nL'església era inicialment un edifici de tres naus capçades per tres absis semicirculars, el central més alt i ample que els laterals, dibuixant una planta basilical característica del primer Romànic.\nL'edifici va enderrocar-se en època moderna i quedà transformat en una simple capella d'una sola i petita nau amb l'absis semicircular central i la porta al peu del mur de ponent.\nL'estiu de l'any 1990 es realitzaren unes excavacions arqueològiques que determinaren la planta basilical i que han recuperat les primeres filades dels absis laterals a l'ensems que es va trobar una petita necròpolis i unes sitges.\nDes de l'any 1026 es tenen notícies d'aquesta església, aleshores era advocada a Sant Julià de Puig-reig.\nFou seu d'una petita comunitat benedictina que va obtenir la protecció dels vescomtes del Berguedà però que no s'allargà després dels primers anys del segle XII. Aleshores l'església esdevingué parroquial.\nL'any 1247 el bisbe d'Urgell va cedir el patrimoni de l'antiga comunitat de Sant Julià a Pere de Berga. Fins al segle XIV va ser coneguda amb el nom de Sant Julià de Puig-reig o de la Garriga i en època moderna es mantingué l'advocació, fins que a començaments dels segle XX, es dedicà a la Mare de Déu del Carme.\nPetita capella d'origen romànic situada al costat de la casa de Periques.\nÉs d'una sola nau amb absis semicircular. Es tracta d'una edificació senzilla amb murs fets amb carreus de tamany mitjà disposats en filades.\nLa façana davantera té un portal de mig punt adovellat i, al damunt, un petit òcul i un campanar d'espadanya.\nL'absis té un petit finestral amb arc de mig punt.\nL'església era inicialment un edifici de tres naus capçades per tres absis semicirculars, el central més alt i ample que els laterals, dibuixant una planta basilical característica del primer Romànic, més llarga que la capella actual. En els murs laterals encara és visible la marca dels arcs que originàriament marcaven el pas a les naus laterals.\nAquesta construcció va enderrocar-se parcialment en època moderna per construir-hi la nova capella.\nL’interior de la nau és cobert amb volta de canó.\nLes excavacions arqueològiques realitzades l’any 1990 han permès recuperar les primeres filades dels absis laterals, del mur de ponent (a l’altre costat del camí) i també s’hi va trobar una petita necròpolis (a l’entorn i sobretot a l’exterior de la capçalera) i unes sitges.\nDes de l'any 1026 es tenen notícies d'aquesta església, que aleshores era advocada a Sant Julià de Puig-reig.\nL'any 1247 el bisbe d'Urgell va cedir el patrimoni de l'antiga comunitat de Sant Julià a Pere de Berga. Fins al segle XIV va ser coneguda amb el nom de Sant Julià de Puig-reig o de la Garriga.\nA finals del segle XIII en aquest lloc els Templers iniciaren la construcció d'una granja-convent. La dissolució de l'orde, a inicis del segle XIV, va impedir que la construcció es pogués acabar totalment i funcionés com a centre agrícola i ramader de la Comanda de Puig-reig.\nSota el domini dels Hospitalers fou residència temporal dels membres de l’orde i, al segle XVII, ja funcionava com a masia.\nEn època moderna es construí la nova capella, aprofitant vestigis de l’església romànica, i se’n va mantenir l'advocació. A començaments dels segle XX la capella es dedicà a la Mare de Déu del Carme.\nActualment s’hi diu missa un cop a l?any.”\nPublicat el 13 setembre 2014 per Ricard\tdins de Berguedà amb l`etiqueta Barcelona, Catalunya, Edificació segle XI, Esglésies, Romànic .


Els dos advertiments del Tribunal alemany a Espanya: “No processin per rebel·lió”\nLa resolució del Tribunal d’Schleswig-Holstein adverteix dues vegades a la Justícia espanyola que no jutgi per delicte de rebel·lió ni d’alteració d’ordre públic ni tampoc per corrupció [Carles Puigdemont] després que ha quedat desestimat per la Justícia alemanya. La resolució apel·la al compromís europeu d’Espanya i als tractats mutus, i fa explícita aquesta petició, cosa que no ha passat per alt als observadors. Alemanya deixa tocada la instrucció del jutge Pablo Llarena.\n“El Tribunal confia plenament que el poder judicial espanyol també complirà els requisits de la legislació nacional i comunitària”, assenyala, després de fer un gest cap a la Justícia espanyola dient que no fa persecucions polítiques.\nAfegeix que el Tribunal d’Schleswig dona per fet que es complirà “el principi d’especialitat (l’enjudiciament penal a Espanya es limita ara a l’extradició declarada admissible). El Tribunal assumeix que els tribunals espanyols respectaran aquest principi i no processaran per càrrecs de corrupció i rebel·lió el perseguit Puigdemont després de la seva extradició”, afegeix.


El 29 d'abril es va celebrar el Consell Plenari del Consorci del Parc de l'Espai d'Interès Natural de Gallecs que va tenir lloc ala seu de l'entitat, Can Jornet Xic, amb el següent ordre del dia:\nLectura i aprovació, si s'escau, de l'acta de la sessió de 3 de juliol de 2013.\nAcceptació del càrrec de nous membres del Consell Plenari.\nAprovació de la liquidació, el compte general i de la memòria del Consorci de Gallecs corresponent a l'exercici 2013.\nAprovació del Pla de gestió anual de 2014.\nAprovació del pressupost del Consorci i la previsió del seu Pla de tresoreria per al 2014.\nAprovació de la plantilla i la relació de llocs de treball del personal del Consorci.\nFixació de les quanties de les aportacions, la determinació de la seva periodicitat i l'aplicació al pressupost.\nAprovació definitiva del Reglament del Consell de Participació al Consorci de Gallecs.\nInformar de la proposta del Pla Especial de Gallecs.\nRatificar les al·legacions al POUM de Palau-solità i Plegamans i informar del seu estat actual.\nProposar als Ajuntaments que deleguin al Consorci la competència per limitar la circulació de vehicles a Gallecs.\nAdhesió del Consorci de Gallecs a la declaració -Manifest “ Prou Malbaratar aliments”.\nA continuació és descriuen els punts més rellevants:\nAprovació dels comptes generals i de la memòria de l'exercici 2013\nEn relació al tancament del 2013, es va remarcar que el pressupost s'havia executat en un 97% i que durant aquest curs s'havia aconseguit eixugar el dèficit de 17.124,38 € generat a l'exercici 2012, acabant amb un romanent positiu de 3.043,43 €, producte d'una liquidació pressupostària amb superàvit de 20.071,30 € que ha permès equilibrar els números negatius de 2013. Les actuacions realitzades es descriuen a la memòria adjunta.\nMEMÒRIA CONSORCI DE GALLECS-2013\nAprovació del pressupost de 2014 i del Pla de gestió anual.\nEl pressupost que es va aprovar per l'exercici 2014, va ser de 391.310,93 €. La Generalitat de Catalunya, mitjançant el Departament de Territori i Sostenibilitat i l'Institut Català del Sòl, i els ajuntaments que conformen el Consorci han mantingut la mateixa aportació que en l'exercici 2013.\nEn aquest sentit, es pretén donar continuïtat a les principals línies d'actuació, d'acord amb la proposta de Pla de gestió per a l'exercici 2014, que es basen en:\nPlanificar la regularització dels usos públics i patrimonials de Gallecs.\nLa realització de tasques de gestió , manteniment i conservació del patrimoni i de l'ús públic.\nLa dinamització, promoció i comunicació del Parc de l'espai d'interès Natural de Gallecs.\nLa dinamització del teixit agrari del territori i la recerca agrícola.\nLa realització dels censos de fauna i del projecte de recuperació de les aus rapinyaires.\nLes activitats associatives, els treballs en xarxa i la realització d'activitats amb voluntariat.\nAltres serveis i actuacions\nAprovació del Reglament del Consell de Participació de Gallecs.\nEl Consell Plenari del Consorci del Parc de l'Espai d'Interès Natural de Gallecs, va aprovar definitivament el Reglament del Consell de Participació de Gallecs (CPG).\nEl Consell de Participació de Gallecs es un òrgan previst a l'article 8 dels Estatuts del Consorci del Parc de l'Espai d'Interès Natural de Gallecs amb caràcter consultiu, amb l'objectiu de fer possible la participació de les entitats vinculades amb el territori, mitjançant el debat i l'assistència al Consorci, en totes aquelles qüestions que siguin de la seva competència.\nLes funcions del Consell de Participació de Gallecs són:\nOpinar, debatre i fer propostes sobre temes d'interès per a l'espai rural de Gallecs.\nAconsellar i/o ajudar a prendre decisions als òrgans de govern del Consorci.\nConèixer i debatre el Pla de gestió anual del Consorci.\nParticipar en l'avaluació d'aquells programes i plans d'actuació en els quals el Consell de Participació de Gallecs hagi pres part.\nEn relació a la seva composició formaran el Consell de Participació de Gallecs els següents membres:\na) Presidència: el president del Consorci.\nb) Vicepresidència: el vicepresident primer del Consorci.\nc) Gerent del Consorci\n2 representants de la Generalitat de Catalunya\n1 representant de l'Ajuntament de Mollet del Vallès\n1 representant de l'Ajuntament de Sta Perpètua de Mogoda\n1 representant de l'Ajuntament de Palau-solità i Plegamans\n1 representant de l'Ajuntament de Parets del Vallès\n1 representant de l'Ajuntament de Montcada i Reixac\n1 representant de l'Ajuntament de Lliça de Vall\n35 representants com a màxim,d'entitats, associacions o grups vinculats amb l'espai rural de Gallecs.\nEns els propers mesos es constituirà formalment aquest òrgan i es presentarà públicament.\nDelegació al Consorci de Gallecs la competència per limitar la circulació de vehicles a l'espai rural.\nPer tal de millorar les condicions de mobilitat i controlar el trànsit rodat a l'espai rural, en aquesta sessió es va delegar al Consorci de Gallecs la competència per vetllar pel compliment de la prohibició de la circulació amb vehicles de motor pels camins de l'espai natural de Gallecs, mitjançant la implantació d'un sistema d'autoritzacions per circular pel territori amb vehicles a motor, exclusivament a favor de les persones que hi viuen i hi treballen.\nAquesta actuació ha de complementar l'efecte dissuasiu de la senyalització ubicada a l'espai que prohibeix la circulació amb vehicle de motor pels camins rurals.\nAdhesió al manifest Prou malbaratar aliments.\nUna quinzena d'entitats i empreses, entre elles el Consorci de Gallecs i l'Associació Agroecològica de Gallecs, van presentar el dia 20 de febrer, a la UAB-Casa Convalescència (Barcelona) el manifest “Prou Malbaratar Aliments” Impulsat per la Universitat Autònoma, universitat capdavantera en aquest àmbit, i la Plataforma per l'Aprofitament dels Aliments.\nEs tracta d'una iniciativa pionera a l'Estat espanyol que ajunta tots els agents de la cadena alimentària (agricultura, indústria agroalimentària, distribuïdors, consumidors, administracions i entitats socials) per lluitar contra el malbaratament. En aquest manifest es comprometen, a través de set punts, a fer accions futures per a la prevenció del malbaratament alimentari.\nEl Consorci de Gallecs va participar-hi com a entitat dinamitzadora del sector primari.\nEn aquest Consell Plenari es va aprovar la seva adhesió al manifest esmentat.\nInformació envers el Pla Especial de Gallecs\nEn relació al Pla Especial es va informar que el segon semestre del 2013 des del Departament de Patrimoni de l'Institut Català del Sòl i amb la col·laboració del Consorci de Gallecs es van iniciar els treballs per a la regularització del patrimoni de l'espai rural de Gallecs. Es va exposar que prèviament , s'havia considerat oportú revisar el contingut de la proposta del Pla Especial per tal de simplificar el seu redactat i fer-lo més àgil pera a la seva aplicació pràctica. En aquest sentit és preveu portar a terme:\n• La revisió i presentació d'una nova proposta del Pla Especial. Es proposa que el Pla no incorpori en els document de planejament, aspectes relatius a la gestió del Parc; flexibilitzi la normativa per tal de permetre una gestió dinàmica de l'espai rural i doni estricta resposta als objectius requerits pel Pla Director Urbanístic de Gallecs(PDU).\n• La redacció de nous plans de gestió, a partir de la informació que conté el Pla Especial i que permetin una gestió més àgil del territori.


La llei (Dissabte-21-I-2006)\nL’aturada organitzada per un tribunal judicial de Madrid, incardinat dins de l’Audiència Nacional, mitjançant la utilització de la “qüestió cautelar” com a excusa inversemblant en el transport dels “papers a Salamanca”, no deixa de ser un tema veritablement extrajudicial.\nDe primer val a dir que la fòbia del tribunal ha estat contra una llei. No es pas una decisió contra la voluntat arbitrària d’una administració, No, És senzillament anar en contra de la voluntat popular. Això que ara en diuen tan sovint la sobirania, com es pot veure, quan està a favor de l Principat de Catalunya aquesta sobirania no és res. La sobirania només té valor i eficàcia quan es tracta de temes que son resolts, decidits, i volguts pels Castellans de la Corona de Castella. Aleshores no hi ha jutge, ni magistrat, ni menys oficial que s’hi enfronti. El fet nacional dins de l’administració de justícia d’Espanya sempre ha estat decantada. En definitiva, anar contra una llei no és pas una qüestió menor. Per a mi és la destrucció dels principis de Montesquieu.\nDes d’un altra punt de vista, és l’aplicació de la “qüestió cautelar” per frenar un trasllat d’uns papers, com si es tractés d’una qüestió irreversible. Estar davant d’un esdeveniment irreversible vol dir caure en l’antagonisme de salvar o eliminar un element patrimonial, o de guanyar o perdre un bé espiritual o material. ¿Estàvem en aquest cas?. No. La salvació, el guany, del patrimoni o del be, no dependria pas de la cautela aplicada pels magistrats. ¿Que han fet doncs?. Han fet el beneit. Ben segur que aquesta gent que està dins d’aquest tribunal s’han deixat seduir per les ideologies d’un partit polític, o s’han deixat convèncer pels interessos polítics d’uns quants manifassejadors.\n“Castilla hizo a España” hom ha reiterat moltíssimes vegades, i així veiem com aquesta Espanya és feta a mesura de Castella. Castella governa Espanya com si fos seva, i els que no volen ser castellans han de ser tractats com a ciutadans de conquesta. Ells disposen de tota mena d’agents, de tribunals, organismes, consells, policies, jutges, militars, etc. a través dels quals apliquen les seves polítiques sota l’eufemisme d’espanya una. L’espanya una no vol dir pas que es de tothom, sinó només d’uns quants filibusters que fa segles que viuen de la crosta i de la burocràcia, espoliant als que treballen.


Almassora renova els 2,5 quilòmetres de xarxa d'aigua potable de Corell - Diari de Benicassim. Diari online\njul. 3, 2018 | Plana Alta | 0\nFacsa estrena el Pla Director de Proveïment valorat en 200.000 euros\nL’Ajuntament d’Almassora ha triat el barri Corell com a prioritari per a la renovació de la xarxa d’aigua potable a càrrec de l’empresa Facsa, adjudicatària del servei. Aquesta actuació suposa l’arrencada del Pla Director del Servei de Proveïment d’Almassora, valorat en 200.000 euros, que en el cas de Corell comportarà la substitució de l’antic sistema en 2,5 quilòmetres de longitud en uns treballs que s’estendran al llarg del mes.\nQuant a les especificitats de l’obra, els operaris han començat a instal·lar 2.570 metres de noves conduccions de polietilè d’alta densitat de diferents diàmetres, així com 45 vàlvules de comporta. També renovaran 188 escomeses i 23 boques de reg, que complementaran a les ja existents, amb nous mecanismes de seguretat per a evitar actes vandàlics.\nEs tracta de la primera fase del projecte consensuat entre l’empresa i el consistori per a renovar les conduccions més antigues i que en el futur continuarà amb millores en els carrers José Ortiz i Sant Crist. La tercera fase consistirà en la substitució de les conduccions d’aigua potable en el carrer Caridad i, la quarta, ja després de l’estiu, se centrarà en el carrer Ponent de la platja.\nEl regidor de Serveis Públics de l’Ajuntament d’Almassora, Joan Antoni Trenco; la cap de servei de Facsa en la localitat, Patricia Agrasar; i el cap de producció de la zona centre, Rafael Ferrer, han visitat les obres que s’estan executant en el carrer Corell i en els adjacents Nules, El Pino, Moncofa i Sogorb. “Renovar la canonada existent, que per la seua antiguitat estava deteriorada, serà definitiu per a millorar el servei que prestem al barri”, ha assenyalat Trenco.\nPer a la responsables del servei en la localitat, els treballs consisteixen “en la instal·lació d’una doble xarxa de polietilè que permetrà substituir l’actual canonada de fibrociment que discorre per la vorera, a més d’ampliar la capacitat de transport”. Aquesta actuació suposa molèsties per soroll i corts de tràfic en el barri, una circumstància que l’empresa tractarà de minimitzar en accelerar al màxim la durada de les obres durant aquest mes.\nD’altra banda, el regidor de Serveis Públics s’ha compromès a coordinar amb l’empresa concessionària l’asfaltat dels carrers en malament estat una vegada conclosos els treballs en la xarxa de subministrament d’aigua potable. “Malgrat les molèsties d’aquests dies, que comporten corts puntuals del servei d’aigua, el resultat positiu de l’actuació repercutirà en tots els habitatges del barri”, ha declarat.\nPreviousL’ajuntament vol afavorir el desenvolupament social, educatiu i cultural en zones de la perifèria\nNextFi de curs i piscina en la ludoteca de La Llosa


L'esquerra independentista obre la finestra per mirar al País Basc | Viu Molins de Rei\nLes organitzacions de l’esquerra independentista de Molins de Rei han visionat a l’Espai Autogestionat Mallolis el documental “Finestres per mirar cap a l’interior”, que mostra la situació de diversos presos relacionats amb l’esquerra abertzale del País Basc.\nEl visionat del documental “Finestres per mirar a l’interior” es va fer a l’espai Mallolis // CUP Molins de Rei\nL’acte dedicat al conflicte basc i organitzat per l’esquerra independentista de Molins de Rei (Arran Molins, Endavant i la CUP) i Amics i Amigues d’Euskal Herria es va celebrar el dimecres 20 de març a l’Espai Autogestionat Mallolis. Unes 25 persones de diferents edats van assistir per veure el documental “Finestres per mirar cap a l’interior“.\nA partir de les històries personals de cinc presos i preses basques, el documental fa una radiografia de la situació al País Basc. Hi apareixia Itziar, una noia detinguda i empresonada per participar en l’organització juvenil SEGI. També s’hi parlava de Gotzone qui, malgrat patir un càncer a la presó, ha allargat les seves penes a la presó degut a l’anomenada ‘doctrina Parot’. També s’explicava la història de Mikel Antza, un escriptor i exmilitant d’ETA que ha acabat engarjolat amb la seva dona. Sense heroismes ni discursos fàcils, el documental mostra la faceta més humana, i per això més cruenta, dels presos relacionats amb l’esquerra abertzale i el seu entorn.\nEn acabar el documental, una jove basca de la nova organització juvenil va explicar en primera persona la situació del jovent de l’esquerra abertzale, que durant anys ha patit la contínua persecució dels estats espanyol i francès. La jove va fer una narració colpidora per als assistents parlant de l’exili, les tortures i la presó.\nEtiquetes:Arran Molins CUP Endavant Espai Autogestionat Mallolis ETA Euskal Herria Finestres per mirar cap a l'interior Mallolis País Basc SEGI


Wednesday, 15 January 2014 Posted in Tordera Society, Spain\nEl projecte BEWATER és un projecte europeu que comptarà amb la participació de la societat per establir plans de gestió sostenible de l'aigua i d'adaptació al canvi climàtic. Més de 30 participants de la regió euromediterrània s'han trobat a Barcelona per celebrar el kick off meeting del projecte.\nLa primera reunió de llançament del projecte BeWater (el kick off meeting), celebrada el 13, 14 i 15 de gener, va forjar la plataforma de col-laboració que durant els pròxims tres anys i mig servirà per tirar endavant amb els objectius del projecte.\nD'acord amb l'enfocament del projecte, durant les reunions els socis van utilitzar tècniques de participació per tal de definir els mètodes de treball, acordar un llenguatge comú i identificar els desafiaments que implica l'execució eficaç d'aquest projecte tan complex.\nDurant la trobada, els participants van fer una sortida de camp al cas d'estudi de la conca de la Tordera, que té la capçalera dins del Parc Natural del Montseny. Aquest sortida va permetre observar i sentir de la mà dels actors principals del territori els reptes que comporta la gestió de l'aigua en aquesta àrea. Els temes d'interès que van sorgir giraven en torn de la hidrologia i els usos de l'aigua sota un context de canvi climàtic, el règim d'ús de les aigües subterrànies, els problemes de qualitat de l'aigua i la seva relació amb els serveis ecosistèmics que ofereixen. A més, els participants van arribar-se fins la resclosa de Viladecans i, abans de gaudir d'un dinar típic català, van visitar l'Observatori de la Tordera, on van conèixer els programes de recerca i educació locals que s'hi duen a terme.\nLiderat pel CREAF, BeWater compta amb la participació de 12 institucions més, entre les quals hi ha centres de recerca, empreses, ONGs, institucions europees, plataformes i entitats amb un compromís decidit: que BeWater esdevingui realment participatiu i que el coneixement generat a nivell local pugui ser transferit a una audiència nacional i internacionals.\nAra estem a punt de començar la primera etapa dels processos de participació en cadascuna de les conques d'estudi. El nostre objectiu és involucrar la societat en el debat sobre els usos actuals de l'aigua i els seus problemes associats, especialment centrant-se en els impactes previstos del canvi climàtic en una escala de conca", explica Anabel Sánchez, del CREAF, que coordina el consorci format pels 12 socis representants de tota la conca mediterrània.


La regidora de Vies Públiques, Elena López, ha afirmat que ‘les reformes d’aquests dos parcs, segueixen en la línia de les remodelacions de parcs infantils iniciades fa uns anys a la ciutat. Són parcs infantils basats en le propostes dels infants del municipi, inclusius i accessibles.\nAmb aquestes actuacions continuam en fer d'Eivissa una ciutat propera als infants, les famílies i als esportistes, perquè recullen les peticions dels veïnats i perquè gaudeixin de l’espai públic.\nLa regidora de Vies Públiques, Elena López, i la regidora de Participació Ciutadana, Carmen Boned, han presentat al veïnat del barri de ca n’Escandell, la renovació completa del parc infantil així com l’altre parc infantil en el que s’está actuant al barri d’es Viver.\nEl parc infantil que es troba al carrer d’Atzaró, al barri de ca n’Escandell, tindrà com a tema el Cosmos i els viatges espacials i els jocs que s’instal·laran seran per edats compreses de 0 a 12 anys. Comptarà amb dues semiesfera per a col·locar sobre la superfície de l'àrea de joc per a la creació de relleus; un trampolíde planta quadrada format per un llit elàstic; jocs de molls pels infants més petits; una corda d’escalada; un element central amb tirolina;un element de joc integrador: una estructura integradora amb multifuncions i jocs amb torre principal; un gronxador, dos panells de joc consistents en un laberint.\nLes obres, executades per l’empresa Juegos Kompan, S.A, començaran el pròxim dilluns 23 de maig i compten amb un pressupost de 148.157,83 euros (IVA inclòs).\nEl segon parc infantil que es renova per complert és el que es troba al carrer Font i Quer, al barri des Viver, i ja està en execució a càrrec de l’empresa Savia Proyectos y Mantenimientos. Compta amb un pressupost de 151.033,52 €. En aquest parc s’actua en una superfície de més de 700 metres quadrats i consta de diferents plataformes i jocs de fusta.\nLa regidora de Participació Ciutadana de l’Ajuntament d’Eivissa, Carmen Boned, ha explicat que en aquest projecte s’ha comptat, a través del Pla Municipal de la infància i adolescència, un proces participatiu perquè els infants triïn el nom d’aquest parc. Hi han participat els cursos de 2n i 3er de primària dels CEIPS Poeta Villangómez i Cas Serres, i han triat el nom de Dino parc. Es tracta d’un parc inspirat en la prehistòria i els dinosaures.\nD’altra banda, l’Ajuntament d'Eivissa executarà un nou parc esportiu exterior a platja den Bossa. El durà a terme l’empresa Juegos Kompan S.A amb un pressupost de 148.157,83 euros. En aquest parc esportiu s’actúa dins un àrea de 225 metres quadrats amb anells ergonomics i estructures per a la pràctica esportiva amb panells informatius per al bon ús del nou camp d’entrenament.


eduard.cat: Cicle de conferències sobre l’Índia rural i la FVF\nCicle de conferències sobre l’Índia rural i la FVF\nSeguint el consell d’uns quants lectors del blog, intentaré publicar amb antelació la informació dels events que trobo interessants, i no només els meus comentaris posteriors després d’haver-hi assistit.Gràcies al recomanable blog del Juan i la Sonia he descobert que Sasi Kumar de la Fundació Vicenç Ferrer està per Catalunya donant a conèixer el treball de la fundació a Anantapur a través d’algunes conferències.Me’n recordo bé del Sasi dels dos cops que he estat a Anantapur. Alla molts dels treballadors locals de la FVF parlen espanyol, però ell era dels pocs o l’únic que també sabia català. Els he robat la foto que il·lustra aquest post al Juan i la Sonia. A la web de la fundació hi trobareu l’agenda amb tots els actes. Jo us en destaco dues conferències (que són iguals, però en llocs i dies diferents). La primera, escollida per la proximitat, es fa a la Casa de Cultura de Girona, el 21 de maig a les 19:30h. La segona és a la Fundació Àngel Planells de Blanes, el 26 de maig a les 20:00h. Un dels patrons fundadors d’aquesta entitat és en Jaume Puig de la Nau Argos, que també presideix l’Associació Solidària Blanes amb Anantapur. El títol de les conferències és “L'Índia rural i el projecte de la Fundación Vicente Ferrer”, i durant l’acte es projectarà una versió reduïda del DVD “Comprometidos con Anantapur”.\nestarem al cas.mil-i-una gràcies\n6 de maig de 2008 a les 20:44\nGràcies Edu per la cita i per la publicitat de l'acte. En Sasi és a més una bona persona. És només la segona vegada que ve a Barcelona i contrariament al que molta gent pot pensar, ja te ganes de tornar a Anantapur i a la "tranquilitat" de la seva Índia. Aquí no hi ha vist Xauxa.\n7 de maig de 2008 a les 10:46\nOndia, en Sasi a Catalunya. El recordo a la Fundació amb la samarreta del Barça i parlant en català. Un encant de persona. Ens va fer molt fàcil la nostra estància a Anantapur perquè vam tenir la mala sort de perdre les motxilles a l´aeroport i vam passar un mes a l´India sense equipatge. Aiii, si és que podria escriure un llibre. Una abraçada!\n8 de maig de 2008 a les 10:40\nOstres Cristina perdre les motxilles a l'anada és terrible!Sí, la veritat és que en Sasi és una persona encantadora i de molt bona pasta.Salut!\nLa veritat és que viatjar sense equipatge ens va ser més fàcil del que pensàvem. Realment te n´adones de que en realitat no necessitem tantes coses...\n13 de maig de 2008 a les 13:55


28 Desembre 2021 ~\nEl Grup de Pessebristes de Teià i la Regidoria de Cultura han convocat un concurs fotogràfic sobre el pressebre artístic que es pot visitar a La Unió.\nPer participar-hi cal penjar una o diverses fotografies a un perfil públic d’Instagram i identificar les imatges amb l’etiqueta #pessebreteia2021. El termini per fer-ho finalitzarà el 9 de gener, de manera que no s’admetran fotografies publicades més enllà d’aquesta data.\nTemàtica i horaris\nEnguany, el pessebre de Teià està reprodueix les muntanyes, el santuari i la resta d’edificis i construccions de la vall de Núria, incloent-hi la presa de l’embassament i la línia de ferrocarril del cremallera.\nL’exposició del muntatge es va inaugurar el passat 18 de desembre i es podrà visitar fins al 16 de gener tots els dies feiners de 18 a 20.30h, els caps de setmana d’11 a 14 i de 18 a 20.30h, i els dies festius de 12 a 14h i de 18 a 20.30h. El dia 31 de desembre serà tancat.\nSelecció i ús de les fotos\nLa selecció de les fotografies finalistes es farà la darrera setmana d’exposició del pessebre 2021. Un jurat integrat per 3 persones s’encarregarà d’escollir les persones guanyadores tenint en compte l’originalitat de la imatge i la seva qualitat estètica.\nIndependentment del resultat, l’Ajuntament de Teià es reserva el dret de fer difusió i de publicar les imatges presentades al concurs a la seva pàgina web i a les seves xarxes socials.\nEn conseqüència, les persones que hi participin cedeixen els drets d’explotació de la propietat intel·lectual de les fotos que s’hagin presentat al concurs, amb caràcter exclusiu i sense limitació temporal.\nEl concurs contempla un primer premi i un segon premi. El jurat es guarda la potestat de poder atorgar un accèssit, si ho considera oportú. El primer premi consistirà en un àpat per a dues persones al restaurant El Nou Antigó. El segon premi serà un àpat, també per a dues persones, al restaurant Vila Taliano.\nEl lliurament del premis tindrà lloc el 16 de gener a les 13 h a La Unió, coincidint amb el darrer dia d’exposició del pessebre. El nom de les persones guanyadores es publicarà al web municipal i a les xarxes socials de l’Ajuntament.


Dolmen de Viera - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDolmen, jaciment arqueològic i monument\nJosé Viera Fuentes i Antonio Viera Fuentes\n37° 01′ 24″ N, 4° 32′ 56″ O / 37.023472222222°N,4.549°O / 37.023472222222; -4.549\nEl dolmen de Viera és un dolmen situat en la localitat malaguenya d'Antequera, a 70 metres del dolmen de Menga i a 4 quilòmetres del dolmen d'El Romeral, en un conjunt megalític de gran importància a nivell mundial.\nEl dolmen de Viera està format per un llarg corredor segmentat en dos trams, al final del qual, s'hi disposa una cambra de planta quadrangular a la qual s'accedeix mitjançant una porta perforada quadrangular en la primera llosa. La construcció està edificada, com el dolmen de Menga, amb tècnica ortostàtica. Té un recorregut interior de més de 21 metres i una amplada que va dels 1,3 a l'entrada fins als 1,6 metres de la cambra. Els laterals estan formats per 14 (costat esquerre) i 15 ortostats (costat dret), i es pensa que cadascú n'estava format per 16; la capçalera només té una llosa. De la coberta, es conserven 5 lloses íntegres i fragments de dues més, i es pressuposa que n'hi havia 3 o 4 més. L'alçària és d'uns 2 metres.\nCom els altres dos monuments megalítics propers, està cobert per un túmul i en una orientació que forma una línia recta amb la peña de los Enamorados, una singular muntanya propera que té forma de rostre humà. El túmul fa uns 50 metres de diàmetre.\nAls voltants del dolmen, s'han identificat assentaments dels períodes neolític i de l'edat del coure (períodes d'apogeu del megalitisme), d'entre 5000 i 2200 anys abans de l'era actual. Es desconeixen els detalls sobre qui, quan, com i per què el van construir.\nAl segle xix es redescobreix el conjunt megalític. El 1847, Rafael Mitjana va publicar Memoria sobre el templo druida hallado en las cercanías de la ciudad de Antequera. A partir d'aquesta publicació se succeeixen les investigacions. Entre 1903 i 1905, els germans Antonio i José Viera descobreixen el dolmen, que acabaria portant el seu cognom. El 12 de juliol de 1923, la cueva Chica o de los Hermanos Viera es va declarar Monument Nacional mitjançant reial decret.\nEn l'actualitat, el dolmen de Viera es pot visitar de manera gratuïta de dimarts a diumenge en horari diürn, o de manera virtual en qualsevol moment.\nEntrada (al fons, Antequera)\nVista frontal de l'entrada\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Dolmen de Viera\n↑ Junta de Andalucía. «Vídeo 360° del dolmen de Viera». [Consulta: 1r abril 2013].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Dolmen_de_Viera&oldid=20119306»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 jul 2018 a les 12:12.


El Festival de Pasqua de Cervera arrenca amb una obra del compositor cerverí Jordi Castellà\nLa novena edició del festival comptarà amb 14 concerts corresponents a 10 produccions amb gran diversitat d’estils\nLa cantata “L’espill encantat” ha donat el tret de sortida al 9è Festival de Pasqua de Cervera. Més 800 alumnes de 14 centres escolars de la Segarra han omplert el Gran Teatre de la Passió per gaudir d’aquesta composició del músic cerverí Jordi Castellà, amb lletra i guió de Montse Pont. La peça s’inspira en el “Quadren de música” de l’escriptor cerverí Jaume Ferran, i en ella hi participen els alumnes i professors del Conservatori de la capital segarrenca.\nAquesta proposta, que es podrà veure de nou divendres a les 20.30h, no serà l’únic plat fort del 9è Festival de Pasqua, ja que el dijous 18 d’abril també es presentarà “660 anys”, una obra de Salvador Brotons que celebra la Capitalitat de la Cultura Catalana de Cervera 2019. El públic del festival també podrà gaudir d’una programació que aposta per la combinació del talent nacional i local i per la diversitat d’estils.\nEl Festival de Pasqua de Cervera s’allargarà fins al pròxim 21 d’abril i acollirà 14 concerts corresponents a 10 produccions. En els darrers anys, aquesta cita s’ha convertit en un referent del sector de la música clàssica a Catalunya.


Son Sales | Marratxipèdia\nDarrera actualització 2017/03/06\nPossessió de Marratxí.\nLa fama d’aquesta possessió li ve especialment de la seva gran extensió, que ha resultat proverbial. La glosa popular en dóna testimoni:\nSa Porrassa i Santa Ponça\nsón ses més grans de Mallorca (CPM)\nHi ha una versió diferent de la glosa anterior que corrobora la grandària, tot i que geogràficament resulta incorrecta:\nSanta Ponça i Bendinat,\nSon Sales de Marratxí,\nSarrià i Bunyolí,\nsón ses més grans de Ciutat (CPM)\nPer documentació aportada per l’historiador Ramon Rosselló podem relacionar aquesta possessió amb l’antiga alqueria Marratxí (Maraxí, segons la grafia de l’època), propietat de Guillem Pla, fill de Pere, ja citada el 1259, amb terres i arbres.\nDesprés de dos segles sense notícies l’any 1463 trobam que els hereus de Joan de Sales fan inventari dels béns del difunt, entre els quals destaca l’alqueria Marratxí, depenent de la baronia de Bunyolí. Afrontava amb lo camí real d’Inca, amb l’alqueria de l’honorable mn Bernat de Taguamanent, cavaller [posteriorment, Son Sureda]; amb l’alqueria de l’honorable mn Pere Johan Albertí, cavaller; amb un rafal de l’honorable en Leonart Cabaspre, ciutadà; amb una alqueria de l’hon. Anthoni Pena, ciutadà, i amb un rafal de l’hon. Mn. Joan Fuster, cavaller.\nEn aquell moment la possessió tenia un important celler, tafona, molí de sang, estable (amb 10 animals), boal amb 18 bous, corral (amb 39 caps de bestiar boví, 8 egües, 5 pollins), galliner (amb 4 pagos, 6 oques, 9 ànedes, 40 gallines, 3 capons, 4 pollastres, 3 galls), era i paller amb 1000 quintars de palla, dues sitges (amb 250 quarteres de xeixa). Aixímateix comptava amb 4 esclaves i 7 esclaus.\nSegons Aina Pascual el nucli d’aquesta propietat, ampliada al llarg dels segles XV i XVI, havia estat adquirit per Joan de Salas el 1425 als hereus de Ramon de Santmartí. Els Salas, molt probablement d’origen aragonès, foren ciutadans militars des del s. XVI. Una avantatjosa política matrimonial els dóna com a fruit l’adquisició d’un important patrimoni en el s. XVII, el qual es va veure incrementat el segle següent per la seva activa dedicació al comerç.\nL’any 1511 és de mn Johanot de Sales, ciutadà, qui “ultra la sua principal possessio, té quatre raffals, lo hu dels quals ha hoyt dir a persones antigues que és stat d’en Prats e l’altre d’en Salvador Miquel, lo nom del qual, encara vuy té lo dit raffal e l’altre ha hoyt dir és stat d’en Flor en lo qual hi ha hun pou, lo qual se anomena encare vuy, lo pou d’en Flor”.\nEl 1542 el ciutadà Joanot Francesc de Sales lloga la possessió a Pere Gallur, Antoni Pau i Bartomeu Serra per 150 lliures i 50 quarteres de blat. Tenia celler, tafona, botiga d’oli, diversos bous i vaques, muls egües, 50 ovelles, garroves i 94 cases d’abelles plenes.\nEn els Stims de 1581 la possessió de M. Hieronym Sales està valorada en 24.000 lliures, que corresponen al 20,87% del valor total dels estims; és la primera propietat, a molt poca distància de la següent, Son Sureda , valorada en 23.000 lliures. En canvi, en el Cadastre de 1685 Son Sales, d’Antoni Fuster olim de Sales, té un valor de 60.000 lliures (32,20%), mentre la següent, Son Sureda, es valora en 28.000 lliures (15,03%) i la tercera, Son Cós, en 12000 (6,44). La diferència ja és notabilíssima.\nEl 1595 pertanyia al senyor Jeroni de Sales, ciutadà militar, que la fideïcomità. Tenia cases, amb tafona i celler. Era dedicada a olivars, vinya i conreu de cereals, amb una producció anual mitjana de més de mil quarteres. Tenia un hort. Hi havia una guarda de 1.100 ovelles.\nEl 1642, era del noble Antoni de Sales, de l’orde de Calatrava. Confrontava amb el camí reial d’Inca, ses Basses, son Vivot, son Pisà, el camí de Bunyola, son Macià Negre i sa Cabana de Son Fuster. Tenia grans cases, amb una col·lecció de pintura i escultura de temes religiosos, capella amb un retaule de Sant Jeroni i un campanar de paret. Hi havia tafona, celler i molí de sang. Era dedicada a olivars, garroverars, vinyes i conreu de cereals. Tenia una producció anual mitjana de 400 quintars de garroves. L’hort produïa lleguminoses, hortalisses i lli. Hi havia gallines, oques i galls d’índies. Era un gran centre ramader amb dos bous, onze cavalls, 21 someres, 25 muls, 819 ovelles, 90 cabres i 10 truges.\nEl 1653 era del mateix propietari i tenia guardes de 631 ovelles i 157 cabres.\nFéu part de l’heretat del senyor Pere Espanyol, i en aplicació del fideïcomís disposat (s.XVI) pel senyor Jeroni de Sales, fou disputada entre el marquès de Bellpuig i el noble Joan Fuster i de Sales, el qual, finalment, l’obtingué (1664). Tenia una producció anual mitjana de 3.000 quintars de garroves. Hi havia guardes de 516 ovelles i 92 cabres, que pasturaven tant a Son Sales com a s’Aranjassa.\nL’any 1673, a la mort del senyor Joan Fuster de Salas i Caulelles, Son Sales limitava al sudoest amb Son Macià Negre i la Cabana dita Son Fuster; al sud, amb el camí d’Inca; a l’est, amb Son Sureda; al nord, amb Son Pisà i a l’oest amb el camí de Ciutat a Bunyola i el rafal de Llorenç Frau. La tafona era de 4 bigues actives i, en canvi, el celler era petit i només hi havia un cup vell. Destacava el cultiu de garrover, l’olivar i els cereals. L’explotació equina era molt important: 25 mules, 4 muls, 3 cavalls, 2 gorans, 14 egües, 6 pollins, 17 someres i 4 ases. Als sestadors i solls d’Es Caülls –aleshores encara unit a Son Sales- s’hi comptaven 260 ovelles de ‘salet’, 160 ‘d’anell’, 222 ‘de bassina’, 260 anyells, 90 cabres, 87 bocs, 3 truges, 10 porcells, 4 porcs.\nEl 1697 pertanyia a l’heretat del senyor Antoni de Sales, de l’hàbit de Calatrava. La complexa situació jurídica obligà a un estudi minuciós de la producció anual de la possessió elaborat per un grup d’experts que detallava també el cost que exigia cada un dels productes. L’olivar produïa 700 trullades, equivalents a 8.400 quartans, amb un valor total de 2.520 lliures. Les produccions restants eren, expressades en lliures, vinya (200), garroverars (300), 250 quarteres de xeixa (562), pastures i bestiar menut (600), pastures i bestiar gros (100), garrigues (50), 15 quarteres de cendra de pinyol (16), llenya, carbó, palla figues, aviram i porcs (70) i altres produccions (10). En total el valor de la producció anual sumava 4.429 lliures. Les despeses d’explotació, expressades també en lliures, eren collir oliva i fer oli (478), despeses del personal (700), exsecallar (128), eixermar (50), entrecavar (78), eixarcolar (54), esterrossar (42), tomar garroves (22), collir garroves (35), moldre (45), ferrar el bestiar (40), arades (16), adobs de les cases (8), relles (35), cordes (15), cavar la vinya (12), tela (22), peix (20), carn i sal (25), 11.000 somades de fems (116), segar (237) i els quinze parells de llaurar (107). La despesa total era de 2.285 lliures. Deduïdes les despeses del valor de la producció, Son Sales donava, el 1697, un benefici net de 2.144 lliures anuals.\nEls diversos Estims del segle XVIII segueixen demostrant la importància d’extensió i explotació d’aquesta possessió.\nEl 1703 era del noble Joan Fuster, abans de Sales. Tenia els sementers, expressats en quarterades, denominats es Camp d’Inca (100), sa Casa des Pobre (80), sa Rota de sa Màniga (36), sa Rota Nova de s’Hort (18), sa Coma des Pi (22), es Pla de sa Font (20), es Restoble (30), es Campet (18), sa Coma Gran (10) i es Sestadors (10). El bestiar de feina eren devuit parells de muls. Hi criaven 18 egües i una guarda de someres. Tenia una guarda de 868 ovelles. Una pertinença de la possessió era l’hort de Son Sales, situat dins la possessió, però arrendat separadament. L’hort tenia cases pròpies i un molí d’aigua, fariner.\nEl 1710, pertanyia al senyor Antoni Fuster, abans de Sales, de l’hàbit de Calatrava. Confrontava amb el camí d’Inca, Son Sureda, Son Pisà, cas Capeller, Son Reus, Son Frau, Son Nebot, Son Macià i sa Cabana. Tenia font i safareig. Era dedicat al conreu d’alfals, lleguminosses i hortalisses. L’hort i el molí, arrendats conjuntament, feien una renda anual de 230 lliures, 1 quartera d’olives verdes, 1 d’olives negres i un odre d’oli.\nEl 1721 la possessió era del mateix propietari. Tenia 1.530 quarterades de sementers i una guarda de 643 ovelles. Feia una renda anual de 2.400 lliures.\nEl 1724, les ovelles, pastures i brostes de Son Sales eren objecte de dos arrendaments separats. Una guarda, de 462 ovelles, feia una renda anual de 470 lliures, 6 quintars de formatge, dues cabres arracades, dos anyells, dos quintars de llana, dos moltons i el brossat i el formatge de Setmana Santa. L’altra guarda, de 474 ovelles, feia una renda anual de 470 lliures, 6 quintars de formatge, sis anyells, dues cabres arracades, dues anyelles, 2 quintars de llana, dos moltons i el brossat i el formatge de Setmana Santa.\nLes reformes dels s.XVII-XVIII havien consolidat les cases com un dels conjunts d’arquitectura senyorial més rellevants de Mallorca. Tenia cases dels senyors, dels amos i de les dones. Hi havia capella, tafona, botiga d’oli, celler, molí de sang i molí de sal. Dins la possessió hi havia els horts denominats de ses Cases i de sa Garriga. L’hort principal tenia cases pròpies, font, sínia i un molí d’aigua fariner. La possessió era dedicada a olivars, garroverars, vinya i conreu de cereals. Es mantenia com un gran centre ramader, particularment important com a lloc de cria d’èquids. Hi havia guardes de 31 egües, 35 mules, 29 someres, 53 porcs i 748 ovelles. Tenia nombrós aviram, com 74 gallines i 28 indiots.\nL’inventari per la mort d’Antoni Fuster de Salas i Berga (1764) ens ofereix aquests límits: camí d’Inca, Son Sureda, Son Pisà i casa del Capeller, Son Reus, Son Frau, Son Nebot i Son Macià. A la part agrícola ens informen de la muda de 505 oliveres i l’empelt d’altres 1580. Aixímateix 5065 empelts de garrovers i la sembra de 73 figueres, 40 ametlers, 79 morers i 8 Qdes de vinya. La tafona seguia amb 4 bigues. Es mantenia la producció de cereals: blat, xeixa, ordi, civada. La guarda equina era semblant al segle anterior però l’ovina contemplava 3000 caps. També s’esmentaven la sitja, el forn de calç i el molí d’aigua fariner.\nPer qüestió de reclamacions d’herències l’any 1800 la possessió es divideix, gairebé a la meitat de la seva extensió entre Son Sales i Es Caülls, que correspongueren a Antoni de Sales i Tomàs de Verí, respectivament. Aquest darrer afegí la nova adquisició a les seves pertinences de Son Verí.\nL’any 1816 Mateu Canyelles és l’arrendatari de Son Sales, lloc on vivien 9 persones. El 1818 tenia una extensió de 800 quarterades.\nEl 1846 pertanyia al senyor Bernat de Sales i Boixadors i feia una renda anual de 35.883 reials.\nEl 1850 era del senyor Pere Caro Sales, marquès de la Romana.\nEl 1863 pertanyia al senyor Pere Maza de Lizana, marquès de la Romana i, amb unes 500 quarterades, era la tercera en extensió del terme.\nL’obra de l’Arxiduc ens informa que al darrer quart del segle XIX tenia una extensió de 353 Hect.\nSembla ser que a Son Sales hi hagué oliveres fins a l’any 1937, encara que la tafona funcionà alguns anys més, en part perquè els seus amos ho eren també des Caülls, que tenia encara una mica d’oliverar.\nDevers l’any 1945 la tafona oficial del terme fou la de Son Sales. Allà compareixia la gent d’altres possessions per fer oli.\nLa darrera biga, de les quatre que hi havia hagut, funcionà fins a l’any 1960. Anys després la tafona fou desmantellada totalment i les peces venudes a una possessió de Valldemossa. Avui es troba en estat ruïnós.\nEl conjunt arquitectònic de la possessió és magnífic i demostra un antic esplendor, tot i que avui, moltes de les dependències es troben en un estat deplorable d’abandonament. Diuen que hi havia una quarterada de teulada, molta d’ella avui esfondrada.\nL’edifici principal, al qual s’accedeix per portal forà amb pas d’entrada que té un pedrís d’obra, s’articula al voltant d’una clastra, amb trespol de còdols grossos i faixes. Té emparrat i una cisterna de coll octogonal de pedra viva, amb pica adossada. Al voltant, l’estable, botiga de les ametles, la tafona, la botiga del gra i la cuina amb foganya, prestatges i petit forn.\nDevora el cos principal hi ha un edifici, en forma de torre amb aspecte defensiu, que servia com a rebost i un gran aljub aïllat, de volta, que deu tenir uns 70 metres de llargària per 10 o 12 d’amplària i 6 o 7 d’altària. Damunt hi feien el sequer de les figues i a vegades hi havia 100 canyissos.\nEnfront hi ha les dependències auxiliars, amb aspecte de ser les construccions més antigues de la possessió, amb dues clastres de serveis. Es tracta de la vaqueria, solls, sestadors, pallisses, el porxo dels carros, la caseta del pastor i la garrofera, totes aliniades i d’una sola planta, excepte la garrofera, amb contrafort, que presenta planta baixa i sostre, al qual s’accedeix per dues remarcables escales massisses exteriors amb els graons de pedra; totes les parets són de pedra i fang. De les obertures destaquen els portals amb arcs d’ansa-paner, el portalet allindanat i les finestres de la garrofera, una d’elles quasi geminada. Dels interiors destaca, en la caseta del pastor, la cuina raconera amb campana de canyissada sostinguda per una travessera d’olivera.\nAls voltants destaquen l’hort i la seva casa, la sínia i el famós pi gros de Son Sales, de 31 m. d’alçada i més de 170 anys d’edat, considerat el més gros de Mallorca.\nActualment les 300 quarterades que queden de la possessió confronten amb Son Sureda, establits des Rafal Negre (era un sementer d’aquest nom), Son Pizà, cas Capellers, Planera (que era la pleta de Son Sales, que en temps confrontava amb el camí de Muntanya), Son Daviu Nou, ses Trempes (també era de son Sales i pegava al camí de Muntanya) i es Caülls.\nEn temps dels darrers amos, Bernat i Jordi Sureda, pare i fill de Son Ferriol, que hi estaren del 1936 al 1982, es conraven cereals com blat, que alguns anys arribà a les 80 tm, tot i que darrerament, pel canvi de temps, solien ser una trentena, ordi, civada i favó. Molta garrova, que podia arribar als tres o quatre mil sacs, i poca ametla. Varen tenir la primera recol·lectora mecànica de Mallorca. De bestiar tenien unes 300 ovelles, 12 truges, 12 vaques i feien cria d’egües. També hi havia collita de figues i feien formatge.\nHi havia una dotzena de missatges tot l’any i una trentena de persones més, segons la temporada. No hi va haver mai electricitat.\nActualment sembla que és propietat d’una empresa estrangera. Hom parlava de fer-hi un agroturisme però, de fet, de cada dia les cases estan més decadents i perilla que no s’arribin a enfonsar.\nTrobareu més material a\nGEM, “Son Sales”\nVegeu també>> Son Sales de Marratxí, de les més grans de Mallorca…\n>> El vol de la milana [poema a Son Sales i a Jordi Sureda]\n[BMM, Mxp, XI ’16][darrera actualització, III ’17]\n← Son Macià [#]\nSon Cós [#] →


Mátyás Hotel Budapest Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeres Péter út 105-107., 16. Árpádföld - Mátyásföld, Budapest, Hongria, 1165 - Veure al mapa\nBarri 16. Árpádföld - Mátyásföld 02. Rózsadomb 07. Erzsébetváros 14. Zugló 06. Terézváros 12. Hegyvidék Areoport de Budapest 06. Terézváros 19. Kispest\nRenovat l'any 2011, el Matyas Hotel garanteix els seus hostes una estada plaentera a Budapest tant per negocis com per oci. L'hotel és a 19.0 Km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Club de Golf Magyar, Equitació Favorit, Departament d'Economia i Comerç de Vietnam.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Matyas Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos ascensor, aparcament de cotxes, conserge, transport hotel/aeroport, servei de bugaderia.\nL'hotel compta amb 13 precioses habitacions, i totes inclouen banyera, connexió a internet (cortesia), accés a internet, habitacions per a no fumadors, aparell de televisió. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com massatge. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Matyas Hotel la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Budapest.\nTots els tipus de viatgers (8) Viatger de Negocis (1) Parelles (2) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (2) Famílies amb infants grans (1)\nTots els tipus de viatgers (43) Parelles (17) Viatgers en solitari (11) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (1) Grups (11)\nJanos, Estats Units


L’altre relat | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nPer Teresa Duch. Actualitzat el 13/03/2019\nLa setmana passada vam poder escoltar en el judici a l’1-O l’altre relat, amb interpretacions dignes d’un Oscar des del mateix moment de desfilar per la catifa del Tribunal Suprem: somriures al públic, especialment al jurat, recitació del paper de pe a pa, seguretat en les respostes al fiscal. Però… però en el moment que alguna de les defenses demana concreció dubten, no saben, no tenen dades, no se’n recorden, es contradiuen. Parlo de les declaracions de Nieto, Pérez de los Cobos, Espejo, Trapote i Gozalo; i no sé si em deixo algú. Millo i Montserrat del Toro en són una excepció.\nDe seguida diré a qui li atorgo l’Oscar, però menció especial mereix la secretària judicial. No sabria dir si per la seva vivència del 20S —helicòpter, incomunicació, «tienes que sacarme de aquí», fugida per les teulades, identificació de veus que no van parlar mai—, o per la brillant memorització selectiva dels fets des del 20S fins al judici. Una por inversemblant, induïda en part pels guàrdies civils que l’acompanyaven —«no surtis, no guaitis, no t’atansis a la finestra, no dinem avui, que ens hi juguem la vida»—, juntament amb la seva animadversió cap als independentistes i amb alguna de les seves manifestacions públiques en contra del procés, li feia tèmer per la seva integritat i la de les actes que havia estès enmig del sofriment que li provocava el tumult que intuïa al carrer. Però Montserrat, dona! Que no ho saps que els independentistes no hem tocat mai ningú? Com a molt, alguns —potser els temibles CDR, potser— han pintat la façana d’alguna casa, d’algun edifici oficial, o bé han tallat les vies del tren o les autovies, però poca cosa més. De veritat que et creus tan important com per pensar que tothom et coneixia i que esperaven que sortissis pel passadís per linxar-te a cops de clavell i a ritme de virolai ? No crec que hi hagués mala fe en la teva percepció dels fets, sí que n’hi ha, i molta, en el teu interès per demostrar una violència que ara saps que no va existir i que manté a la presó els Jordis, avui fa ja 513 dies.\nI ara sí. L’Oscar a la millor interpretació masculina és per… Enric Millo! El millor intèrpret d’aquesta farsa. El vaig veure tan segur, tan impermeable, tan posat en el seu paper que vaig pensar que el relat ben bé podia ser seu. Sí, sí, el relat fake que ràpidament es va filtrar i va anar amarant el discurs dels polítics, els informes dels cossos de seguretat de l’Estat, la caverna mediàtica i, finalment, l’opinió pública espanyola. Que a aquest relat cadascú hi ha aportat el seu granet d’imaginació, segur, però algú en va donar una primera versió i no m’estranyaria que fos ell. Com a novel·lista puc dir que els personatges més creïbles són aquells en els quals l’escriptor aconsegueix posar-se plenament en la seva pell i la seguretat de Millo, el millor, sense cap escletxa en la seva declaració plena de mentides em va remetre directament al personatge reeixit a què tots els escriptors aspirem.\nPer això Marchena va haver de cridar a l’ordre a la sala per la remor que les seves declaracions van provocar, per això les xarxes es van omplir d’indignació, per això tothom es pregunta com es possible que es pugui mentir amb tanta impunitat. El que també ens preguntem tots és si el que va dir passarà la prova de les proves, és a dir, alguna de les proves demostrarà que els policies relliscaven amb Fairy ? Que, un cop a terra, els votants els donaven puntades de peu al cap, que els votants ferits van mentir sobre les seves lesions? Que els cossos de seguretat van ser víctimes de les tanques, dels cons voladors, dels ganivets esquinçadors d’armilles, en fi, de les salvatjades d’homes, dones i sobretot ancians i criatures, que quan deixaven la seva tasca d’escuts humans, els saltaven al damunt. El que també hauria de demostrar és si la cadira «sempre buida» al seu davant hi era o no hi va ser mai, si la independència es va declarar amb efectes jurídics i ja, posats a demanar, hauria de provar que no està actuant per venjança. Ja ho sabem tots que, gràcies als sobiranistes, l’1 de juny de 2017 Millo es va quedar sense feina.\nJa sé que el PP no ens estima i no m’hauria de sorprendre de res, però Millo, tu ets català. No t’adones que les teves declaracions plenes de falsedats, explicant un relat de violència que no va existir mai, poden portar anys i anys gent innocent, compatriotes teus, a la presó? Com pots dormir a les nits? Com pots mirar-te a la cara als teus fills i explicar-los la teva versió que saps que és falsa? Tu, els teus companys de partit i els vostres aliats de la dreta no diferencieu entre adversari polític i enemic: a l’adversari polític se’l combat amb arguments, a l’enemic se’l destrueix i això és el que, sense estalviar mitjans, tots vosaltres esteu fent.


Setmanari Punt TIC - núm. 684 | Xarxa Punt TIC\nSetmanari Punt TIC - núm. 684\n08 de gener - núm. 684\nForma't i engega un club del codi!\nCode Club és una xarxa mundial de persones voluntàries i educadores que organitzen clubs de programació gratuïts per a infants de 9 a 13 anys. Les persones interessades a sumar-s'hi poden participar en una formació en línia que ofereix les nocions bàsiques del projecte. Hi ha programades dues edicions del curs, que comencen el 8 de gener i el 5 de febrer.\nÚltims dies per inscriure's a la 8a edició de Webs als punt .cat\nEl 15 de gener acaba el període d'inscripció del concurs Webs al punt .cat de la Fundació puntCAT. Hi poden participar alumnes de 2n cicle de primària, ESO, Batxillerat i Cicles Formatius de Grau Mitjà i Superior, que tenen temps fins al 15 de març per desenvolupar una plana web o aplicació mòbil.\nLliurament de premis del concurs #CoinnovemSabadell\nEl 10 de gener l'Ajuntament de Sabadell donarà a conèixer els projectes guanyadors del concurs d'idees, prototips i productes innovadors per al desenvolupament urbà. Serà a les 19.00 hores, a l'Auditori Casal Pere Quart, i comptarà amb una ponència a càrrec del geògraf i meteoròleg Francesc Mauri.\nTallers de robòtica educativa i dispositius mòbils, a l'Òmnia PES La Mina\nL'Òmnia PES La Mina de Sant Adrià de Besòs ofereix de gener a març tallers de robòtica educativa i dispositius mòbils a persones a partir dels 16 anys.\nLa Biblioteca Montserrat Roig engega el nivell dos dels cursos fets al desembre\nEls cursos de desembre del Punt TIC Biblioteca Montserrat Roig de Sant Feliu de Llobregat van ser tot un èxit i ara al gener en fan el nivell dos. També segueixen amb les trobades del Club Maker.\nEmprènTIC: El meu negoci a Internet\nEl Punt TIC Can Muntanyola de Granollers organitza entre els mesos de gener i abril de 2018 un programa adreçat a persones emprenedores que vulguin transformar digitalment el seu negoci. El primer taller serà sobre el kit de comunicació per a emprenedors/ores i tindrà lloc el 17 de gener, a les 9.30 hores.\nEl 14 de febrer començarà una nova edició del curs 'Robòtica i electrònica creativa amb Scratch per Arduino' al Citilab. Constarà de 16 sessions, que es desenvoluparan els dimecres de 17.30 a 19.00 hores. Les persones que hi participin aprendran a programar d’una forma gràfica i intuïtiva dispositius electrònics i robots.\n5 propòsits d'any nou per a gestors d'espais de coworking\nCoworkingSpain comença l'any oferint a les persones que gestionen espais de coworking les claus per aconseguir l'èxit aquest 2018: Afavorir la formació i la conciliació, realitzar activitats fora del centre, treure profit de tots els racons de l'espai i fomentar els hàbits saludables.\n10 de gener, Auditori Casal Pere Quart, Sabadell [+info]\nDel 17 de gener al 25 d'abril, Can Muntanyola, Granollers [+info]\n14 de febrer, Citilab, Cornellà de Llobregat [+info]\nLa Nit de les Telecomunicacions i la Informàtica 2018\n22 de febrer, L'Auditori, Barcelona [+info]


CARMEN CHORDÁ PITARCH, dona i presidenta de l’Associació de Jubilats de Quartell | Ràdio Vall de Segó\nInici Entrevistes CARMEN CHORDÁ PITARCH, dona i presidenta de l’Associació de Jubilats de Quartell\nCARMEN CHORDÁ PITARCH, dona i presidenta de l’Associació de Jubilats de Quartell\nJa prop de la celebració del dia Internacional de la Dona, a una dona volia entrevistar. Amb certa edat, si era possible. Moltes viuen entre nosaltres però, les circumstàncies em van portar a visitar a Carmen Chordá Pitarch, veïna de Quartell.\nNo va dubtar molt, Carmen em va dir, sí. No sabia molt d’ella, no tenia clar què podia fer perquè em comptara. Als quaranta segons de començar l’entrevista, vaig respirar profund, amb un aire de salvació. Carmen és una autèntica màquina de parlar i comptar.\nCinquanta minuts va estar comptant. Si la bateria, de la cámara de vídeo, no s’arriba a acabar, allí continuaria comptant.\nMoltes gràcies Carmen, per donar-me l’oportunitat de conéixer-te millor.\nA continuació podeu veure l’entrevista.\nArticle anteriorLA CRUELDAD DE UNA GUERRA CIVIL – Mª Vicenta Pérez\nArticle següentTertúlia «Veïns d’ací, política de tots» – DIA DE LA DONA


VERSOS A RAIG FET Explica’ns el teu conte d’hivern. Conte, poesia o relat, en format foli. Entre tots els participants rellegirem un conte d’hivern. Coordinat per Natàlia Carrasco. 2a part micro ober ...\nPassejada Cultural a la Sagrada Família Segona visita guiada matinal. Quan? Dissabte 1 de desembre Coral Àmfora. Advent coral a l’Alcaldia Actuació de diverses corals a partir de les 19 h. Quan? Div ...\nVIII Trobada de Cant Coral al Centre Catòlic de Sants\nDiumenge 2 de desembre a les 18 h, el Centre Catòlic de Sants ofereix la VIII Trobada de Cant Coral amb la participació de N’Clau Vocal, Coral Guinardó i la Coral Estel del Centre Catòlic de Sants. P ...\n1r plenari FirEntitats 2019\nPrimera reunió amb les entitats del Secretariat per tal de presentar el calendari de reunions i la presentació de noves idees per a FirEntitats 2019. Obertura del període de presentació de propostes ...\nDel 12/12/2018 al 12/12/2018\nComerç d'armes + guerres = persones refugiades\nCom cada segon dimecres de mes, Stop Mare Mortum de Sants, Hostafrancs i la Bordeta fa un acte de sensibilització i denúncia a la plaça de Sants. En aquesta ocasió centrem l'acte en la relació que hi ...\nDel 15/12/2018 al 15/12/2018\nConcert de Nadal amb “La Valenciana” al CC Sants\nDissabte 15 de desembre a les 19.30 h, el Centre Catòlic de Sants ofereix el Concert de Nadal a càrrec de la Banda de la Societat Musical del País Valencià a Barcelona, “La Valenciana”. Per a més inf ...\n3r Festival de Sopes del Món a l’Olivereta\nRes millor per fer passar el fred que una bona sopa! Veniu a fer un tastet de les sopes més suculentes que mai hàgiu degustat i viatjareu arreu del món amb el vostre paladar! El 15 de desembre al matí ...\nRepresentacions del Quadre Escènic Sant Medir - desembre 2018\nA continuació us presentem les properes representacions teatrals del Quadre Escènic Sant Medir. Descalços pel parc 15 de desembre (21 h) i 16 de desembre (18 h) La magia de las estrellas 16 de desem ...\nDel 16/12/2018 al 16/12/2018\nConcert de Nadal amb la Cobla Mediterrània al CC Sants\nDiumenge 16 de desembre a les 18 h, el Centre Catòlic de Sants ofereix el Concert de Nadal a càrrec de la Cobla Mediterrània dins del Cicle de Cultura Popular als Ateneus. Per a més informació: www.c ...\nDel 17/12/2018 al 17/12/2018\nCampanya de donació de sang de l'Institut Lluís Vives\nL'alumnat de 4t d’ESO de l'Institut Lluís Vives impulsa una campanya de donació de sang a aquest centre educatiu, en col·laboració amb el Banc de Sang i Teixits de Catalunya. Com pots donar sang? Re ...\n1a Setmana Comunitària al Casal Cívic Magòria\nEl Casal Cívic Magòria celebra la 1a setmana comunitària amb concerts, xerrades, danses i un munt d’activitats del 17 al 21 de desembre. L’entrada de les activitats és solidària. Podeu portar product ...\nDel 18/12/2018 al 18/12/2018\nDia mundial de les Persones Migrants: Sorra freda\nAmb motiu del Dia mundial de les Persones Migrades, la Fundació Sanitària Sant Pere Claver ha organitzat un acte de record i reivindicació per al proper 18 de desembre. 18.30 h Benvinguda David Clus ...\nEn Lluquet i en Rovelló tornaran a fer de les seves als Pastorets de Josep M. Folch i Torres, en la representació que ha preparat el Quadre Escènic del Centre Catòlic de Sants. Un clàssic entre els cl ...\nCom ja és tradició al barri, la Coral Sant Medir us convida al Concert de Sant Esteve a l'església de Sant Medir. Un concert on més d’un centenar de membres de la Coral interpreten diverses peces mus ...\nDel 31/12/2018 al 31/12/2018\nVine a rebre el 2019 amb les tradicionals campanades del barri de la Bordeta a la placeta de Sant Medir. La Parròquia de Sant Medir, Sants 3 Ràdio i el3.cat us conviden a celebrar el nou any amb cam ...


Olot aprova la creació d'una oficina per a la reactivació econòmica - Diari de Girona\nOlot aprova la creació d'una oficina per a la reactivació econòmica\nEl 25 de novembre pagaran les primeres 200 ajudes de 500 euros a afectats per la crisi de la COVID-19 L'Ajuntament obrirà un préstec d'1.895.000 euros per finançar inversions Faran campanya a favor del comerç local\nxavier valeri 19.06.2020 | 00:15\nEl regidor Estanis Vayreda (JuntsxCat) va explicar el Pla de Reactivació Econòmica i Ocupació d'Olot i la Garrotxa. Arxiu/ddG\nEl regidor Estanis Vayreda (JuntsxCat) va explicar el Pla de Reactivació Econòmica i Ocupació d'Olot i la Garrotxa.\nL'Ajuntament d'Olot, en el ple d'ahir, va aprovar el Pla de Reactivació Econòmica i Ocupació d'Olot i la Garrotxa. L'acord es va prendre amb els vots a favor de JuntsxCat, ERC, PSC. La CUP es va abstenir.\nEl Pla va ser presentat pel regidor de Promoció Econòmica, Estanis Vayreda (JuntsxCat). «El pla és per gestionar la urgència del present i posar les bases del futur», va dir. Va explicar que el pla girarà al voltant d'una oficina de reactivació dirigida per dues persones, finançada per fons europeus i ubicada a la seu de l'Agència d'Innovació i Desenvolupament de la Garrotxa.\nVa apuntar que el pla està repartit en tres paquets: un de reactivació, un d'ocupació i un d'eixos transversals. El de reactivació comptarà amb assessorament a emprenedors i empreses, una campanya de tiquets per fer compres al comerç local, una campanya per tornar a idear la marca turística Garrotxa, convertir el centre d'Olot en lloc d'interès artesanal i un projecte per reforçar la mobilitat sostenible. El paquet dels eixos transversals són accions de col·laboració i treball conjunt, temes de seguiment i monitoratge i finalment un treball conjunt per definir estratègies.\nEn ocupació, en primer lloc abordaran la situació urgent de les persones que s'han quedat sense feina i en segon lloc garantir una ocupació de qualitat lligada a l'acompanyament i la formació. Abans, havia anunciat que el 25 de juny pagaran les primeres 200 ajudes de 500 euros a autònoms i que el 5 de juliol en pagaran més. En total hi ha hagut 430 peticions.\nDesprés, la regidora d'Hisenda Montserrat Torras va donar compte de la condonació del cobrament del cànon a vuit concessionaris de bars, quioscs de premsa i botigue. Tots fan servir espais municipals.\nEl regidor de la CUP, Lluís Riera, va indicar que votaria en contra perquè tot i haver participat en un primer moment en el pla, van veure que a mesura que hi introduïen termes el projecte s'allunyava més dels seus conceptes. Va criticar que el pla continua dins el mateix paradigma d'abans de la crisi de la covid. «Això és preocupant», va dir. Josep Guix del PSC va demanar el reforç del sector industrial i la potenciació de la formació professional. Finalment, Anna Barnadas (ERC) va reclamar inversió al nucli antic per tal de sortir de l'emergència actual. La regidora va recordar que en els últims dies han tancat molts comerços per sempre. Va demanar reduccions de l'IBI als locals comercials i un pla decidit de mobilitat a favor dels vianants.\nPréstec d'1.895.000 euros\nEl ple també va aprovar un préstec d'1.895.000 euros amb el BBVA. Va tenir el suport de JuntsxCat, l'abstenció del PSC i els vots en contra d'ERC i de la CUP. El crèdit té un termini de 12 anys, 2 anys de carència i un tipus d'interès fix del 0,69%. La regidora d'Hisenda, Montserrat Torras (JuntsxCat), va explicar que el crèdit és per cobrir part dels 4.800.000 euros aprovats per inversions en el pressupost del 2020. La regidora d'ERC, Iolanda Suescun, va demanar que es precisés el repartiment en partides del préstec.\nEls Festivals de Senderisme dels Pirineus oferirà vuit esdeveniments i més de 80 activitats.


Gastronomia: assaboreix el Festival Cruïlla 2019 d'una mossegada!\nArtistes Cruïlla 2020\nAssaboreix el Cruïlla d’una mossegada\nAgafa forces per a la teva ruta cruïllera\nAssaborir l’art és un plaer. Pots deixar-te omplir per una cançó emotiva o processar sense preses un bon espectacle. Però siguem sincers, l’art alimenta l’ànima però no l’estómac. I com al Cruïlla no volem que et falti de res, un any més, et volem oferir una oferta gastronòmica molt variada per satisfer a tots els paladars.\nRepartides pel Parc del Fòrum, trobaràs més de 35 food trucks amb menjar de tot el món i amb opcions vegetarianes, veganes i sense gluten. Ets més de burritos, porchetta, noodles, croquetes o de la típica hamburguesa americana? Totes les opcions estan al teu abast, però l’elecció és teva.\nViu els concerts del Cruïlla amb la panxa plena. Perquè el menjar i la música són dos dels grans plaers de la vida. Així que, per què no gaudir-los junts?\nTria el teu food truck preferit\nCreps & Joy\nCreps dolces i salades, elaborades amb aliments ecològics. Opcions per a vegetarians.\nHamburgueses de vedella ecològiques. Opcions per a vegans, vegetarians i celíacs.\nPizzes per a tots els gustos amb opcions vegetarianes.\nDiferents tipus de hot dogs amb tot tipus de salses. Opcions per a vegans, vegetarians i cel·líacs.\nKebabs de carn i vegetals. Un viatge a l’Orient Mitjà. Opcions vegetarianes.\nLes mil i una empanades. Originals i de qualitat, amb opcions vegetarianes.\nHamburgueses ecològiques i entrepans de botifarra de la Plana de Vic. Opcions vegetarianes.\nNoodles, arrossos i curri, amb vegetals o carn i ingredients asiàtics. Opcions per a vegans, vegetarians i celíacs.\nEntrepans de pulled fusionats amb ingredients i cuines de tot el món. Opcions per a vegans, vegetarians i celíacs.\nGelats artesans “espresso”, fets al moment sobre una planxa i amb dues espàtules. Sense lactosa i sense gluten.\nRostidor argentí. Xurrasco i ximixurris cuinats a foc lent.\nAutèntica porchetta italiana. Rostit de carn de porc aromatitzat amb espècies i herbes. També tenen opció vegetariana.\nLlaminadures, caramels, crispetes i cotó de sucre. Tenen propostes sense gluten i veganes.\nPizza i aliments sense gluten. També tenen opcions veganes i vegetarianes.\nHamburgueses de 200g amb carn de vedella ecològica. Opcions per a vegans, vegetarians i celíacs.\nStreet food de l’Orient Mitjà, especialitzats en kebab. Opcions veganes, vegetarianes i sense gluten.\nHamburgueses de vaca frisona amb pa de cervesa negra.\nEls hot dogs més emblemàtics de Barcelona, amb salses i toppings per escollir. Opcions veganes, vegetarianes i sense gluten.\nOriginals croquetes artesanes que reinventen aliments tradicionals.\nL’Escorça Sobre Rodes\nBarra de pintxos i montaditos amb ingredients de qualitat.\nPlats de pasta, mozzarella i cannoni de ricotta. La cuina italiana més tradicional. Opcions per a vegans, vegetarians i cel·líacs.\nNachos i burritos mexicans amb opcions per a vegans, vegetarians i celíacs.\nCocina nikkei i ceviche. Cuina peruana en estat pur amb alternatives sense gluten.\nIndakalma On The Road\nUna proposta gastronòmica inspirada en els antics nòmades i l’intercanvi d’aliments. En plat o en wrap, amb opcions per a celíacs.\nTortes de blat farcides d’ingredients tan diferents com formatge fresc, pollastre o natilles. Les tradicionals cachapas veneçolanes. Opcions vegetarianes i sense gluten.\nNius de patata farcits, coneguts com a shuffles. Opcions per a vegans, vegetarians i celíacs.\nProposta gastronòmica certificada i lliure de gluten, inspirada en el Mediterrani. Opcions veganes i vegetarianes.\nFood truck especialitzada en la cuina del pop. Alternatives per a vegans i vegetarians i opcions sense gluten.\nLes carns fumades són la seva especialitzat. Gaudiu amb el seu pullled pork i les seves hamburgueses. També tenen alternatives vegetarianes.\nEntrepans i tapes slow cooking. Pa rústic i receptes artesanes. Opcions vegetarianes.\nCuina d’autor sobre rodes amb opcions veganes, vegetarianes i sense gluten.\nGalettes bretones i creps amb ingredients artesans i naturals. Opcions vegetarianes.\nThe Craftmans Food Truck\nEntrepans i sandvitxos d’autor amb pa rústic i de qualitat. Tenen opcions per a vegans, vegetarians i celíacs.\nHanna Vegan Healthy Food\nAlta gastronomia feta a base de vegetals, fruites i cereals. La food truck ideal per vegetarians i vegans, amb opcions sense gluten.\nCuina índia amb les espècies i el curri com a grans protagonistes. Opcions per a vegetarians i celíacs.


abril de 2022 – Mengem Osona\nPublicat a 25 d'abril de 2022 5 d'abril de 2022\nAmb molta alegria us expliquem que un any més Mengem Osona tornat a superar el Balanç Social!\nAny a any anem millorant els nostres resultats en aquest qüestionari que valora si complim amb els estàndards ètics de l’economia social i solidària.\nEls nostres punt forts són:\nLa sostenibilitat ambiental, ja que es posen en valor els nostres criteris agroecològics de compra i els protocols per minimitzar el malbaratament alimentari, per reduir envasos, per reciclar els residus i per fer un ús racional dels recursos com l’aigua i l’energia (que prové de fonts renovables).\nEl gènere i la perspectiva feminista, valorant molt positivament que es manté la proporció de participació de les dones a tots els nivells del projecte (nombre de sòcies dones i nombre de dones que participen als espais de decisió com l’assemblea o la Junta Directiva).\nPer contra, ens cal millorar en:\nCompromís social i cooperació, sobretot en l’ús de programari lliure. En aquest apartat també es valora que es facin les compres a projectes que formen part del mercat social de la XES, Pam a Pam o que siguin cooperativa o entitat del tercer sector. Malgrat molts dels nostres proveïdors compleixen aquests requisits, no formen part d’aquests catàlegs, ja sigui per desconeixença o manca de temps.\nEconomia i política de lucre. Es valora positivament que el projecte no depengui de subvencions, però es penalitza que no treballem amb entitats financeres ètiques, fet que ara mateix és inviable per la gestió dels diners en efectiu.\nEn el link que deixem a continuació pots consultar l’informe complet dels resultats!\nPublicat a 18 d'abril de 2022 5 d'abril de 2022\nLa Junta Directiva (foto de l’esquerra) estem ben engrescats en fer el pas a cooperativa i pensem que és un bon moment per fer balanç dels 4 anys de recorregut de l’associació, identificar les nostres fortaleses i debilitats, per així poder plantejar propostes de millora a l’hora d’encarar aquest nou repte. Al llarg dels últims mesos estem fent diverses trobades per debatre i establir les bases de la futura cooperativa, que us presentarem i aprovarem, si s’escau, a l’Assemblea General Anual d’enguany.\nEn tot aquest procés comptem amb l’acompanyament de la Clàudia Cavaller i en Ferran Surriba (foto de la dreta), formats en dinamització local agroecològica i cursant actualment el postgrau en Economia Social i Solidària de La Ciutat Invisible. A través del seu voluntariat a Mengem Osona i, juntament amb l’assessorament de l’Ateneu Cooperatiu de la Catalunya Central (en especial de la Mireia Franch, de Sambucus), s’encarreguen de cercar, ordenar i presentar-nos la informació, i estructurar i dinamitzar els debats necessari per arribar als acords pertinents, que plasmaran en la redacció dels estatuts i el reglament de règim intern, els dos documents principals pels quals es regirà la cooperativa.\nPublicat a 11 d'abril de 2022 5 d'abril de 2022\nEn el marc del 8M, dia internacional de la dona treballadora, l’Associació de dones de Centelles va convidar a dues sòcies productores de Mengem Osona, l’Eva Carmona del Circell i l’Aina Roca del Serradet de Barneres, a explicar com des dels seus projectes lluiten per la Sobirania Alimentària, regint-se pels principis de l’agroecologia i l’ecofeminisme.\nA l’enllaç següent trobareu el vídeo de la xerrada per si us ve de gust conèixer millor com treballen i quins valors defensen.\nEns sumem a l’Einateca agroecològica\nA finals de l’any passat ens vam sumar a l’Einateca Agroecològica i ja sortim al seu mapa directori de xarxes! Pots consultar-lo aquí: https://einatecagroecologica.pamapam.org/directori-de-xarxes/\nApostem per treballar de manera col·laborativa i autogestionada amb altres xarxes amb les que compartim valors!\nAquesta plataforma (https://einatecagroecologica.pamapam.org/) vol oferir a les Xarxes alimentàries locals eines i recursos per afrontar de manera col·lectiva els reptes del sector i generar suport mutu entre les persones i les entitats que en formem part. Les xarxes alimentàries locals són espais de col·laboració, suport mutu, articulació i treball conjunt entre projectes productius, projectes d’elaboració alimentària i, en moltes ocasions, altres agents socials del territori, com poden ser les persones consumidores. Es treballaran de manera prioritària 4 necessitats que s’han detectat:\nla intercooperació i l’enfortiment dels projectes de distribució agroecològica\nla visibilització de les xarxes alimentàries locals\nla generació de suport mutu entre elles\nl’apropament entre l’agroecologia i l’economia social i solidària\nPer començar a escalfar motors van llençar la campanya de sensibilització #SomPartDelCircuit\nArrenca la segona part del projecte d’intercooperació Fem-ho fàcil!\nAra fa una mica més d’un any us explicàvem que començàvem un projecte d’intercooperació amb 7 entitats d’Osona i el Bages, gràcies a una subvenció del departament de treball pel foment del cooperativisme. Aquesta iniciativa ens ha permès conèixer millor les necessitats dels agroproductors locals, fer una prova pilot d’una plataforma de distribució amb diferents centres logístics al territori i, a Mengem Osona concretament, posar en funcionament la botiga on-line.\nAl final d’aquesta etapa vam valorar molt positivament l’experiència, però necessitàvem més temps i recursos per consolidar el que s’havia treballat, així que s’ha aconseguit finançament per arrencar una segona part, on des de l’associació ens centrarem en donar a conèixer el projecte als agroproductors de la comarca, oferint-los la possibilitat d’utilitzar el servei de distribució per les seves comandes o formar part de l’obrador compartit que s’està creant per transformar els productes vegetals que cultiven.


Seminari sobre els llocs naturals sagrats d'Estònia, Letònia i Suècia · Silene\nSeminari sobre els llocs naturals sagrats d’Estònia, Letònia i Suècia\nTartu (Estònia)26-27 Maig 2011\nLa fundació Hiite Maja d’Estònia va organitzar un seminari internacional a Tartu (Estònia) els dies 26 i 27 de maig de 2011 per examinar la situació dels llocs naturals sagrats d’Estònia, Letònia i Suècia. L’objectiu inicial -definir una metodologia comuna per cartografiar llocs sagrats- no va ser assolida, car els punts de partença de les regions que hi participaven eren molt diferents.\nEstònia és l’únic d’aquests tres estats que ha aprovat un pla nacional per investigar i protegir els llocs naturals sagrats. Els temes relacionats amb el concepte de lloc natural sagrat també varien molt d’un lloc a l’altre, començant amb la definició de lloc sagrat i acabant amb el concepte de lloc sagrat com a part del patrimoni cultural a diversos nivells.\nUn dels resultats més importants del seminari fou la conclusió de que no es poden oblidar les característiques específiques de cada regió a l’hora d’intentar assolir uns objectius comuns. Per exemple, els llocs sagrats que encara s’empren avui dia s’han de gestionar de manera diferent d’aquells altres que han deixat d’emprar-se fa segles.\nPer més informació podeu accedir a la plana web de la fundació Hiite Maja.


Documents d'ECPP: Manifest del partit Estat Català (1932).\nManifest del partit Estat Català\nAprovat en les Assemblees dels dies 3 i 10 de gener, i publicat a «L'insurgent», número 2, 14 de juny del 1932.\nEl principi de llibertat.\nEl nostre esquerrisme.\nEl nostre separatisme.\nAls pobles ibèrics.\nEls partits catalanistes.\nL'Estatut de Catalunya.\nLa figura de Francesc Macià.\nL'Estat Català, fraccionat.\nL'actitud en la política.\nL'actitud en general.\nEl principi de llibertat\nComencem per afirmar que el sentiment de la llibertat col·lectiva porta implícit el sentiment de la llibertat individual, puix que és cosa inversemblant sentir la llibertat dels pobles i no sentir, en canvi, la llibertat dels homes. Fóra, aquesta, una negació de la llei natural: la col·lectivitat no existiria si l'home no existís, i, per tant, cal que existeixi el sentiment de la llibertat en l'home perquè sigui possible el sentiment de la llibertat en la col·lectivitat.\nEs, doncs, sota aquest principi que menarem la nostra actuació revolucionària, conscients dels nostres deures com a homes i com a poble amb personalitat pròpia en el conjunt ètnico-geogràfic del planeta. El fet de la llei natural esmentada ens porta, com hem dit, al convenciment que no és cosa possible sentir la llibertat de Catalunya si no sentim la llibertat individual de tots els catalans. I és aquest fet que ens mostra la posició falsa d'alguns partits i grups catalanistes—ja es diguin de dreta, de centre o bé qualsevol altre apel·latiu semblant—, els quals, emparats amb els plecs d'una bandera catalana, parlen en nom d'un Ideal que no poden sentir conscientment per simples raons naturals.\nEl nostre esquerrisme\nAixí situats, la nostra posició es determina ella mateixa: som catalanistes perquè som homes lliures en esperit; volem la llibertat completa de Catalunya perquè volem la llibertat completa de l'individu.\nAvui tothom té consciència que no es pot desvincular la ideologia que neix del sentiment sobre la llibertat ètnica, de la ideologia que comporta el fet social, de la mateixa manera que la llibertat col·lectiva pressuposa l'existència de l'individu. Nosaltres, essent uns homes que sentim aquesta emancipació total i absoluta de l'individu, hem de donar, per tant, al nostre catalanisme un contingut social que s'adapti íntegrament al nostre sentiment d'alliberança humana. La nostra posició, així, en el fet social, ha d'ésser forçosament d'esquerra; i, aquesta terminologia havent-se desdibuixat per l'ús i l'abús que els partits polítics n'han fet adesiara, precisarem millor: som d'extrema esquerra.\nAquesta designació equival a dir que tothora impulsaren les nostres forces en tots els terrenys cap a l'emancipació definitiva dels homes, cap a la supressió de classes, cap a la societat justa i fins al triomf complet de la igualtat econòmica de tots els homes i de tots els pobles. Fins i tant que no s'hagin assolit les dues fites que ens donen vida—llibertat individual i llibertat col·lectiva—, no creurem acabada la nostra lluita ideològica, encara que la segona obtingui el triomf abans no sigui aconseguida la primera.\nEl nostre separatisme\nA la nostra posició pel que respecta al fet diferencial de Catalunya, en la terminologia política actual li escau la designació de separatisme. No la defugim: ans al contrari, la reclamem amb goig per tal com aquest mot representa encara avui en les nostres latituds la idea de la llibertat espiritual i material, jurídica i territorial, ètnica i geogràfica, del nostre poble.\nAmb tot, però, volem fer remarcar la contradicció aparent que existeix entre el mot «separatisme» i les nostres ànsies de plena justícia social. El nostre separatisme no ha d'ésser mai interpretat com un exclusivisme ni com un egoisme del nostre poble, sinó que el posem al servei de la total emancipació humana. Es a dir, que volem l'Estat Lliure de Catalunya—lliure completament als dictats de la seva autodeterminació—, per tal que el nostre poble sigui una força més que impulsi el triomf complet de la redempció dels altres pobles del món i tots els homes.\nNosaltres, contràriament als altres partits—i en dir això no hi ha censura per a aquests—, no volem que el Separatisme sigui aprofitat com una força que vigoritzi la ideologia proletària, sinó que entenem que aquesta ideologia ha de servir preferentment per a fer triomfar aquella força en interès de la seva pròpia eficiència immediata. Acció bilateral; correspondència mútua, a Catalunya, entre dos corrents de llibertat. No pas supeditació de l'un a l'altre, sinó convergència i vinculació de tots dos alhora.\nEs així, per tant, que ESTAT CATALA és una força separatista d'extrema esquerra.\nAls pobles ibèrics\nL'Estat espanyol, en la nostra ideologia, és enemic nostre per dos motius: per la seva doble condició d'imperialista—esclavitzador de pobles—i de capitalista—explotador dels homes.\nNosaltres, doncs, anirem contra tots els homes i contra tots els partits que defensin l'estructura actual, política i social, de l'Estat espanyol. Volem, tant com anorrear la base capitalista de les col·lectivitats, acabar amb la formació imperialista de l'Estat al qual pertanyen per la força i no de grat, en la història i no en la realitat, la munió de pobles que formen el conjunt hispànic. Proclamem el dret de tots aqueixos pobles a la pleníssima sobirania lluir, sense ingerències de ningú ni de cap ordre en llurs destins.\nEs el nostre convenciment que quan tots els pobles ibèrics—Catalunya, Castella, Bascònia, Andalusia, Aragó...—siguin ells mateixos reguladors subjectius i exclusius de llur vida, més a prop ens trobarem uns i altres de l'hora en què, destruint fronteres i duanes, serà proclamada la Igualtat dels homes. Sabem que els pobles lliures, en manifestar-se més ells mateixos, tenen un sentit més agut de la seva consciència, talment l'home relativament emancipat de les necessitats econòmiques té una expressió més pròpia. I per llei natural tendint l'home a la seva llibertat individual, així els pobles lliures atansen el moment de llur total emancipació.\nEs per això que aprofitem aquesta avinentesa per a fer una crida a tots els altres pobles ibèrics, víctimes com el nostre de l'imperialisme de l'Estat espanyol. Voldríem que tots sentissin, com nosaltres, el pes de l'esclavitud, que entre tots fem sentir a cadascun d'ells individualment considerat, en benefici només de la classe econòmicament poderosa de cada un, també, de tots els pobles mútuament subjugats. Per això creiem que és obligació de tots, globalment i particularment, d'ajudar els moviments separatistes de tots aquells pobles ibèrics que manifestin el seu desig d'alliberament, i que és de necessitat impulsar aquesta ideologia pro autodeterminació en totes aquelles personalitats ètniques en les quals el sentiment de la llibertat col·lectiva no existeixi encara a causa de l'acció absorbidora, mediatitzadora, corruptora i egoista de l'imperialisme estatal.\nCatalunya reclama, en benefici immediat de tots els homes del seu i de tots els altres pobles ibèrics i del món, l'ajut de les anomenades minories nacionals a favor del seu moviment separatista, en la seguretat que el nostre triomf serà posat al servei dels altres pobles que no siguin encara alliberats i que esborrarem les fronteres—en la nostra consciència social—automàticament en el moment d'ésser reconegut el dret del nostre poble a disposar exclusivament de la integritat de la seva vida.\nEls partits catalanistes\nLa nostra posició davant els partits catalanistes és de tenir-los simpatia per llur afinitat en una part de la nostra ideologia. Els combatrem, però, en el que respecta al fet social. Si nosaltres som enemics d'un Estat imperialista, no admetem tampoc un Poble reaccionari. En el mateix to de veu abominem els pobles hispànics en conjunt i el poble català en particular quan ens referim a la tirania de què llurs homes fan objecte llurs súbdits. Igualment joiosos els victoregem quan sabem que llurs ciutadans es troben units per la justícia.\nEs aquest sentit de justícia que ens porta a declarar que no sabem comprendre l'eficàcia que poden tenir els partits i els agrupaments catalanistes on els militants llurs sentin el fet social de diversa manera. Es aquesta mescla de conservadorisme, de liberalisme, de democràcia petitburgesa, de socialisme i de comunisme, el principal obstacle que s'oposa al triomf de llur causa comuna. Aquesta convivència confusionària no pot ésser fructífera i dóna com a resultat la tradicional eixorquia que hom ve constatant des de la Solidaritat ençà, car, no podent els components manifestar-se en matèria social per temor de ferir la susceptibilitat dels uns i dels altres, hom no pot passar d'un catalanisme de jocs florals.\nEs per aquesta raó que nosaltres propugnem que cada partit o agrupament catalanista fixi la seva posició en matèria social. Cal determinar-se, delimitar-se. Cal dir-se catalanista o separatista de dreta, de centre o bé d'esquerra, entenent—no oblidant la posició nostra—per esquerra la tendència que mena cap al reformisme més o menys gradual. No, però, de cap manera, mantenir un moment més la confusió de conglomerats que, en repugnar-se les seves parts les unes amb les altres, acaben per decandir i anorrear l'energia del seu tot homogeni.\nEls diversos sectors i matisos catalanistes així ben classificats, no presentaran dificultats per a realitzar la unió i els fronts únics que calgui fer en moments determinats en pro d'un comú objectiu catalanista. Llavors, la nostra força separatista d'extrema esquerra no tindrà cap inconvenient de lluitar al costat de sigui qui sigui.\nCreiem un deure, en aquests moments que fixem obertament i clara la nostra posició, de dir el nostre pensament sobre l'Estatut de Catalunya elaborat per la Generalitat i presentat a les Corts Constituents de l'Estat espanyol. Nosaltres acceptem l'Estatut de Catalunya com acceptem totes aquelles coses que aportin un bé, moral i material, al nostre poble. No acceptem l'Estatut, però, com una fita. La nostra fita en aquesta qüestió del fet diferencial no termina fins al ple reconeixement del dret de Catalunya—i de tots els pobles—a regir-se i administrar-se ells mateixos.\nNosaltres no combatrem l'Estatut. Sí, però, que reclamem la nostra lliure expressió per a combatre els procediments polítics o parlamentaris que els representants del poble de Catalunya posin en joc per fer-lo possible. I volem que en la nostra crítica no es vegi cap intenció d'obstaculitzar-ne l'aprovació, sinó millor un desig que sigui integrament defensat el vot de tot el poble de Catalunya quan per unanimitat gairebé va aprovar-ne la lletra i l'esperit en el Referèndum del 2 d'agost proppassat.\nRepetim que volem l'acceptació de l'Estatut de Catalunya. Nosaltres prestarem el nostre ajut a tot allò que vingui a enrobustir la nostra ideologia de llibertat col·lectiva i llibertat individual, actuant sobre els dos aspectes alhora o en un d'ells determinat. Per tant, si en som reclamats, col·laborarem nosaltres a l'aprovació de l'Estatut en el terreny que sigui sempre que hom defensi la totalitat del seu contingut, de la mateixa manera que no caldrà que ningú ens ho demani si creiem nosaltres que ha arribat el moment d'intervenir.\nEn situar davant l'opinió pública la nostra posició en el que respecta als problemes plantejats actualment a Catalunya, no podem oblidar Francesc Macià, l'home que en un moment donat va saber cohesionar tot el nostre poble en un ideal d'essència catalanista. Nosaltres recordem la seva actuació, que tant va ajudar a reforçar l'esperit separatista del nostre poble, actuació que féu possible orientar el catalanisme sentimental i romàntic per a convertir-lo en un moviment revolucionari. El seu exemple digne i la fortitud palesada en rebre els atacs dels enemics de la nostra causa ha fet que també nosaltres ens sentim ben serens en la lluita. El catalanisme havent penetrat dins els cercles obrers que se'n trobaven allunyats quan la nostra ideologia no era altra cosa que un pur sentimentalisme, ens ha esperonat sempre a lluitar com a obrers avançats dins els moviments separatistes, àdhuc quan el caire social tenia únicament un sentit de classe.\nNosaltres recordem Francesc Macià en les lluites que menàrem amb ell abans i durant les dictadures borbòniques. No hem oblidat que molts de nosaltres fórem soldats d'ell a Prats de Molló, companys d'ell en l'exili, que sofrírem amb ell i com ell vexacions i privacions... Nosaltres no oblidem que fou la seva gosadia que ens féu viure unes hores la República Catalana.\nTots aquests fets ens el fan mereixedor del respecte que per ell sentim tot i trobar-nos en l'actualitat allunyats de la posició poc clara que va dibuixant-se al seu voltant, influït probablement per la comesa del seu càrrec de President del partit que atén al nom de «Esquerra Republicana de Catalunya».\nL'Estat Català, fraccionat\nEn caure les dictadures borbòniques primer, en proclamar-se la República després, diversos elements que integraven l'organització separatista revolucionària ESTAT CATALA varen creure's deslligats de la disciplina a la qual devien acatament i, uns per un camí, altres per altres camins, tots es constituïren en grups separatistes autònoms i independents els uns dels altres. Aquest fet ha portat una gran desorientació a l'opinió pública, la qual veia en ESTAT CATALA la força que més decisiva fou en l'adveniment del règim republicà.\nA nosaltres, ens plau de declarar, davant l'opinió pública de tot el poble de Catalunya, que ESTAT CATALA, avui força separatista d'extrema esquerra, no s'ha mogut del lloc en què sempre ha estat i que no ha desertat els rengles revolucionaris de l'entitat mare. Que són les altres fraccions que empren el seu nom els qui ho han fet. ESTAT CATALA és allà on era uns deu anys enrera, al moment de la seva naixença, i només per mitjà d'aquest manifest es limita ara a precisar bé la seva línia en matèria social per tal d'evitar el confusionisme demagog i entrebancador.\nAcceptem que aquells separatistes que no se sentin indentificats amb el nostre programa social, que els que es creguin ésser separatistes de dreta—retrògrads i reaccionaris—, o bé separatistes de centre—conservadors i tènuement evolutius—, formin ells cledes a part. Ho acceptem i àdhuc ho recomanem per a la millor actuació global del complex separatista. No comprenem però, com pot un hom pertànyer a un grup separatista d'esquerra i amb tota la força d'aquest grup, orbament i incondicionalment, emparar i ajudar determinades actuacions polítiques, parlamentàries i governamentals que impliquin una minva i un afebliment de l'essència separatista. No comprenem, tampoc, com hi pot haver separatistes de tendències obreristes o socialitzants que hagin desertat ESTAT CATALA, essent precisament aquestes les característiques que tostemps ha tingut l'organització. I no admetem, com ja abans hem aclarit, que hi hagi agrupaments separatistes integrats per catalans de divers camp social, on puguin conviure catòlics i ateus, per exemple, i demòcrates i comunistes, en una promiscuïtat deshonesta i fatalment entrebancadora per a l'ideal de tots.\nNosaltres no ens hem mogut d'allà on érem. ESTAT CATALA voldria que els seus fills pròdigs tornessin al seu clos, a la seva trinxera revolucionària. Les nostres portes són obertes a tots aquells desplaçats que un dia—i no dubtem que ho feren impulsats pels millors bons propòsits—abandonaren els nostres rengles de combat per circumstàncies d'ambient polític i social difícilment explicables per a ells mateixos, ja es tracti del militant més anònim com de les figures que han assolit relleu en no importa quin aspecte de la vida política catalana.\nL'actitud en la política\nS'ha parlat força de si ESTAT CATALA havia d'actuar o no en la política. Es aquesta una qüestió que no pot negligir-se, que no hem de defugir si sentim tota la responsabilitat de la nostra posició ideològica. Si per una banda, com sosté l'apoliticisme i com darrerament s'ha pogut constatar, la política corromp els homes més purs a desgrat d'ells mateixos, per l'altra banda tampoc no ignorem els desavantatges que reporta a un ideari qualsevol l'abstenció en la política i que també trobem en la història homes de prou fortitud que no han claudicat, sinó sacrificant llur vida, al seu pensament ideològic. Nosaltres creiem que ESTAT CATALA ha d'actuar, com ja hem dit més amunt, en tots els terrenys. La nostra força separatista d'extrema esquerra, que ha d'ésser sempre conscient dels moments que siguin favorables a l'enrobustiment del seu doble ideari, moments determinats per les circumstàncies de l'ambient, no pot deixar d'utilitzar com una arma més en la lluita del seu impuls revolucionari tot allò que la política li aporti. Ben entès, però, que ESTAT CATALA no és un partit polític més, en el sentit de circumscriure i limitar la seva actuació dins el camp electoral que pot donar-li càrrecs en els organismes i les corporacions que signifiquen poder i força oficial, sinó que, lluny d'esdevenir una entitat política professional més, dirigirà preferentment la seva atenció als principis tradicionals i revolucionaris que de sempre han informat la seva vida.\nAprofitem, doncs, el poder la política com una arma més i no pas com un objectiu. L'experiència dels nostres anys de lluita ens diu que una actuació estrictament d'organització clandestina i de propaganda oral i escrita no és suficient per al triomf. La propaganda, factor de gran importància, mai no és tan contundent com el gest i l'acció.\nTot això ens referma a actuar en tots els terrenys, en tots els sentits i en tots els aspectes i posar, també, quan calgui, la nostra atenció al servei de la política per tal que la política sigui un instrument més que vingui a nodrir i a vigoritzar totes les forces que emanen del nostre doble ideari.\nL'actitud en general\nDefinits en la nostra ideologia, assenyalada clarament en la nostra posició com a catalans i com a homes d'ideal, no ens resta altra cosa a dir sinó que ESTAT CATALA, a partir del moment actual, començarà un pla d'actuació decidit i emmenat a fer conscients dels seus drets i deures la nostra força separatista d'extrema esquerra i tots aquells que sentin el seu ideari.\nUltra els aspectes d'organització i d'actuació política ja al·ludits, ESTAT CATALA desenrotllarà un extens pla de cultura, a base de cursets, conferències, controvèrsies, excursions, esports. Crearem les seccions de biblioteca, mutualisme, cooperativisme. Ràpidament anirem a la publicació d'un periòdic de caràcter públic per tal de fer, ajudats del míting i de la conferència per tot Catalunya, les campanyes proselitistes que calguin en pro de l'ideari de llibertat individual i col·lectiva.\nVolem ésser una força de debò. Sabem que la puresa dels nostres ideals serà sentida per la majoria dels catalans i àdhuc pels homes d'esperit lliure de tots els altres pobles, i que ESTAT CATALA, força separatista d'extrema esquerra, no trigarà gaire a ésser un bloc indestructible que s'alçarà imposant i temible. Avui ja comptem amb filials de l'entitat mare, ultra en força pobles de Catalunya, en diversos nuclis urbans i en diferents suburbis proletaris de la nostra ciutat, fet que s'intensificarà fins a comptar amb una delegació a tots els llocs de la capital i a totes les viles i ciutats catalanes.\nAquest és el nostre pensament. L'hem exposat tan bé com hem sabut i tan netament com el sentim. Esperem, doncs, que tots els catalans que se'n sentin de debò, sense cap altre egoisme sinó aquell de sentir-se ennoblit en sacrificar-se i en dona la vida per a l'ideal, vindran a allistar-se a\nForça separatista d'extrema esquerra\n(Plaça Francesc Macià, 18, primer. Barcelona)\nNota.—Malgrat que el procedir il·legal i arbitrari del governador de Barcelona hagi llevat actualitat al Manifest, com que constitueix un document important de l'evolució d'ESTAT CATALA, considerem necessari de donar-li el màxim de publicitat i difusió.