tobuushi: Natsu Matsuri, festival d'estiu\nAhir diumenge, a Hadano, el meu poble, es va celebrar el "Soya Jinja Matsuri", el "festival de la pagoda Soya".\nUna ocasió com un altre per que els meus veïns es vesteixin amb un calçotets blancs i surtin al carrer.\nSeriosament, el festival és una ocasió especial, on els Déus visiten la ciutat. La festa consisteix en que un seguit de portadors carregen una petita capelleta portàtil que treuen de la pagoda, en aquesta capelleta i viatja el Déu. Es passegen per tot el poble carregant aquest "travernacle", que en japonès es diu "O-mikoshi", fent-lo anar en ziga-zagues d'una banda a l'altra del carrer, el "O-mikoshi" pesa tant que els portadors es treuen el dolor bevent "Sake", vi d'arròs, (potser per això va de gairell, és broma), el cert és que no es posen cap cuixí per esmorteir els cops a les espatlles que es provoquen al fet saltar la capella amunt i avall.\nLa prossessó va precedida pel sacerdot xintoista i seguida per un camions molt decorats que transporten una colla de timbalers molt, molt "animats". Malgrat la pluja persistent la gent va sortir al carrer a gaudir de l'espectacle, que només té lloc dos cops l'any, sempre a l'estiu, que és quan tota cuca viu, fins hi tot al Japó.\nPublicat per tobuushi a 9:46 a. m.\nI no et vas posar a cantar "saetas" ? ;) És que a mi m'ha recordat una mica les processons de Setmana Santa.\nNo deixa de ser curiós que cultures diferents en lloc tan llunyans tinguin costums similars.\nJa saps que a Badalona la processor és en silenci, només trencat per la veu llunyana de l'escolanet amb la seva lletania; record i memòria...\nEl concepte de fer penitència no existeix, però, el dolor sí, i es veu que en fa molt. Tot i que la festa es alegre i no afectada com les processons cristianes, es tracta més de fer barrila, a més a més es veu que així es beneeixen els carrers per que tinguin bona sort.\nD'això que has dit últim, dels costums similar en cultures tant distant és del que tranca el llibre que vaig comentar la setmana passada.\nLa capelleta "O-Mikoshi", és un templet petit sense cap figura divina dins, molt semblant a l'"Arca de l'Aliança" de tansportàven els jueus quan anàven camí de Canaan.\nLa veritat és que ni me'n recordava que les processons de Badalona eren en silenci, i mira que el meu pare hi va participar i m'ho deia però ja veus, al meu barri és més fàcil veure una "procesión del rocio"\nLa frase es "Record i memoria de la pasio que va patir deu nostre senyor Jesucrist" i a cada recordatori el nen que ho recita es menja un figa, Per això els badalonins ho recoden sempre amb record etc .... Jesucrist la figa.\nPer cert la processor comença i acaba al campanar de la merda El campanar de Santa Maria conegut amb aquest nom, ja que es va reconstruir desprès de la guerra civil amb els diners que van treure els ciutadans de Badalona de buidar els seus pous negres o sigui la seva merda i vendre-la com a fems (toma cultura badalonina) Veritat o llegenda urbana?


Desencuentros - Recomanació teatral - Carles Armengol Gili - Teatre Barcelona\nDesencuentros: Parelles que venen i van\nParelles que es troben per una aplicació de mòbil, parelles que viuen el primer amor, parelles que no es respecten… i d’altres que no s’entenen. Tot això entra dins de Desencuentros, un collage de petites escenes, no sempre en continuïtat ni amb una resolució clara. Més aviat estem davant de petits exercicis teatrals sobre la parella que, de mica en mica, van conformant un tot homogeni, encara que només sigui per la seva temàtica. Crec que amb una dramatúrgia més treballada i ambiciosa l’obra milloraria, però no es pot negar tampoc la simpatia que desprèn ni les riallades que provoca. En part, gràcies al treball dels seus actors (Anabel Riquelme i Jesús Luis Jiménez), que tot i no estar còmodes en tots els rols (arriben a interpretar un munt de personatges cadascú) sí que juguen fort amb l’espontaneïtat i la frescor d’unes interpretacions que intenten fugir de vicis i estereotips. Suposem que també hi ha tingut a veure la direcció de l’actriu i professora Alejandra Jiménez-Gascón, una actriu que ens fascina cada cop que torna a la seva Blanca Desvelada i que ha fet de la naturalitat interpretativa una autèntica bandera. Una bona oportunitat, doncs, per veure actors que defensen bé, que es barallen amb els seus rols, que lluiten amb els mil canvis de vestuari (totalment innecessaris) i els temps morts que tan poc ajuden al treball interpretatiu. Actors de raça que afronten cada projecte, per petit que sigui, amb la mateixa il·lusió… I això es nota!


Inspectors europeus avaluaran al Delta la lluita contra el caragol maçana | NacióDigital\nper Sílvia Berbís, Deltebre, 23 de juliol de 2015 a les 17:38 |\nEl director general de Salut de la Comissió Europea, fotografiant un exemplar adult, aquest migdia. Foto: Sílvia Berbís\nInspectors de diverses direccions generals de la Comissió Europea acudiran al Delta de l’Ebre per avaluar la lluita contra el caragol maçana, efectuada a través de mesures impulsades amb fons europeus, i analitzar una col·laboració eficaç i coordinada per combatre la plaga. Ladislav Miko, director general de Salut i Seguretat Alimentària de la Comissió Europea, ha visitat avui el Delta de l’Ebre per conèixer "in situ", encara que fugaçment, l’abast de l’expansió del caragol maçana pels arrossars. Una situació que ha titllat d’”absolutament preocupant”, tant pels efectes actuals i potencials que ocasiona al delta, com per la possibilitat que s’escampi cap a altres zones humides. Es tracta, ha reconegut, d’un problema transversal que pot acabar afectant altres indrets del continent.\nMiko ha expressat el seu compromís en buscar suports en diferents direccions generals a banda de la seva, com les de Medi Ambient, Agricultura i Recerca, perquè veu necessària una col·laboració des de diferents disciplines, i també entre diferents nivells de l’Administració i de tots els actors involucrats per intentar “eradicar el problema o com a mínim controlar-lo”, ha dit.\nMiko ha acudit a un arrossar força malmès per la plaga, acompanyat de l’alcalde de Deltebre, Lluís Soler, l’eurodiputat Ramon Tremosa, els dos directius de la Comunitat de Regants de l’Esquerra de l’Ebre, José Pedro Castells i Paco Casanova; els directors generals del departament d’Agricultura, Alfons Vilarrasa i Joan Girona, i el president d’Arrrosaires del Delta de l’Ebre, Jordi Casanova.\nDesprés de veure el buit que havien deixat els caragols en el conreu, la base de les tiges d’arròs plenes de postes, i d’agafar i fotografiar de prop alguns exemplars adults, ha destacat que “és molt interessant estar aquí, aprendre de les experiències que hi ha en la lluita contra la plaga i decidir què cal fer per intentar eradica-la”. De moment, ha assegurat que convidarà experts d’altres direccions generals a visitar el delta per conèixer la problemàtica: “Necessitem col·laborar per trobar una solució”, ha afirmat. També ha mostrat la seva inquietud “perquè la plaga es pot expandir a altres indrets, simplement amb què un turista se n'emporti un com a souvenir, per això és també molt important la divulgació d’informació”. El director general ha reconegut que la “població és massiva i no és fàcil lluitar-hi”, però ha assegurat que no és escèptic sobre l’habilitat científica per actuar-hi.\nAbans de visitar el delta, on també se li han explicat problemes específics com la colonització del caragol maçana als canals que travessen el nucli urbà de Deltebre -i se li han traslladat altres afectacions, com la regressió, o els mosquits-, Miko s’ha reunit a Barcelona amb el conseller d’Agricultura, Jordi Ciuraneta i amb l’eurodiputat convergent Tremosa. Ciuraneta li ha demanat “suport i una major implicació de la Unió Europea en la lluita contra una plaga que no tan sols posa en risc l’activitat socioeconòmica de la majoria dels pobles del Delta i els milers de famílies que viuen del cultiu de l’arròs sinó també la garantia de conservació d’uns hàbitats que per la seva gran riquesa d’espècies de fauna i biodiversitat han estat protegits des de fan molts anys i recentment declarats també reserva de la Biosfera”.\nTremosa ha agraït al director general que “hagi estat sensible a les necessitats” que se li han plantejat. Per la seva banda, l’alcalde de Deltebre, Lluís Soler, ha demanat que “el suport tècnic de la Comissió Europea sigui total” per abordar totes les problemàtiques que afecten el delta.\nSocietat, caragol maçana, Comissió Europea, Ladislav Miko, Ramon Tremosa, Lluís Soler, Paco Casanova, José Pedro Castells, plagues\nPer Anònim el 24 de juliol de 2015 a les 07:44\nHem penso que confundiu "la velocitat en lo tossino", i que no teniu un pam de terra d'arròs claro, si us entreteniu en tonteries. Au! Adéu!!\nBurocràcia de Brusel·les vs. caragols foranis... Quin és el més lent?\nPer Anònim el 23 de juliol de 2015 a les 20:09\nPotser, si els ebrencs pintem estelades a les conquilles dels caragols invasors, la UEFA, perdó, la UE s'afanyaria a fer-los desaparèixer...\nPer Anònim el 23 de juliol de 2015 a les 19:33\nel teu comportament ja no em diu rés.En la teva actitud amb Catalunya has caigut força avall.Arrivarà el dia en que necessitaràs a qui ignores.\nPodrian també avaluar altres temas a escanya\nPer Anònim el 23 de juliol de 2015 a les 18:00\nPotser tambe els inspector europeos podrian avaluar la poca democracia que te el gobern del PP i l´enfrontament amb Catalunya .Pero ja sabem lo borucratic i lent que es la comunitat europea a mes de no voler solucionar els seus problemas.


“Mai els pregunto per què” (Francesc Orteu)\nMentalista, conferenciant motivacional i pare de l’Helena, d’11 anys. És ‘coach’ executiu i personal, fa classes al CETT-UB i publica ‘El libro de los poderes. Descubre i expande tu potencial e influencia’ (Ed. Conecta)\nEls adults estem exposats a moltes tensions. Inconscientment aboquem l’estrès i l’estat d’ànim negatiu en els nostres fills, en forma de paraules o conductes que no toquen.\nI sovint en som conscients.\nUna pregunta que ens hem de fer contínuament és com ens sentim i com se sent el nostre fill. Un cop feta aquesta pregunta, tens més possibilitats de gestionar bé el teu estat d’ànim i les capacitats de tota mena augmenten.\nValores les paraules.\nCal aprofitar el poder de les paraules. Abans solia preguntar a la meva filla com li havia anat l’escola, ella em responia que bé i s’acabava la conversa. Fins que vaig decidir preguntar-li: “Què és el millor que t’ha passat a l’escola?” Quan li deia això, ella em feia una explicació i fàcilment començava una conversa.\nTampoc pregunto mai per què.\nPer què? I disculpa que t’ho pregunti.\nPerquè quan ens pregunten per què tendim a sentir-nos culpables, ens posem a la defensiva i no fem altra cosa que buscar excuses. Tot això ens allunya d’un bon aprenentatge i de la solució del problema.\n¿I de quina altra manera es pot fer la pregunta?\nPots demanar quin és el motiu per tal cosa o tal altra. Les paraules ho canvien tot, perquè la ment ho és tot. Jo procuro que la meva filla sigui conscient del poder de la comunicació no verbal, del poder que té la veu, la mirada, el somriure, la posició del cos, els gestos... Cal tenir en compte tot això per comunicar-nos millor i per entendre més bé els altres.\n¿Ser mentalista t’ha ajudat a fer de pare?\nM’ha ensenyat a tenir recursos i eines per fer que la comunicació sigui més funcional i efectiva.\n¿I la teva filla s’interessa per les teves habilitats?\nAlgun cop ha vist com podem ser capaços de dirigir l’atenció i el pensament de les persones, fent que es fixin en una cosa en lloc de fer-ho en una altra. Dedicar-me a la ment em fa ser conscient de la gran capacitat de suggestió que tenim, adults i nens. Tots som molt influenciables. Una paraula, un gest, una música... poden canviar qualsevol decisió.\nDigue’m una cosa que observessis en ella que et fes pensar.\nQuan era petita, la meva filla jugava a fer de mestra dels seus ninos. Hi havia èpoques que els renyava contínuament. En altres moments els tractava amb un to més tranquil i afectuós. Resulta que estava imitant les seves mestres.\nAixò et fa ser conscient de la importància dels mestres, i de si fan servir l’amenaça o la capacitat de reflexió. Càstig i aprenentatge no tenen res a veure. En el món empresarial he vist que l’amenaça no sol funcionar. El més efectiu és utilitzar les emocions positives dels fills per motivar-los. L’humor també és molt important. Permet desplegar moltes capacitats i encarar millor les dificultats, és un gran motor.\nUn últim pensament per als moments difícils.\nEls conflictes són sempre una oportunitat per aprendre i créixer, sempre que sapiguem gestionar-los bé.


Les Biblioteques de Girona milloren el servei de préstec amb tecnologia d’identificació per radiofreqüència - Ajuntament de Girona\nLes Biblioteques de Girona milloren el servei de préstec amb tecnologia d'identificació per radiofreqüència\nQuatre de les cinc biblioteques de la ciutat compten ja amb aquest sistema de control i els equipaments han adquirit també dues màquines d'autopréstec.\nLes biblioteques municipals d’Antònia Adroher i Just M. Casero compten, des de fa pocs dies, amb tecnologia d’identificació per radiofreqüència (RFID) a l’hora de controlar i identificar el seu fons documental. Gràcies al nou sistema s’agilitza el procés de préstec, atès que no cal passar els documents pel lector de codi de barres sinó únicament situar-los sobre una safata. A més, la tecnologia RFID millora el sistema de control, economitza el procés d’identificació documental i possibilita inventariar el fons de forma més fàcil i ràpida.\nPer incorporar la tecnologia d’identificació per radiofreqüència en aquests equipaments municipals, ha calgut identificar tot el fons de les biblioteques amb les etiquetes corresponents i canviar el sistema d’arcs antifurts, que ara són molt més fiables.\nEl sistema RFID ja s’havia implementat amb anterioritat a la ciutat, però ara són quatre de cinc les biblioteques de Girona que compten amb aquest sistema de control. A banda de la d’Antònia Adroher i de la de Just M. Casero, la Biblioteca Carles Rahola ja comptava amb tecnologia d’identificació per radiofreqüència des que va obrir les portes. Mentre que la biblioteca Salvador Allende va fer el canvi a principis d’any. La única biblioteca que encara no compta amb aquest nou sistema és la Biblioteca Ernest Lluch, que l’incorporarà quan es traslladi a la nova ubicació de la Casa de Cultura de Girona.\nA més, la Biblioteca Salvador Allende i l’Antònia Adroher disposen ara d’una màquina d’autopréstec, de manera que qui ho vulgui podrà endur-se i retornar els documents sense haver de fer cua. També funciona així a la Biblioteca Carles Rahola des de la seva obertura, de manera que s’ofereix una atenció més acurada a aquelles persones que s’adrecen al taulell per demanar informació i recomanacions personalitzades per part del personal de la biblioteca.\n“A Girona tenim un servei de biblioteques en millora constant, on prioritzem no només els fons que posem a disposició de la ciutadania sinó també l’atenció que li oferim. Al final, aquestes millores tenen l’objectiu de fidelitzar i augmentar el número d’usuaris. Es tracta d’un servei públic ben valorat pels gironins i gironines, i l’hem de potenciar incorporant-hi les noves tecnologies i nous sistemes per fer l’experiència cada vegada més adaptada a les noves necessitats”, ha explicat el regidor de Drets de les Persones de l’Ajuntament de Girona, Carles Ribas.\nLa identificació per radiofreqüència o RFID és la tecnologia que permet transmetre dades sense fils, a través d’ones de ràdio. Els xips i els lectors RFID es poden incorporar als documents i substituir o complementar les tecnologies de codis de barres. Així, es pot transmetre la identitat d'un objecte concret, com es faria amb un número de sèrie únic. A les biblioteques, el sistema s’utilitza principalment per automatitzar la gestió del préstec i el control de seguretat.\nEnllaç web Biblioteques de Girona


Relat eròtic: Infiltrat II - erotic.cat\nRelat eròtic: Infiltrat II\n**Segona part del relat eròtic INFILTRAT I**\nNo han passat ni 20 minuts que se’ns acosta un dels homes de confiança d’en Bobby, diu que ell i la seva dona ens inviten a la seva taula, els miro i veig la Georgina dient-li quelcom a cau d’orella, i després com ens miren rient.\nEns agafem de la mà amb l’Íngrid i anem on els VIP. En arribar-hi, se’ns presenten com a Bobby i Gina, nosaltres com a Tom i Íngrid, ens fem dos petons i seiem. Demanen cava pels quatre, i estem una estona parlant, ell ens comenta que la seva dona vol fer intercanvi de parelles amb nosaltres, ens mirem amb l’Íngrid, no esperàvem que tot anés tant ràpid, l’Íngrid també diu que n’estem encantats. La Gina em devora amb els ulls, que ho faci tan descarada davant del seu home, em fa sentir que no tinc el control.\nEns acabem l’ampolla de cava, i aixecant-se, la Gina estira el braç cap a mi –anem?\nMiro l’Íngrid –et sembla bé? –ella fa que sí amb el cap, es passa el dit vorejant el sostenidor on porta el somnífer per si l’ha d’adormir. És un tio gran, deu fer 1.90m, fort, d’uns 50 anys, atractiu, canós, de pell bruna i ulls foscos. Beso ràpidament a l’Íngrid i marxo amb la meva nova parella.\nEm porta agafat de la mà cap als reservats, entrem per la cortina d’on ha sortit abans, anem per un passadís on les parets són també teles penjant del sostre, es pot veure la silueta d’altres parelles fornicant. Mai havia estat en un local com aquest, la situació em supera una mica. Anem fins al final i entrem en un espai amb les mateixes parets, de color vermell, com el llit rodó que hi ha al mig, just davant d’un mirall que ocupa tota la paret i un altre al sostre.\n–És la primera vegada que faig això… –la miro sincer.\n–Ho sé, se’t nota –em somriu dolça, i em desfaig, però haig d’anar per feina.\n–Fa molt que esteu casats?\n–De vegades crec que una eternitat. –posa els ulls en blanc i riem.\n–És un home de negocis molt important\n–Shshshshsh… –em posa dos dits sobre la boca –no vull parlar d’ell… ara només tu i jo, Tom… –sentir el meu nom em provoca un calfred per l’esquena, agafa més cava d’una ampolla que hi ha sobre una tauleta, n’omple dues copes i brindem per nosaltres, bevent entrellaçant els braços.\nSe’m posa just enfront, m’agafa la copa, que deixa al terra amb la seva i quedant dreta davant meu, m’acaba de descordar la camisa, a poc a poc, baixant lentament, obrint-la, petonejant-me el tors, fins a quedar de genolls, em desbotona la bragueta, i em mira, abans de baixar-me els pantalons. Des de dalt, veure la seva boca mig oberta i els pits junts sota el vestit, em posa molt calent. Comença a passar la mà per sobre els bòxers, excitant-me, noto com l’escalfor baixa cap als ous i estic cada cop més trempat.\nLa delicadesa amb què m’acaricia, com es mou, ummm… m’embruixa.\nEm baixa els bòxers. Quan s’acosta al membre, l’olora i em mira arrufant el nas, i de sobte recordo que no fa ni una hora que m’estava follant l’altra. Hòstia… Em fa que no amb el cap, renyant-me amb la mirada, però tot plegat m’excita més encara. Agafa les copes, posa el cava d’una a l’altre, i agafant la copa plena, m’hi fica el membre, remullant-lo, la miro fascinat, també la polla submergida plena de bombolletes efervescents.\nUn cop ben sucat, deixa la copa i comença a llepar-lo. Ara més fred, però mica a mica es va endurint dins la seva boca. Sobretot quan ens miro al mirall… Segueix mamant-me-la una bona estona, ajudant-se amb la mà, movent-se en tots els sentits, la llengua, juganera, em fa pessigolles amb la punta per tot el gland, que batega sensible, sobretot quan se la fica fins la campaneta i noto que entra cap a la gola, joder! Quina menjada que m’està fotent! Estic tant trempat que començo a perdre el cap… em diu que m’estiri al llit, obeeixo.\nS’aixeca, es descorda el vestit darrera el clatell i es baixa la roba, descobrint els pits, rodons, turgents, excitats… de mugró rosat i dur, i segueix fins a quedar nua, només amb els botins, no porta res a sota.\nFa un glop de cava directament de la botella, i se’m posa al damunt, noto la seva humitat refregar-se sobre el meu membre dur, mentre m’omple la boca de cava fresc, directament de la d’ella, segueix movent-se, excitant-se, s’incorpora i comença a gemegar, li agafo els pits.. ummmm… són perfectes, un flam turgent, que amasso amb compte, fins que, de cop, li pessigo els mugrons, amb una mica de força, sé que li faig mal, però només es queixa, deu estar acostumada a coses més bèsties, amb aquell brètol, i mirant-me, es passa la llengua pels llavis, i s’alça el suficient per agafar-me el membre, posar-me un condó, i ajudar-me a penetrar-la. Només notar el seu interior calent, m’activo, li subjecto les cuixes, ajudant-la a pujar i baixar, fa moviments el·líptics al ritme del gemecs que em tornen boig, els pits reboten a cada vot, m’incorporo per llepar-li els mugrons durs, ella m’aguanta el cap i m’ofega entre les mamelles.\nDe cop es para, em deixa anar i es tira enrere, com jo, que l’observo al sostre, com posa les mans als meus turmells, la veig al mirall, els seus pits… noto la pressió que fa contra l’erecció, estem així uns segons, un dolor subtil m’adorm el membre, puc veure com se li marca dins del ventre, bufff.. com estic!… escolto la parella del costat com crida follant, ummmm… la Gina allarga un braç i l’ajudo a incorporar-se, a mida que s’aixeca, noto la sang omplint-me la polla de nou, i l’instint animal se m’activa, ella comença a follar-me a poc a poc, jo no en tinc prou, la porto cap a mi, menjant-nos a petons famèlics, accelera el ritme, però vull més, i quan està confiada, la subjecto amb un braç per la cintura i l’altra mà al clatell contra la meva boca, i fent força amb les cames, me la començo a follar des de sota, ella crida excitada entre gemecs, intenta escapar fent força amb les mans, esgarrapant-me l’espatlla, però no pot amb mi, i segueixo, embogit, penetrant-la a sac, fins que sento que crida “sí!… sí!… sí!… no paris cabró!!!” i em fot com una moto, accelero més, fins que el seu cos indica que ha arribat a l’orgasme, tremolosa, respirant flegmàtica… i baixo el ritme, tot i que estic molt excitat, a punt d’escorrem, la penetro un parell de cops més, veig que encara està sensible, excitada, noto la seva humitat regalimant-me pels ous, i subjectant-la fort per les galtes del cul, torno a follar-la com un animal, sentint els seus crits i gemecs, com es va escorrent un cop rere l’altre, incansable! Fins que ja no aguanto més, i exploto brutalment dins seu, cridant posseït, sentint l’escalfor com omple i el cor com em surt per la gola.\nSeguim així una bona estona, recuperant-nos, mentre ella juga amb els meus cabells i em fa petons suaus per la cara. M’encanta com juga a estimar-me. No entenc com una noia com aquesta pot estar amb un tio com en Bobby. I penso que aquell es deu estar follant l’Íngrid, i lamento no sentir res, de fet, tant me fa, no m’ho puc creure!\nEn canvi, començo a pensar com puc salvar la Gina d’ell. “Joder, Tom, no et pots implicar…”\n–Ara em quedaria així per sempre –em diu dolça. Sé que no és de fiar, però hi ha alguna cosa en ella que em captiva, m’està atrapant com feia molt que no sentia.\n12 Desembre, 2018 - Lady Wits


El cine de monstres rugeix el 2021\nAquest any està sent especialment generós amb les ‘monster movies’, un gènere que mai cessa i que, al llarg de la història, ha trobat més ressò en temps de crisis econòmiques i socials\n‘Godzilla vs King Kong’: 5 claus d’un superèxit monstruós al rescat del cine\n11 de de juliol del 2021. 12:53\nÁngel Sala, el director del festival de Sitges, va aixecar la veda a Twitter: El 2021 és l’any d’aquesta evasiva i eficaç variant genèrica anomenada ‘monster movies’. ¿Estarem en una situació semblant a la dels anys 30 del segle passat, quan el crac borsari de Wall Street va crear la icònica ‘King Kong’, en què l’heroïna encarnada per Fay Wray s’embarcava rumb a l’illa del rei Kong després de ser agafada in fraganti robant pomes en una botiga perquè no tenia diners per menjar? ¿O a la dels anys 50, quan van proliferar a Hollywood les pel·lícules de ciència-ficció sobre mutacions animals o humanes producte de la radioactivitat, mentre que en el cine japonès naixia el gran monstre radioactiu, Godzilla, com a record de les bombes atòmiques a Hiroshima i Nagasaki?\nGodzilla va Kong, Love & Monsters, A Quiet Pkace 2, Monster Hunt, Tomorrow War....las monsters movies dominan el fantástico 2021. pic.twitter.com/jw9xDw6uG8\n— Angel Sala (@aangelsala) 5 de julio de 2021\nEl cine fantàstic i de terror sempre ha reflectit les pors col·lectives de cada època, de ‘La invasió dels ultracossos’ (la guerra freda, la fòbia anticomunista) a ‘La nit dels morts vivents’ (el racisme, Vietnam). Així que en temps de pandèmia i confinament, més estricta o més ‘light’, aquesta proliferació de pel·lícules de monstres pot ser alguna cosa més que una coincidència. Quan el 1931 la gent acudia al cine per veure ‘King Kong’, la idea era evadir-se de la realitat, però la pel·lícula no deixava de ser un reflex deformat dels temors del seu temps. Ara la tornada d’aquest mateix rei Kong i de Godzilla, convertit en la seva nèmesi radioactiva, podria estar en una situació semblant. Passarem una mica de por i una estona d’agitació veient dues criatures impossibles clavant-se mastegots per oblidar que la Covid-19 i les seves variants continuen cometent estralls.\nEl nou MonsterVerse\nLa idea d’enfrontar Godzilla amb King Kong no és nova d’aquest any. La combinació pertany al denominat MonsterVerse, una d’aquestes franquícies aglutinants, com el Multivers Marvel, que tant agrada –i tan bé funciona– als estudis cinematogràfics nord-americans. A un geni de les barreges exitoses se li va acudir que ajuntar les dues criatures més enormes i icòniques del cine fantàstic podia donar més rèdit que unir Predator amb Alien, per exemple. Després de dues pel·lícules que renovaven al mite japonès, ‘Godzilla’ (2014) i ‘Godzilla, rey de los monstruos’ (2019), i una de centrada en la criatura creada per Merian C. Cooper i Ernest B. Schoedsack al film de 1931, ‘Kong: L’illa Calavera’ (2017), la batalla campal entre tots dos es va convertir, en la seva estrena el mes de març passat, en una de les fites de la cartellera postconfinament.\nEra bastant lògic que també caigués ‘Un lugar tranquilo 2’, en què l’amenaça monstruosa és més suggerida que exposada a la gran pantalla, atès el bon rendiment que va obtenir la primera entrega, realitzada pel mateix John Krasinski. Va arribar als cines a mitjans del juny passat, disposada a quedar-s’hi durant una llarga temporada: als Estats Units, la Xina i Austràlia, en tot just dues setmanes, havia recaptat ja gairebé 70 milions d’euros. D’una banda, l’espectador desitja tornar al cine i tenir l’oportunitat de veure per igual pel·lícules independents, comèdies, petits drames i el que ara ja són ‘blockbusters’ sense pretendre-ho. De l’altre, aquest tipus de productes acostuma a atraure l’atenció massiva. S’ha de fer molt malament perquè, en les circumstàncies en què ens trobem, amb restriccions d’aforament i cancel·lacions i retards d’esperades estrenes, no funcionin.\nGodzilla i King Kong són les criatures més rellevants del cine de monstres –sempre que no incloguem aquí el monstre per excel·lència procedent de l’espai exterior, el vuitè passatger de la pel·lícula de Ridley Scott, dissenyat per H. R. Giger amb la seva boca metàl·lica, cap de cogombre i llarga cua–, però no les úniques. En els pròxims mesos tindrem a la nostra disposició, via cine o ‘streaming’, noves criatures de temps remots, o no tan llunyans. Algunes, però, ja han sigut estrenades, cas de ‘Monster hunter’ (2020), adaptació a càrrec de dos especialistes en les adaptacions de videojocs al cine, el director Paul W.S. Anderson i l’actriu Milla Jovovich (‘Resident evil’), de la sèrie de videojocs de rol per a PlayStation 2 en què monstres inimaginables sorgeixen de l’interior de mars de sorra o es mouen, com en ‘Un lloc tranquil’ i la seva seqüela, atrets només pel so.\n‘De amor y monstruos’ ja ha recalat a Netflix, i ‘La guerra del mañana’ està disponible des del 2 de juliol passat a Prime Video, per satisfer paladars exigents de la ciència-ficció amb monstres en la línia d’un film en el seu moment tan controvertit com ‘Starship troopers: Les brigades de l'espai’ (1997), de Paul Verhoeven, en què els cadets militars del futur lluitaven contra una raça d’insectes gegants i depredadors.\nNo tot és Hollywood en l’univers de les ‘monster movies’: estrenada el març passat,la pel·lícula russa ‘Sputnik’, d’Egor Abramenko, recollia la idea d’‘Alien’ sobre el paràsit de l’espai que creix a l’interior del cos humà i es converteix en una criatura viscosa i assassina. I al món de l’animació, Walt Disney va presentar, a la seva mesura infantil, ‘Raya y el último dragón’, en què les relacions entre humans i dracs té poc a veure amb ‘Joc de trons’.\nEls pròxims mesos\n¿Què ens espera en els pròxims mesos? A ‘The devil below’, de Brad Parker, uns joves a qui els agrada explorar territoris desconeguts descobreixen una criatura dorment a les muntanyes Apalatxes. El tema recorda a aquelles antigues i encantadora sèries B produïdes per Roger Corman en què alpinistes, submarinistes, turistes o criminals en fuga es topaven amb criatures amagades en grutes o fons marins, com ‘La bestia de la cueva maldita’ (1959) i ‘El monstruo del mar encantado’ (1961).\nL’abril passat es va estrenar als Estats Units ‘Ape vs. Monster’, que ja ha sigut considerada un ‘mockbuster’ de ‘Godzilla vs. Kong’, és a dir, una pel·lícula més aviat barata i fins a cert punt còmica, per no dir ridícula, realitzada de pressa i corrent per rendibilitzar l’èxit d’una altra producció. En això vam tenir a Espanya uns autèntics ‘genis’, els germans Calatrava, que van començar a rodar a les ordres de Manuel Esteban ‘El ete y el oto’ (1983) quan ‘E.T., l'extraterrestre’ s’estava convertint en un gran èxit a la taquilla; la van tenir llesta quan el film de Steven Spielberg encara era a les sales.\nNo estaria malament que algú decidís fer una adaptació del còmic de Mark Schultz ‘Xenozoic tales’, autèntica immersió ‘vintage’, escrita i dibuixada el 1987, en el cine de criatures prehistòriques a partir d’una trama clàssica i postapocalíptica. Allà hi ha matèria excel·lent per a una bona pel·lícula de monstres.\n5 ‘monster movies’ de nou encuny\n‘La guerra del mañana’ (Chris McKay, 2021)\nCiència-ficció. Monstres extraterrestres. Viatges pel temps. Una combinació que gairebé sempre funciona bé. Chris Pratt, superheroi a les pel·lícules de ‘Guardianes de la galaxia’ i altres films Marvel, encarna un professor d’institut reclutat en el temps present, entre molts altres ciutadans, per viatjar armat al futur, a l’any 2051, i ajudar en la lluita contra una espècie alienígena de força mortal i descomunal que ho està arrasant tot. Més entretinguda que amb substància, i sustentada en els seus efectes especials, a estones sembla no prendre’s massa seriosament a si mateixa. Disponible a Prime Video.\nAdam Wingard, exponent del terror ‘lo fi –‘Tu ets el següent’, el film col·lectiu ‘V/H/S’– es passa al ‘blockbuster’ amb l’enfrontament èpic entre Kong i Godzilla. El seu hàbitat és un planeta en què la resta de les criatures no li van al darrere. Malgrat el despropòsit, té gràcia. Disponible a Apple TV, Rakuten, Prime Video, Movistar +.\n‘De amor y monstruos’ (Michael Matthews, 2020)\nEl món ha sigut devastat i està regit per criatures monstruoses de diferent tipus. El protagonista és un adolescent que, desitjós de reunir-se amb la seva exnòvia, abandona la seguretat el búnquer on viu. Dirigeix el sud-africà Michael Matthews, un paio amb sentit de l’humor: té un curt titulat ‘Apocalypse now now’. Disponible a Netflix.\n‘Un lugar tranquilo 2’ (John Krasinki, 2021)\nEstrenada amb un any de retard a causa de la pandèmia, la segona entrega d’aquesta inquietant història, en què les persones han de callar i no fer soroll per evitar l’amenaça dels monstres que han envait la Terra, proposa nous racons, no es limita a explotar l’èxit de l’anterior i deixa la porta oberta per a una altra continuació. Disponible en sales de cine.\n‘Sputnik’ (Egon Abramenko, 2020)\nEl Kazakhstan, 1983. Un mòdul espacial soviètic es precipita contra el terra. Alguna cosa o algú ha alterat el comportament de la nau. Revisió d’‘Alien’ amb el mateix decidit protagonisme femení, allà la tinenta Ripley i aquí la científica Klimova, enfrontada a un paràsit xenomorf que consumeix les seves víctimes humanes a la nit. Disponible a Movistar +.


Va ser el gener passat quan vaig descobrir els mu-si-cals (no poso l'enllaç del Mamma mia perquè no el trobo) amb tota la seua esplendor. El primer de tots va ser a Londres, el We will rock you, però és el que menys m'ha impressionat i després ja van venir dels de Barcelona, però quan ho fas a Nova York i Londres que tenen una tradició de musicals tan important darrere i l'encertes és insuperable.\nMe'n moria de ganes, havia intentat convèncer tothom que conec d'anar a un musical (i volia que fos aquest, perquè el recepcionista alemany de l'hotel de NY me l'havia recomanat molt i em vaig quedar amb ganes d'anar-hi) i al final hi he anat amb Sharthak, un noi de l'Índia que viu a l'est de Londres, Stratford, a prop d'on se celebraran les Olimpíades. A l'Índia s'hi parlen més d'una vintena de llengües diferents, ell parla anglès (la llengua dels colons), kannada i hindi, però es veu que l'escola la fan en anglès i que hi ha tres de les llengües pròpies de l'Índia que tenen un major nombre de parlants, de manera que és bo utilitzar-les per comunicar-te si te'n vas a l'altra punta del país, ell en domina dues. Però normalment fa servir l'anglès com a llengua franca.\nI no m'ha decebut gens, però m'ha obert la gana, insadollable... Per cert, algú em sabria dir on se suposa que se situaria el poble de Billy Elliot i per què, si no ho he entès malament, pronuncien les "u" com a [u] i no [a]: m[u]ch i no m[a]ch. Què marca, la classe social baixa del noi (de família de miners) o bé la procedència geogràfica o simplement no ho he sentit bé?\nDe nit, el carrer estava prou tranquil tot i ser quarts de dotze d'un divendres a la nit i viure en una zona on hi ha molts estudiants de Medicina que es deleixen per anar a festes.\nAquestes dues setmanes m'han passat volant! Una setmaneta més i la primera visita.\nLondres regne unit teatre viatges\nAnònim 15 d’octubre de 2011, a les 3:34\nTemps d'aixecar-me he dit: Vaig a veure si ha escrit alguna cosa del musical. Què bé saber com ha anat.\nÉs interessant el que expliques de la Índia.\nEutrapèlia 15 d’octubre de 2011, a les 4:08\nHi havia parts de diàleg i al començament el públic vinga a riure-se'n i jo no ho entenia, per sort era qüestió d'acostumar l'oïda! Els british em costen molt més que els americans, tret dels que són Cambridge pur, l'academicisme perfecte.\nLashed 17 d’octubre de 2011, a les 18:34\nA mi em sembla recordar que era de una familia de irlandesos miners...:S. La pel·licula se'm va fer pesada... però es veritat que veure-ho a un teatre de londres o NY la cosa canvia... i molt!\nEutrapèlia 17 d’octubre de 2011, a les 18:46\nSí, eren uns miners, però voldria saber si l'accent pertany a aquest grup social en concret o a la classe social o bé a una zona determinada, perquè per anar a fer la prova per a la Royal Ballet Academy sembla que ha d'agafar el tren.\nEra un xiquet cantant i ballant!! Un crack! A Dagoll Dagon per fer de xiquets solen agafar dones.


Deu atletes del C.A.M. a l'estatal absolut d'atletisme - Xiulet Final\nDeu atletes del C.A.M. a l’estatal absolut d’atletisme\nCampionat d’Espanya Absolut a l’aire lliure\nRedacció | 23/06/2021 19:09\nImportant presència d’atletes de l’Avinent Manresa al Campionat d’Espanya Absolut a l’aire lliure que es viurà aquest proper cap de setmana -de divendres a diumenge- a Getafe. Fins a deu atletes han estat acceptades per participar-hi.\nEncapçala la participació la saltadora Mònica Clemente (5a al ranking) que pendrà part en la final del concurs de Perxa, i la marxadora Mar Juarez (5a al ranking) que estará en la final dels 10000m marxa.\nL’obstaculista banyolina de l’Avinent Marina Guerrero (7a) lluitarà per encaramar-se en les posicions capdavanteres en la final dels 3000 metres obstacles. La llançadora Ainhoa Martinez (8a) buscarà plaça de finalista en el concurs de Pes. La tanquista Emilia del Hoyo (9a) lluitarà en les semifinals dels 100 metres tanques per assolir bitllet per la final. Tanmateix Nora Taher (9a) estará present en la final del concurs de triple. Doble presència d’atletes de l’entitat manresana en la final dels 5000 metres llisos amb Meritxell Soler (10a) i Nuria Tilló (11a). La quatrecentista Laura Bou (19a) estarà a les semifinals dels 400 metres amb l’objectiu de rubricar amb una bona actuació l’excel·lent temporada 2021 que ha dut a terme. Debut en un estatal de la velocista Patricia Serrano que sortirà en les semifinals dels 100 metres amb la 19a millor marca de les participants.\nPer Avinent Manresa, poder tenir a deu atletes de l’entitat en la màxima competició estatal individual és tot un privilegi i una reafirmació del bon estat de salut esportiva que viu l’entitat.\nJoan Lleonart, millor entrenador de l’estat del 2020\nEl BAXI Manresa participarà a la Basketball Champions League 2021-2022


Nou soci tecnològic de la Fira de Cocentaina - Diari La Veu\nEscriba el número 187836\nNou soci tecnològic de la Fira de Cocentaina\nLa regidoria de Fira de l'Ajuntament de Cocentaina i el Campus d'Alcoi de la UPV han subscrit un conveni de col·laboració pel qual la institució universitària es convertix en nou soci tecnològic de la Fira de Tots Sants. El consistori contestà, a través de la seua àrea de Fira es compromet a vetllar per la promoció del campus.\nL'alcalde de Cocentaina Rafael Briet i la directora del Campus d'Alcoi de la UPV, Georgina Blanes, junt amb el regidor de Fira, Vicent Sandoval i el subdirector de l'Àrea de Relacions amb l'Entorn, Pablo Díaz han presentat els objectius de l'acord de col·laboració, durant el transcurs d'un acte celebrat en el saló de plens de l'Ajuntament de Cocentaina.\nLa Universitat Politècnica de València a través del seu Campus d'Alcoi oferix els seus respectius equips d'investigació per a resoldre els problemes o necessitats que a nivell tecnològic puga requerir la Fira de Cocentaina per al seu adequat desenrotllament. En aquest sentit, començarà a treballar en la millora de les comunicacions durant els dies de Fira, "aportant iniciatives exclusives i solucions per a assegurar el futur de la Fira", hi ha assenyalat el regidor de Fira, Vicent Sandoval. També ha explicat com "las pròpies característiques i infraestructures de la Fira obliguen a realitzar un gran esforç per a adequar este gran centre comercial i aconseguir que la visita a la Fira de Cocentaina siga cada vegada més còmoda, pràctica i rendible. Estos últims anys hem sabut evolucionar, respectant la tradició i al temps combinant la modernitat que ens oferixen, per exemple, les noves tecnologies".\nEn este sentit, la UPV estudiarà l'aplicació de les noves tecnologies per a millorar diferents servicis i la pròpia organització d'aquest multitudinari esdeveniment. Com ha comentat el subdirector de l'Àrea de Relacions amb l'Entorn, Pablo Díaz, "fruit de la nostra experiència en la Fira de l'any passat es van iniciar una sèrie d'intercanvis d'idees, projectes i reptes tecnològics que poden beneficiar a ambdós institucions".\nLa directora del Campus d'Alcoi, Georgina Blanes, ha agraït que "el Campus d'Alcoi puga consolidar-se a Cocentaina, enfortint el vincle que ja existia però no era tan patent i permetent-nos posar a disposició de l'Ajuntament i per extensió de la Fira de Cocentaina, el nostre potencial en transferència de tecnologia".\nRafael Briet, alcalde de Cocentaina, ha tancat l'acte manifestant que "volem que els llaços continuen creixent, que vagen més enllà". També ha agraït "la paciència i la voluntat de la UPV per a treballar de la mà del consistori per a recuperar el nucli antic del municipi a través de la creació d'una càtedra. No obstant això, fins a la data no s'ha pogut materialitzar perquè des de fa 20 dies esperem la resposta de l'oposició per a concertar una cita amb la direcció del Campus d'Alcoi per a poder explicar-los en persona el projecte". Briet ha exigit públicament que “per favor ens donen una data per a tancar la reunió".\nFira de Tots Sants de Cocentaina – Fundada l’any 1346\nDeclarada d’Interès Turístic Nacional\nEscriba el número 396328


El CF Mollet cau per 2-3 davant del Masnou en lúltim partit de la temporada - Esports - clicama Notícies i actualitat de Mollet i el Baix Vallès\nRedacció 10:12 30/05/17\nEl CF Mollet cau per 2-3 davant del Masnou en l'últim partit de la temporada\nel cf mollet cau per 2-3\nImatge extreta de la página web del CF Mollet UE\nPel que fa al partit, el Masnou, que esgotava les opcions de permanència a Mollet, va sortir amb una marxa més i va avisar amb un parell d'arribades de Pompido durant els deu primers minuts. Els masnovins s'avançarien amb un gol de Brian, que guanyaria l'esquena de la defensa per avançar els visitants (14′). La primera arribada molletana ha arribat amb un cop de cap de Masip blocat per Sergio (19′). Preludi d'allò que passaria set minuts després; passada en llarg per Masip que, després de controlar, cedia la pilota a un Chipi que empataria el partit. La reacció, però, es va diluir amb el segon gol del Masnou; nova pilota a l'esquena de la defensa que engaltaria Pompido amb una potent rematada (29′). Al 42′, novament han avisat els masnovins amb un xut de falta de Castillo que refusaria el travesser. En una de les accions posteriors, el Mollet va tornar a empatar el partit; ràpida acció de contracop portada per Jandro que cedia la pilota a un Chipi que anotava el seu doblet abans del descans (44′).\nJa a la represa, el Masnou va prèmer l'accelerador a la recerca del gol que els donés la victòria, tot i que amb més sensació de perill que amb arribades de gol clares. Chipi ho tornaria a intentar, però aquesta vegada va refusar la defensa (52′). Sis minuts després, va arribar el moment àlgid de la jornada; Serrano va ser substituït per Jordi. Els companys li van fer un passadís per abandonar el terreny de joc. El partit va prosseguir i Romero va tenir l'opció a través d'un xut desviat de Romero (69′). Castro, que acabava d'entrar al terreny de joc, va enviar la pilota al travesser en la més clara de la segona meitat (70′). Un minut després, va arribar el tercer gol del Masnou, segon de Brian, que seria decisiu. Els visitants van saber gestionar l'avantatge per sumar els tres punts que, però, no evitarien el descens dels maresmencs després de l'ascens a Segona B de l'Olot.\nEl Primer Equip acaba la temporada al grup 1 de la Primera Catalana en setena posició amb 49 punts. La temporada que ve, més i millor!\nContingut extret, corregit i adaptat de la página web oficial del CF Mollet UE.\nLa Lourdes acaba la temporada amb victòria contra lAmetlla


Ajuntament de Gandia - EL SISTEMA ARBITRAL DE CONSUM\nECONOMIA / EMPRESARIS I COMERCIANTS / INFORMACIÓ AL CONSUMIDOR / EL SISTEMA ARBITRAL DE CONSUM\nQuè es un sistema arbitral?\nUn procediment ràpid i senzill per solucionar controvèrsies entre parts sense necessitat d’acudir als Tribunals. L’arbitratge\nSi el producte o servei que vosté com a consumidor o usuari ha adquirit no respon a les característiques degudes i ha de reclamar, ha de saber: que l'Estatut de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana ha previst, en l'article 31, l'establiment d'aquest sistema per a la resolució de reclamacions.\nPer mitjà d'este sistema és possible solucionar les controvèrsies entre consumidors i empresaris o professionals, sense necessitat d'acudir als tribunals ordinaris de justícia. L'Arbitratge de Consum és gratuït per a les parts i té caràcter voluntari.\nOn es realitza l’arbitratge?\nL'arbitratge es realitza en les Juntes Arbitrals de Consum. Des de 2008, l'OMIC de Gandia disposa d'un servei de teleconferència que permet realitzar aquestos arbitratges sense la necessitat desplaçar-se. Les audiències es realitzen en la Sala de Juntes del Departament de Promoció Econòmica (carrer dels Carmelites, 2-2, Edifici del Mercat Municipal)\nArbitratge virtual de Consum\nAquest servei està en vigor des de l'any 2003. A la Comunitat Valenciana, el consumidor també pot sol•licitar l'arbitratge per internet. La Generalitat ha posat en marxa un projecte pioner denominat "Arbitratge Virtual de Consum" que permet el desenvolupament de tot el procediment arbitral de consum per mitjans telemàtics; inclús preveu que la fase d'Audiència, a la que són citades les parts, se celebre per videoconferència. Punxe ací per a accedir al servei\nEl sistema establit compta amb totes les garanties de seguretat i autenticitat necessàries, resultant igual de vàlid jurídicament que el procés escrit convencional. Per poder sol•licitar l'arbitratge per aquesta modalitat, és necessari comptar amb la firma digital emesa per l'Autoritat de Certificació de la Generalitat. (per a més informació sobre la firma digital)


L'escola del CAVA-Stocklogistic es torna a posar en marxa - TV Digital Ontinyent\nHome > Esports > L’escola del CAVA-Stocklogistic es torna a posar en marxa\nRedacció TVdigitalOntinyent 13/09/2017\tEsports, Ontinyent Comentaris tancats a L’escola del CAVA-Stocklogistic es torna a posar en marxa\nEl passat dilluns 11 de setembre l’escola d’Atletisme del CAVA-Stocklogistic es va tornar a posar en marxa. Per a aquesta temporada continuem amb els entrenadors que estaven la temporada passada i tenim una nova incorporació. Vicent Guerola i Víctor Revert, tots dos monitors nacionals d’atletisme, continuaran amb els grups de velocitat, salts, fons i marxa, mentre que Toni Rubio, entrenador nacional de club, s’encarregarà del grup de llançaments. El grup d’iniciació tindrà nova monitora, perquè Tània Vàzquez no pot continuar entrenant per motius laborals. Així, serà Andrea López, graduada en Ciències de l’Educació Física i l’Esport, la que s’encarregarà dels més menuts de l’escola. Els grups i horaris seran els següents:\n– Atletes de 4 a 6 anys i de 7 a 10 anys. Dilluns i dimecres de 17’30 a 18’30.\n– Atletes majors de 10 anys. Dilluns, dimecres i divendres de 18’30 a 20’00.\n– Grup d’adults. Dilluns, dimecres i divendres de 19’30 a 21’00.\nTot i que la pista d’atletisme encara no està acabada de renovar, els entrenaments es fan amb normalitat a les instal·lacions del poliesportiu municipal i s’espera que a final de mes ja estiguen les obres acabades, el que suposarà un important salt qualitatiu per als atletes de l’escola, els quals tindran una instal·lació renovada amb materials nous.\nAnterior Ajuntament i Cambra de Comerç fomenten l’ocupació dels joves al sector de la Comunicació Digital\nSegüent ASELEC organitza un curs sobre manteniment per al sector elèctric a la seu de COEVAL


Pyrenair ja opera al Lleida-Alguaire amb els vols al 90% d'ocupació ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4086. Dijous, 19 de juliol de 2018 19:03 h\nSocietat Última actualització Dilluns, 24 de gener de 2011 05:00 h\nPyrenair ja opera al Lleida-Alguaire amb els vols al 90% d'ocupació\nPortarà al Pirineu esquiadors procedents de Vigo, Madrid i les Canàries durant cinc setmanes\nL'aerolínia Pyrenair, especialitzada en turisme d'esquí, comença a operar aquest diumenge a l'Aeroport de Lleida-Alguaire dues noves rutes que enllaçaran amb Vigo i Madrid. Segons ha confirmat el president de la companyia, Hugo Puigdefábregas, els dos primers vols arribaran a Ponent pràcticament plens, amb més d'un centenar de passatgers en total, que passaran els propers cinc dies a les estacions d'esquí del Pirineu, sobretot a les andorranes i lleidatanes. La companyia operarà vols a Madrid i Vigo els divendres i diumenges durant les properes cinc setmanes, en les quals s'oferiran uns 6.000 seients, i ja es planteja operar a partir d'ara amb avions més grans pel gran nombre de reserves que ha rebut.\naeroport, Lleida-Alguaire, Pyrenair\nEl primer vol de Pyrenair aterrarà a l'aeroport de Lleida-Alguaire a les 15:50 hores d'aquest diumenge procedent de Madrid. En canvi, el vol de Vigo arribarà a l'aeroport lleidatà a les 21:15 hores. Tots dos avions registren una ocupació propera al 90%, tot i que els trajectes en sentit invers aniran buits, segons fonts de la companyia.\nAixò es deu al fet que l'aerolínia ofereix paquets de cap de setmana o de cinc dies als turistes madrilenys, gallecs i canaris, per esquiar a les estacions d'esquí lleidatanes, andorranes i a Cerler, a Osca. Bona part dels més de 100 passatgers que aterraran aquest diumenge a Lleida-Alguaire tenen Andorra com a destinació.\nPel que fa als preus, el paquet de cinc dies des de Madrid amb el vol, l'hotel i el forfait inclòs és d'un 315 euros, i des de Vigo, de 420 euros. Només el vol entre Madrid i Lleida costa 100 euros, i entre Lleida i Vigo 190 euros. Els lleidatans també podran anar en avió a Madrid o Vigo, sempre que quedin places en el vol de retorn dels esquiadors o turistes.\nLleida aprofita l'aeroport d'Alguaire per consolidar el turisme francès 05.05.2010.\nTurisme busca 'fans' de Catalunya entre el públic espanyol i català 19.06.2010.\nFelip Puig acusa el Govern de gestionar el Lleida-Alguaire com una ONG 04.10.2010.


Roosenwijn Guest House Stellenbosch Sud-àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n14 Van Riebeeck Street, Stellenbosch Centre, Stellenbosch, Sud-àfrica, 7600 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Roosenwijn Guest House?\nSuite Nupcial (Classic Loft Room)\nSuite de viatge de noces - habitació de luxe (Deluxe Room (Honeymoon Suite))\nHabitació Individual (Strictly Single Room)\nBarri Stellenbosch Centre Stellenbosch Centre Stellenbosch Centre Stellenbosch Centre Stellenbosch Centre Stellenbosch\nMés informació sobre Roosenwijn Guest House\nConstruit a l'any 1904, Roosenwijn Guest House és un extra de distinció per a Stellenbosch i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. Situat només a 0.1 Km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nRoosenwijn Guest House ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, xemeneia, magatzem d'equipatge.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Roosenwijn Guest House.\nComentaris d'Agoda (12)Comentaris de Booking.com (426)\nTots els tipus de viatgers (12)Viatger de Negocis (1)Parelles (8)Viatgers en solitari (1)Grups (2)\nSuite de viatge de noces - habitació de luxe


Obres de reparació del camí de Vallvidrera al Tibidabo | Servei d'Informació d'Obres | El web de la ciutat de Barcelona\nObres de reparació del camí de Vallvidrera al Tibidabo\nObres. Els treballs de millora consisteixen en 7 actuacions del tram rodat del camí de Vallvidrera al Tibidabo. Les obres comencen el 6 de juliol i es preveu la seva finalització a finals de mes.\nEls treballs de millora consisteixen en 7 actuacions del tram rodat del camí de Vallvidrera al Tibidabo. Les obres comencen el 6 de juliol i es preveu la seva finalització a finals de mes.\nDurant la primera setmana és prohibirà el transit rodat de tots els vehicles per tal de poder fer amb garanties el nou paviment a base de sauló estabilitzat amb calç. Durant la resta de l’obra es permetrà el pas dels vehicles durant el vespres i a primera hora de la jornada.\nL’objectiu de la primera actuació, al tram del carrer de les Alberes i el carrer del Parc de la Budellera, és la millora del drenatge per evitar l’erosió que les escorrenties provoquen a l’entrada del camí i construir un empedrat de transició que dignifiqui l’accés i eviti els arrossegaments i les obstruccions de les arquetes del clavegueram. També, es realitzarà la reconstrucció dels murets i fitons, ordenació dels elements urbans i senyals existents i integració de les tapes de registre d’instal·lacions existents.\nL’actuació segona consisteix en un repàs del ferm del camí i la substitució del formigó per una base de pedra calcària.\nTot seguit, l’actuació tercera és la creació d’una cuneta de terra al marge del camí, per conduir les aigües amb retenidors entremitjos i disminuir l’energia de l’aigua amb la infiltració en el terreny.\nLa quarta actuació consisteix a la formació de cinc trenques trepitjables de pedra que condueixin les aigües cap a la cuneta drenant o desviant les aigües cap al talús, repartides al llarg del recorregut del camí. La trenca de drenatge enllaçarà amb la cuneta i, quan sigui possible, tindrà continuïtat per desaiguar en el talús. Es construirà esbiaixada respecte el camí, de forma que no quedi totalment perpendicular al pendent principal i garanteixi el moviment de les aigües cap a la cuneta.\nL’actuació cinquena és la creació d’un gual de recollida d’aigües a la part alta del camí on hi ha una esplanada que es fa servir d’aparcament. Aquest gual funcionarà com a cuneta i recollirà les aigües d’aquest àmbit delimitat per les dues trenques superiors tot i permetent el pas i els girs dels vehicles. La seva part central funcionarà com una cuneta filtrant conduirà l’aigua cap al talús proper on ja actualment desguassa la part alta del camí.\nLa protecció dels talussos en els punts de sortida d’aigua, és la sisena actuació. Es preveu una protecció del talús amb rolls de coco per al control de l’escorrentiu i el sembrat manual de la zona.\nLa darrera actuació contempla l’arranjament del talús previ a l’accés de l’última casa amb la construcció d’un enreixat viu que ordeni la circulació i eviti l’erosió d’aquest tram de carrer. L’enreixat viu és una estructura formada per la unió de troncs col·locats perpendicularment entre sí creant una estructura que suporta el talús.


Rècord de participació en el concurs literari de Nou Barris - Notícies - Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\nPúblic assistent al lliurament de premis del concurs literari de Nou Barris.\nEl dissabte 6 de maig es van lliurar els premis del certamen al Centre Cívic Torre Llobeta, en un acte amenitzat Ale de Alejandro, que va unir la màgia i l'humor davant d'una audiència massiva 120 persones, que van fer que la sala es quedés petita. Precisament aquest darrer component, el de l'humor, és un dels elements més significatius del concurs, i compta d'un premi específic.\nLa majoria de les obres presentades, 103, provenen de Barcelona ciutat. 34 ho fan de la resta de Catalunya i 4 han arribat de l'estranger. S'han presentat més obres en castellà, 72, que en català, 69.\nLes dones són més escriptores que els homes (75 dones, 66 homes). I per edats, els adults (entre 30 i 65 anys) són els que presenten més obres: 66. Els joves fins als 29 anys n'han presentat 38, i a partir dels 65 hi ha 37 obres.\nAquesta és la relació dels guanyadors i guanyadores:\nPrimer premi: "Vida, hem de parlar", de Carles Cunillera Campos\nSegon premi: "Natasha", de Ramon Jané Vidal\nPrimer premi: "Los tres créditos", de Bernat Vilanova i Cots\nSegon premi: "Dos ratones y un señor", de Ramón Marcos i Esteller\nPrimer premi: "El recuerdo de Amelia", de José M. Aranzana Narciso\nSegon premi: "Insensibles", de Lourdes Roselló Ollé\nPrimer premi: "El nou món", de Xavier Vilaplà Feixa\nSegon premi: "L'Osvaldo i en Frank", d'Àlex Martí Puig\nAccèssit: "Deixa'm estar", de María Rosa Bastante Ribes\nPrimer premi: "Dolía la vida", d'Aránzazu Gordillo Torrico\nSegon premi: "Elisa y el mar", de Carmen Huelves Ramos\nAccèssit: "Sol", de Raquel Pera López\nPrimer premi: "La paraula", de María Luisa Jaén Villoldo\nSegon premi: "Camí cap al no-res", de Manuel Oriol Tobal\nAccèssit: "En Valtònyc i l'autobús", de Joan Pons Valls\nPrimer premi: "Vivir", de Cristina Tervel Sanz\nSegon premi: "Canción del agua", d'Alba González Pérez\nOrganitzat per les biblioteques del districte, el Consorci d'Educació de Barcelona, la delegació de Nou Barris del CNL de Barcelona i el Centre Cívic Torre Llobeta, enguany el certamen s'ha esforçat per implicar els més joves a través de les escoles i instituts. I se n'han sortit: els premiats més joves tenen només 14 i 15 anys. El premiat de més edat és un home de 81 anys.


Mobile Week | El mes del 'mobile'\nEl mes del 'mobile'\nLa Mobile Week celebra la quarta edició i s'estén per segon any per tot el territori de Catalunya\nper Aiats Agustí Barcelona. 03 de febrer de 2020 13:44\nLa Mobile Week es presenta a la Fàbrica Estrella Damm\nL'any passat per primer cop el Mobile World Congress va sortir de Barcelona. La Mobile Week arriba a la seva quarta edició estenent-se per segon cop per tot Catalunya i passa de cinc a 15 seus. La Mobile Week s'allargarà durant deu dies, del 20 de febrer al primer de març a Barcelona i a la resta de Catalunya arrenquen el 6 de febrer.\n"Barcelona és la capital del mòbil i els pobles de Catalunya enguany seran capitals per fer la revolució digital", ha dit el conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública de la Generalitat de Catalunya, Jordi Puigneró. El conseller ha remarcat que aquest esdeveniment té el propòsit de "compartir el mobile amb tots els municipis del país" per tal d'aconseguir "ser un país connectat amb smart cities".\nPuigneró: "Amb la Mobile Week volem compartir el mobile amb tots els municipis del país"\nL'edició d'enguany porta per lema Tecnologia per a la ciutadania i presenta un programa de debats i activitats obertes i de franc que conviden la ciutadania a entendre millor l'ús de la tecnologia mitjançant la reflexió i la participació.\nEl primer tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, Jaume Collboni, ha remarcat que amb aquesta iniciativa "volem deixar llegat". El tinent ha recordat que la MWeek va néixer perquè "volíem fer partícips els barris, la ciutadania, dels debats que es produïen a dins del MWC en termes d'avenços tecnològics i revolució digital". Per això en un principi ho van dur a Sant Martí o Sants i "ara ja s'està estenent pel país".\n"La Mobile Week també vol combatre que la revolució digital sigui una font de desigualtats", ha afegit Collobni.\nEn la roda de premsa de la MWeek, el director de Corporate Affairs de Mobile World Capital Barcelona, Juan Baselga, ha detallat que les conferències i tallers se centren en tres temàtiques: la robòtica i intel·ligència artificial, per reflexionar sobre com es combina la intel·ligència humana amb l'artificial; les dades i la ciberseguretat, per debatre sobre l'ús adequat de les dades; i la mobilitat del futur amb la creació de models més sostenibles.\nA la capital dels mòbils\nLa programació a Barcelona inclou 150 activitats repartides pels barris. Paralaran experts com el fundador de la consultora Next, Alfons Cornella, la project manager de Seat Urban Mobility, Diana Mesa; o Ander Orcasitas, expert en personalització de serveis digitals i gestió de dades.\nCollboni: "La Mobile Week també vol combatre que la revolució digital sigui una font de desigualtats"\nEl programa culminarà amb una novetat, un Family Day per a tota la família i activitats per a totes les edats.\nEls debats de la MWeek enguany s'adapten a la realitat dels territoris a on arriba. A la demarcació de Barcelona -Begues, Mataró, Sabadell, Sant Feliu de Llobregat, Sant Pere de Ribes i Vilanova i la Geltrú- es realitzaran jornades per parlar sobre dones i tecnologia, blockchain, un torneig d'eSports i una hackató sobre envelliment.\nA Igualada i Vic es parlarà sobre IA, dones TIC i conferències sobre IoT o ciberseguretat; a Girona, Olot i Riudellots de la Selva destaca l'exposició sobre inclusió de persones amb noves tecnologies i xerrades sobre seguretat i privacitat dels telèfons intel·ligents. Al camp de Tarragona i Terres de l'Ebre -Reus i Ribera d'Ebre- es tractaran temes com el 5G rural, la innovació social a les escoles o les competències digitals a l'FP.\nA la zona de Lleida i l'Alt Pirineu, Mollerussa, Alta Ribagorça, Pallars Jussà i Pallars Sobirà se celebraran conferències sobre el desplegament de la fibra òptica al Pirineu i activitats amb scratch i de robòtica educativa per potenciar que les criatures aprenguin programació.


ECOM i PREDIF col·laboren amb l’Ajuntament de Barcelona en una formació sobre turisme accessible - Diari de la Discapacitat\nIniciInclusió LaboralECOM i PREDIF col·laboren amb l’Ajuntament de Barcelona en una formació sobre...\nA la formació hi van participar 50 alumnes // Foto: ECOM\nECOM i PREDIF van participar la setmana passada, concretament els dies 7 i 8 de maig, en la formació sobre ‘Turisme accessible i atenció al client amb discapacitat i altres necessitats diverses’, organitzada per l’Ajuntament de Barcelona a través de l’Institut Municipal de Persones amb Discapacitat i la Direcció Turisme i Esdeveniments, amb el suport de la Fundació Vodafone España i la col·laboració de Barcelona Turisme i Catalonia Hotels & Resorts.\nEn el curs han participat 50 alumnes procedents del sector turístic, d’administracions públiques i/o empreses turístiques locals, amb l’objectiu de millorar l’atenció oferta a les persones amb discapacitat en els establiments i destinacions turístiques, i oferir eines per a auto-diagnosticar l’accessibilitat dels establiments turístics, gestionar el seu manteniment i posar en marxa actuacions de millora.\nEs van impartir les ponències: què és el turisme accessible?, atenció al client amb necessitats especials, criteris d’accessibilitat d’aplicació en establiments turístics i com organitzar activitats turístiques accessibles. També es va desenvolupar la taula rodona ‘Bones pràctiques de Turisme Accessible’ i les activitats pràctiques ‘Posa’t al meu lloc’, com fer un autodiagnòstic de accessibilitat i informació al client, i l’ús de l’aplicació TUR4all. També es va desenvolupar la taula rodona ‘Bones pràctiques de Turisme Accessible’ amb professionals del sector turístic local que van exposar iniciatives de referència del turisme accessible en la destinació o regió. Hi van participar: Marta Alamany, directora de l’Hotel Catalonia Rigoletto; Javier Torrescasana, founder Barcelona Special Traveler; Núria Azanza, fundadora SixSense Travel; Cristian Lago, cofundador i CEO d’Singular Synergy. Finalment, els alumnes van realitzar les activitats pràctiques ‘Posa’t al meu lloc’, com fer un autodiagnòstic de accessibilitat i informació al client, i l’ús de l’aplicació TUR4all.\nEl mòdul d’atenció al client amb necessitats especials es va treballar de manera coordinada entre PREDIF i les principals organitzacions representatives de la discapacitat de Catalunya: la de la discapacitat física, ECOM; les de la discapacitat auditiva, ACAPPS (Associació Catalana Promoció Persones Sordes) i FESOCA (Federació de Persones Sordes de Catalunya), la de la discapacitat visual, ONCE (Organització Nacional Cecs Espanyols); la discapacitat intel·lectual, DINCAT (Discapacitat Intel·lectual Catalunya); i la de salut mental, FSMCAT (Federació Salut Mental Catalunya). Un treball en xarxa que aporta valor afegit a la iniciativa pel coneixement específic i especialitzat que suma cada organització.\nEn l’acte d’inauguració del curs, va participar el gerent de l’Institut Municipal de Persones amb Discapacitat (IMPD), Ramon Lamiel; el director de la Direcció de Turisme i Esdeveniments de l’Ajuntament de Barcelona, Joan Torrella; i el director general de Fundació Vodafone Espanya, Santiago Moreno. D’altra banda, el president d’ECOM i vicepresident de PREDIF, Antonio Guillén, va ser l’encarregat de clausurar el curs.\nTots els participants en aquest curs van fer una aposta clara públic privada pel foment del turisme accessible.\nArticle anteriorProdis celebra amb una festa l’assoliment de la meitat de les donacions de la campanya #ElRetornDeLaFurgo\nArticle següentFundació MAP segueix de celebració amb una caminada inclusiva i la presentació d’un segell i un mata-segell


SEU DE LLEIDA: Curs de mediació per videoconferència: diferents mètodes per situacions diferents\nHomologat pel REFOR.\nAquest curs permet complir amb l'obligació establerta en l'article 6 del Reial decret 980/2013, de 13 de desembre, pel qual es desenvolupen determinats aspectes de la Llei 5/2012, de 6 de juliol, de mediació en assumptes civils i mercantils, i que estableix la necessitat que els mediadors realitzin 20 hores de formació contínua.\nAquest curs també està homologat pel REFOR amb 4 hores en mediació concursal.\nDATES: 2, 9, 11, 16 i 18 de juliol de 2019.\nLLOC: Col·legi d'Economistes de Catalunya - Seu de Lleida (Pere de Cabrera, 16, 1.G)\nSr. Ander Bereciartu Montesinos, advocat Concursal, Mercantil i Fiscal.\nSr. Lluís Casado Esquius, economista i psicòleg.\nSr. Francesc Poch Madrid, economista i Advocat Concursal i Mercantil.\nEls àmbits possibles de mediació en el món empresarial son molt diversos, tant per la casuística del conflicte (laboral, interdepartamental, societari, comercial, reclamacions de consum, concursal, etc.), com pel tipus d'empresa (familiar, multinacional, industrial, de serveis, etc.)\nAtesa aquesta realitat no deixa de ser raonable plantejar que en realitat no existeix un únic rol de mediador, sinó una multiplicitat de rols, que, fins i tot, poden limitar amb altres rols com el de coach o el de consultor.\nEn aquest seminari es plantegen els diferents rols, les habilitats necessàries per exercir cadascun d'ells i les dificultats que presenten a partir de tres casos pràctics que es discutiran i representaran a l'aula.\nSessió 1 (27 de juny): Els rols de mediació.\nSessió 2 (2 de juliol) : Cas de temàtica d'empresa familiar.\nSessió 3 (9 de juliol): Cas de temàtica mercantil.\nSessió 4 (11 de juliol): Cas de temàtica concursal.\nSessió 5 (16 de juliol): Síntesi i anàlisi de dificultats i bones pràctiques.\nSessió 1. El rols de mediació\nObjectiu: Conèixer integrar en la pràctica professional els diferents abordatges de mediació\n- De la mediació facilitadora a la mediació avaluativa.\n- Mediador, coach i consultor : tres rols complementaris.\n- Casos a treballar en role-palying.\nSessions 2 a 4: Casos pràctics\nObjectiu: Practicar les habilitats de mediació aplicada a l'empresa familiar, un conflicte mercantil i un acord extrajudicial de pagaments.\nEstructura de les sessions: les sessions tenen un estructura comuna:\n- Estudi del cas en grups.\n- Role-playing de la mediació.\n- Plenari de conclusions.\nSessió 5: Síntesi i conclusions\nObjectiu: integrar les experiències del treball dels tres casos i analitzar les dificultats sorgides.\n- Reflexió en grups.\n- Confecció del "manual de bones pràctiques "en cada tipus de mediació.


L’endemisme: l’encís de la raresa - Revista Mètode\nFa poc menys de dos-cents anys, el 1820, el botànic ginebrí August Pyramus De Candolle aplicà per primera vegada el terme endemisme en un context biològic (botànic). Amb aquesta paraula va definir aquells vegetals originaris d’una sola regió i que ocupaven una petita àrea de distribució. Fins aleshores el terme endemisme era exclusiu de la medicina i s’aplicava a aquelles malalties recurrents que eren pròpies d’un determinat territori. Des d’aleshores, l’ús de la paraula endemisme ha esdevingut constant en les diferents disciplines de la biologia, biogeografia i l’ecologia. De fet, més de 570.000 entrades referides a endemisme poden ser consultades amb el cercador Google.\n«El 1820, el botànic ginebrí August Pyramus De Candolle aplicà per primera vegada el terme endemisme en un context biològic»\nL’atracció per conèixer, estudiar i conservar els éssers endèmics és gairebé universal. L’originalitat biològica de les flores i faunes es mesura pel percentatge d’espècies que hi són úniques, és a dir, d’endemismes. I les principals prioritats de les diverses institucions regionals i nacionals que tenen atribucions sobre la salvaguarda del patrimoni biològic amenaçat se centren en les espècies endèmiques. Tanmateix, aquesta atracció humana per l’endemisme no és merament academicista. Alguns autors han plantejat la hipòtesi que l’atracció pels fenòmens, organismes i objectes que són rars és pròpia de l’espècie humana i és pot definir com el rarity-seeking syndrome (síndrome de la cerca de la raresa). Allò que sols una petita part de la humanitat pot gaudir en exclusiva i que és vedat a la resta pel simple fet de ser rar constitueix l’eix sobre el qual hom pot explicar l’encís per la raresa: tant se val que sigui la contemplació, o la possessió, d’una anomenada obra d’art com l’observació d’una espècie que viu en un petit illot o en una cova i que compta amb una població minsa. Irònicament, però, el nombre d’espècies amb àrees de distribució restringides és molt superior a aquelles que es troben en nombrosos indrets arreu del món i viuen en diversos continents (cosmopolites). Tanmateix, el fet que les espècies cosmopolites siguin poc freqüents, i per tant rares, no ha encisat la comunitat científica de la mateixa manera com ho han fet (i encara ara) els éssers més abundants de les biotes terrestres: les espècies endèmiques.\nL’extinció és un dels processos biològics lligats als endemismes que tenen poblacions escadusseres i amb poc nombre d’individus. A la imatge, Lysimachia minoricensis J. J. Rodr., endemisme de Menorca extint a la natura i que sols es conserva als jardins botànics. / © G. Alomar\nEstudiar el fenomen de l’endemisme suposa una feina feixuga, atzarosa, sovint especulativa, i en què l’investigador ha d’interpretar, a partir de dades actuals, quina ha estat la gènesi de l’espècie, quines són les espècies vives amb què es troba més emparentades, en quins territoris s’originà, i situar un escenari temporal per a la formació d’aquestes. No sols cal pujar a les espatlles dels gegants que Newton invocà per poder veure més lluny, sinó que cal fer-ho mirant endarrere, per poder interpretar adequadament les petjades del passat. La qüestió no és senzilla i el camí que porta cap a la versemblança és de doble sentit.\nInconscientment, tenim una tendència força accentuada a interpretar les espècies endèmiques que posseeixen àrees de distribució molt petites com si inevitablement fossin estirps relictes, que un temps degueren tenir àrees de distribució més extenses i contínues, i que successius esdeveniments estocàstics les han fetes minvar fins situar-ne un bon grapat enfront de l’abisme de l’extinció. Bona part dels endemismes han pogut tenir un model d’evolució semblant i són anomenats paleoendemismes. Però, les espècies rares no són necessàriament relictes. De fet, per a qualsevol ésser viu, una àrea de distribució petita pot ser deguda al fet que l’espècie s’ha originat en temps evolutius relativament recents, potser en indrets aïllats i amb singularitats del seu sistema reproducció i de dispersió que no han permès, dins d’una escala temporal curta, diguem-ne de centenars de milers d’anys, ni una colonització eficaç del seu entorn més immediat, ni l’establiment de poblacions a llarga distància. Aquestes espècies són conegudes com a neoendemismes. La condició de paleoendemisme o neoendemisme no és més que una adscripció temporal en el cicle de qualsevol espècie: les espècies s’originen com a neoendemismes i s’extingeixen, inexorablement, com a paleoendemismes, després de cicles d’expansions i contraccions de les seves àrees.\nLes espècies endèmiques poden presentar extraordinaris nivells de polimorfismes florals i foliars que es troben associats a fenòmens d’aïllament geogràfic, o poden ser deguts a processos d’hibridació amb altres espècies. A la imatge, variabilitats en la grandària i forma de les fulles d’un endemisme baleàric, Helichrysum crassifolium (L.) D. Don. / © M. A. Conesa\n«Alguns autors han plantejat la hipòtesi que l’atracció pels fenòmens, organismes i objectes que són rars és pròpia de l’espècie humana i es pot definir com “la síndrome de la cerca de la raresa”»\nLa vida és fonamentalment dinamisme i una interpretació acurada de la seva evolució sols és possible quan tenim a l’abast eines potents, no especulatives, basades en mètodes científics rigorosos i contrastables que permetin avaluar hipòtesis de partida. També en el cas de l’estudi de l’endemisme. Malauradament, i durant molts d’anys, el mètode científic popperià ha estat obviat a l’hora d’analitzar el coneixement biològic i ecològic que ens pot donar la interpretació científica de les àrees de distribució dels endemismes. Si la raresa d’un endemisme, doncs, ens pot enviar un missatge equívoc a l’hora de considerar les espècies endèmiques com a relictes o com a innovadors experiments evolutius, així també ho pot fer la distribució d’una espècie endèmica que viu en dos o més territoris. L’existència d’una espècie comuna a dos territoris sol ser considerada com a prova sòlida d’una història paleogeogràfica compartida entre ambdues àrees, però sols per als defensors de l’escola biogeogràfica vicariancista, que postula que la major part de les distribucions dels éssers vius són degudes a fenòmens de fragmentació d’àrees. Tot el contrari que els defensors de la escola dispersalista, que hipotetitzen que en la dispersió a llarga distància trobarem les raons sobre les quals documentar la presència compartida d’una espècie a territoris no contigus.\nMenys de cent individus d’un dels endemismes més rars i amenaçats de la Mediterrània, Apium bermejoi L. Llorens, viuen en aquesta localitat: un torrent, eixut a l’estiu, a la costa nord de l’illa de Menorca. / © M. Mus\nSi raresa i distribució no són elements concloents a l’hora d’interpretar el missatge del passat, què cal, doncs, tenir en compte? D’una banda el registre fòssil, sobretot pel que fa als éssers animals, proporciona una disciplina auxiliar molt sòlida per interpretar l’endemisme en un context evolutiu i temporal. D’altra banda la filogeografia –l’estudi dels llinatges intraespecífics en l’espai i en el temps a través dels marcadors moleculars basats en els polimorfismes del DNA citoplasmàtic– permet reconstruir la història evolutiva de les espècies i és especialment útil en el cas de l’element endèmic. El DNA mitocondrial als animals i el DNA cloroplàstic als vegetals forneixen les dades més acurades que permeten inferir els patrons i els processos que han patit els endemismes: orígens únics o politòpics de les espècies, expansions o contraccions d’àrees degudes a les glaciacions, colonitzacions i migracions altitudinals, incorporació de gens aliens a través d’hibridacions interespecífiques, etc.\n«Les espècies rares no són necessàriament relictes. Una àrea de distribució petita pot ser deguda al fet que l’espècie s’ha originat en temps evolutius relativament recents»\nBona part d’aquests processos han deixat la seva signatura al DNA nuclear i organular dels éssers vius en general, i dels endemismes en particular. Actualment, descodificar aquesta informació és feina afortunadament rutinària. Examinant el present podem viatjar als orígens, i acompanyar els endemismes al llarg de la seva evolució. Reconstruint el passat, podrem imaginar el seu futur com a espècie. La tecnologia ens ha posat a les mans les eines més adients per fer de l’endemisme el subjecte biològic d’estudi més excitant que hom pot imaginar: poder llegir l’arbre de la vida.\nJardí Botànic-ICBiBE, Universitat de València.\nEntrevistes Jo i altres animals Article Focus verd L'hort de Roselló


Ja pots consultar les tarifes per al 2021! – El blog del CSUC\nPàgina d'inici / Ja pots consultar les tarifes per al 2021!\nCSUC / 18/01/2021 / Comentaris tancats a Ja pots consultar les tarifes per al 2021! / CSUC\nLes tarifes dels serveis prestats pel Consorci de Serveis Universitaris de Catalunya (CSUC) i la seva política de facturació per a l’any 2021 ja estan disponibles al web corporatiu. La Comissió Executiva va aprovar-les el passat 12 de novembre, sense canvis en els costos associats a l’assistència tècnica i operació dels serveis.\nLes principals novetats per a aquest 2021 són les següents:\nNoves tarifes per a la connexió de les institucions del node del Vallès. També per a connexions al CATNIX de 2, 5, 20 i 50 Gbps, per a l’alta d’UNIFICAT i per a l’emmagatzematge d’equipament científic al GEPA.\nReduccions entre el 3% i el 20% en les quotes d’adhesió a l’Anella Científica.\nPuja la tarifa de vot electrònic un 31,62% per l’augment del preu en hostatge i manteniment del servei. El 2020 era de 4.480,60 € mensuals, i ara ascendeix a 5.897,27 € mensuals.\nBaixa la tarifa del Gestor d’Òrgans Col·legiats un 20,12%.\nEs redistribueix la tarifa de la Plataforma de Custòdia de Certificats Digitals.\nS’ajusten les tarifes de càlcul científic i continua el descompte del 80% per a l’adquisició de blocs addicionals de càlcul, que aquest 2021 passa a aplicar-se un cop contractades un milió d’Unitats Computacionals (UC).\nS’elimina la tarifa del clúster de gestió bibliotecària per a la Universitat Jaume I.\nEl sistema compartit del Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya manté les seves tarifes fins el 31 d’agost de 2021 pel posterior canvi de sistema.\nDesapareix la quota reduïda en compres conjuntes, excepte per al servei de detecció de plagi.\nEs congelen les tarifes d’hostatge i manteniment, amb l’excepció d’UNIFICAT, que inclou descomptes al servei per volum de treballadors de l’entitat usuària.\nIgual que els darrers anys, el CSUC manté les tarifes desglossades en dues parts, una per cobrir les despeses internes d’assistència tècnica i operació, que es facturarà sense IVA a les entitats del sector públic de les quals el CSUC és mitjà propi, i l’altra per als serveis externs (hostatge, manteniment, llicències i suport extern), que es refacturaran amb IVA.\nEl llistat complet de tarifes i la política de facturació es pot consultar al document “Tarifes per a l’exercici 2021“.\nEtiquetes: CSUC, tarifes, tarifes 2021\n← 6a edició de l’informe “Indicadors de recerca i innovació de les universitats públiques catalanes”


Zimlet per crear llistes negres d’Spam – Taller TIC\n11 marzo, 2012 administrador Programació, Zimlets 0\nDesprès d’estar uns quants dies de treball amb el Zimbra he comprovat que el boto d’SPAM que té integrat l’entorn de treball només mou els elements a la carpeta del correu brossa.\nLa Universitat de Guelph va crear l’any 2011 un Zimlet sota llicència d’Apache 2.0 per poder crear una llistat negra i blanca de correu electrònic, es a dir, adreces bloquejades i fiables.\nQuan instal·les el Zimlet en el Zimbra apareixen dues noves opcions en anglès dins del menú contextual amb la opció de Block i Allow per poder marcar adreces d’Spam o bé definir una adreça com a fiable.\nA partir d’aquest projecte he desenvolupat un nou Zimlet amb la traducció al català i castellà del Zimlet i la integració de un parell de botons a la barra d’eines del Zimbra per poder marcar una adreça com a Spam o fiable.\nDe moment només es possible amb els botons poder marcar de forma individual els correus, si voleu fer-ho en un grups de missatges ho podeu fer amb el menú contextual.\nAl igual que altres projectes que he pogut anar desenvolupant, aquest també esta publicat en el Sourceforge.\nEspero que aquest Zimlet us pugi ser d’ajuda per tots aquells que feu servir l’eina col·laborativa del Zimbra.


Oferta de trabajo: Contable Junior en Figueres(Girona)\nOferta de trabajo sector Banca y Finanzas - referencia 18612\nSeleccionem administratiu/va- comptable per la zona de l'Alt Empordà, per a dur a terme les tasques de facturació, declaració fiscal, conciliacions bancàries, etc. Oferim la possibilitat de formar part d'un equip consolidat i amb bon clima laboral.\nEmpresa dedicada al sector del combustible i el transport, amb més de vint anys d'experiència i presencia internacional a 6 països. Durant aquest temps han invertit en les tecnologies per oferir als clients els millors serveis i la màxima seguretat.\n-Registre d'operacions econòmiques.\n-Experiència prèvia demostrable en tasques d'administració-comptabilitat.\n-Ser una persona proactiva, autònoma i responsable.\n-Bon treball en equip.\n-Horari intensiu: 8,30-9.00?h fins a les 16.30-17.00?h i una setmana al mes horari partit: 09,00-13.00 i de 15.00-18.30?h.\n-Bon equip de treball.\n-Grau superior en administració i finances\n-Es requereix experiència mínima de tres anys com a administratiu/va-comptable.\n-Experiència amb el programa SAFE.\nKiller questions selección 18612\nPara poder evaluar tu candidatura es imprescindible que realices las killer questions del proceso de selección '18612 - Contable Junior'.


Les tendències clau d'aplicacions mòbils per a 2017 - ciclick · web solutions\nLes tendències clau d’aplicacions mòbils per a 2017\n30 març | General | ciclick\nAvui dia ens ha tocat viure en una societat que roman connectada al telèfon mòbil les 24 hores del dia. Això suposa una dependència cap a aquest artefacte i un benefici per a les empreses encarregades de desenvolupar noves aplicacions mòbils. És cert que la demanda ha augmentat considerablement en els últims anys, però també el nivell d’exigència, ja que són moltes les hores i els esforços que han de dipositar-per aconseguir que aquests treballs triomfin.\nEmpreses especialitzades en el desenvolupament d’aplicacions mòbils, com Ciclick, lluiten per dissenyar i activar aplicacions de smartphones que siguin intuïtives i fàcils d’usar per als usuaris, però que al mateix temps compleixin amb les expectatives que diposita el client en l’empresa en qüestió. Cada vegada són més els petits i grans negocis que se sumen al fenomen de les aplicacions mòbils com una manera ràpida d’arribar al seu públic amb una major credibilitat.\n2017 ve acompanyat de noves tendències per al sector de les aplicacions mòbils que seria interessant analitzar per comprendre millor l’evolució del mobile màrqueting. Presta molta atenció!\n1. Augment de la inversió publicitària: Segons dades de la IAB Spain, els anunciants van realitzar durant el primer semestre del 2016 una inversió en publicitat mòbil de 45,2 milions d’euros, gairebé el 40% més respecte al mateix període de l’any anterior. Dins de la publicitat digital, la publicitat mòbil representa gairebé el 7% del total. De cara als anys vinents els estudis denoten conclusions molt optimistes. En 2018 s’espera que la inversió en màrqueting mòbil oscil·li al voltant dels 781 milions d’euros, mentre que el 2019 el 70% de la inversió en publicitat digital anirà destinada al sector mòbil.\n2. Vídeo màrqueting digital: Encara que suposa un major esforç per als dissenyadors d’aplicacions mòbils, el format vertical resulta més senzill i funciona millor que la visualització clàssica en model apaïsat. Algunes aplicacions mòbils com Periscope o snapchat ja inclouen aquesta possibilitat. Si anar més lluny, els anuncis que es graven en vertical es reprodueixen gairebé deu vegades més que els gravats en horitzontal.\n3. Creació de noves Apps: Des que Google va incloure l’opció de cerca d’aplicacions, han estat nombroses les empreses que s’han submergit en l’interessant projecte de crear la seva pròpia. És important que l’usuari trobi en la nostra aplicació mòbil un lloc en el qual totes les seves preguntes tinguin resposta. No obstant això, a més d’uns continguts i serveis de qualitat, haurem d’apostar per un disseny innovador i amb una alta taxa de retenció que anirà acompanyat d’una bona estratègia de mobile màrqueting per promocionar la nostra APP i augmentar el seu nombre de descàrregues.\nLes Apps estan en plena expansió, de manera que arran de diversos estudis presentats, més de 42 milions de persones a Europa comptarà amb una aplicació mòbil durant aquest any. Així mateix podria determinar-se que prop del 50% dels petits empresaris disposarà d’una APP en 2017. Entre les noves aplicacions mòbils d’aquest any podríem destacar: Fintonic (per portar la comptabilitat de l’empresa o personal), duolingo (per aprendre idiomes d’una manera pràctica i divertit), My Fitness Pal (per seguir un programa d’exercicis i una alimentació saludable), Calm (una aplicació ideada per a la meditació i la relació mitjançant exercicis molt variats), Goodreads (ideada per als amants de la lectura) , Diari (ens permet registrar tot el que vulguem en qualsevol moment), Quitnow (una pràctica APP que ens ajudarà a deixar de fumar) i Google Trips (informació sobre diferents destinacions turístiques i ajuda a planificar viatges).\n4. El poder de SEO: Un cop creada la nostra aplicació, i dins de l’estratègia de mobile màrqueting, resulta interessant invertir el nostre temps a optimitzar el SEO de l’APP que hem creat. Aquesta iniciativa ha estat seguida per nombroses empreses en els últims mesos, les quals s’han guiat per dos procediments: ASO (App Store Optimization); que ressaltarà la nostra APP dins de les botigues dels principals sistemes operatius mòbils com Apple i Android, i Google App Indexing; de tal manera que si l’aplicació comptés amb una bona selecció de keywords, apareixeria entre els primers resultats de cerca de Google i per tant augmentaria el seu nombre de descàrregues. En relació a la selecció de paraules clau seria interessant fer servir paraules clau geolocalitzades que milloressin el posicionament local de la nostra marca. Aquestes dades són realment positives, ja que gairebé el 30% de les recerques que es realitzen a Google tenen un propòsit local (on menjar, dormir, comprar …). En estar geolocalitzats podríem augmentar el nombre de visites a la nostra botiga física.\n5. Simplificació dels serveis: Les noves Apps buscaran estar connectades amb els sensors vinculats a Internet, com les que fan servir els smartphones. L’objectiu serà transformar els aspectes més complexos en una visualització més simple.\n6. Seguretat: Es defineix com una de les tendències fonamentals d’aquest any. Es calcula que el 75% de les aplicacions no passaran les proves bàsiques de seguretat. És important confiar en empreses especialitzades en el desenvolupament segur i eficient d’aplicacions mòbils, sense risc de fuga de dades.\n7. Augment de les compres: A poc a poc, les Apps estan aconseguint guanyar-li el terreny a les pàgines web, ja que a través d’elles es podran realitzar compres directes. Espanya és el cinquè país del món en realitzar compres a través del mòbil (el 34% de les compres en línia es realitzen via mòbil).\nEl món de les aplicacions mòbils està en ple creixement i segueix evolucionant a un ritme frenètic. Apostar per elles és invertir en el futur.\ncatàlegs interactiusdisseny gràficdisseny web


Google vendrà el Galaxy S4 a través de la Play Store - YCOM\nEs desconeix si la companyia del cercador afegirà futurament altres smartphones a la llista, o bé si la iniciativa serveix només per a promocionar l’únic “iPhone killer” que realment ha funcionat fins al moment.\nEl Galaxy S4 amb l’experiència stock Android\nLa conferència Google I/O per a desenvolupadors que organitza com cada any en el Moscone Center de San Francisco la companyia de Mountain View ha deixat després de la primera jornada una bona quantitat de notícies. Una de menor impacte en els mitjans de comunicació (que ja tenim prou feina amb la resta d’anuncis realitzats en la conferència) ha estat la propera disponibilitat del Samsung Galaxy S4 a la botiga de dispositius de Google Play per als Estats Units, amb contractes per a les operadores AT&T i T-Mobile.\nÉs la primera vegada que un dispositiu que no forma part de la línia Nexus entra en Google Play. Samsung s’ha convertit en la primera venedora de smartphones en el món, superant a Nokia i Apple, i actualment és la més poderosa fabricant i venedora de terminals equipats amb Android. Coneixent aquestes dades i sabent que la sèrie Galaxy S ha estat la més reeixida del fabricant sud-coreà, No és genys estrany que la companyia de Sergey Brin i Larry Page vulgui quedar bé amb ells.\nUna nota a banda: el Galaxy S4 que es vendrà a la Play Store no és el mateix que Samsung ven a la resta del món, ja que no tindrà la interfície TouchWiz característica de tots els terminals de la marca sud-coreana per passar a portar la mateixa experiència d’Android pur (stock Android) que proporcionen els dispositius Nexus.\nLa pregunta és si aquesta iniciativa es quedarà aquí, si Google només promocionarà el smartphone Android més reeixit del moment, o en el futur la secció de maquinari de Play s’obrirà també als terminals flagship dels altres fabricants amb la mateixa condició que proporcionin una experiència Android pura i dura, sense afegits cosmètics i funcionals per programari.\nTambé cap la possibilitat que la iniciativa hagi sortit de la mateixa Samsung i no de Google. El fabricant coreà podria buscar amb això el desbancar al Nexus 4 com el smartphone de referència per a la comunitat més purista d’Android, oferint un maquinari potentíssim i amb unes capacitats de maquinari que encara han d’oferir el seu màxim rendiment.\nRecordem que l’ús dels vuit nuclis dels que disposa la CPU del Galaxy S4 no poden treballar simultàniament perquè GNU/Linux (la base amb la que està construït Android) no pot gestionar nuclis de diferents tipus (i en el S4 hi ha dos grups de quatre nuclis cadascun, de diferent tipus entre ells, un grup menys potent i un altre de més), cosa que serà possible en una futura actualització del sistema. I els dispositius amb experiència Nexus (que és la que, com he dit abans, té l’S4 que es vendrà a Google Play) són els primers en rebre les actualitzacions del sistema.


Dijous 04 de juny de 2020\nTorneig d’Hoquei Patins Lacetans 3x3 més solidari\nLa tercera edició del torneig al Pujolet acollirà equips dels millors clubs de Catalunya, des de la categoria prebenjamí fins a sènior. La meitat dels ingressos d’inscripcions i la totalitat recaptada amb activitats paral·leles es donarà a la fundació La Marató de TV3.\nEl regidor d’Esports de l’Ajuntament de Manresa, Antoni Massegú; el president del Club Patí Manresa, Carles Compte; i el coordinador del club manresà, Joan Ontiveros.\nESPORTS / Redacció\nEl Kursaal reprendrà la programació el juliol amb sis espectacles\nScott Eatherton: un gran de la lliga alemanya aterra al Nou Congost\nLa xifra d’accidents mortals es redueix en el 45,4% respecte el 2019\nPIMEC creu que amb les dades de l'atur potser s'ha tocat fons\nEl pavelló del Pujolet acollirà aquest divendres, dia 1 de novembre, la tercera edició del torneig d’hoquei patins Lacetans 3x3, organitzat pel Club Patí Manresa.\nAquest torneig combina l’espectacularitat del format a l’alça del 3x3 amb la solidaritat, ja que la meitat de la recaptació de les inscripcions i la totalitat dels ingressos d’activitats paral·leles, com el bar o una rifa, es donaran a la fundació La Marató de TV3. El Club Patí Manresa ha apostat per aquesta acció solidària com a forma d’expandir l’acció del club més enllà de la pràctica esportiva.\nEls detalls del torneig han estat presentats aquest dijous pel regidor d’Esports de l’Ajuntament de Manresa, Antoni Massegú; el president del Club Patí Manresa, Carles Compte; i el coordinador del club manresà, Joan Ontiveros.\nAntoni Massegú ha mostrat la “satisfacció” per la celebració d’aquest torneig per molts motius: “per potenciar i visualitzar la pràctica del hoquei a la ciutat; per oferir un tipus de torneig àgil, dinàmic i espectacular; per la participació de 25 clubs, amb 47 equips i uns 200 jugadors i jugadores; per l’aportació a la ciutat gràcies a la presència d’esportistes i famílies vinguts d'arreu de Catalunya; perquè és un torneig solidari amb les malalties minoritàries; i per reconèixer l’esforç i el treball a favoir de l'esport del Club Patí Manresa”.\nJoan Ontiveros ha informat que amb les inscripcions tancades, el torneig acollirà equips de les categories des de prebenjamí fins a sènior i tindrà "més equips inscrits que mai, amb la presència d’esportistes dels millors clubs catalans": CH Caldes, CP Manlleu, CP Vic, FC Barcelona, Igualada HC, HC Palau, Reus Deportiu, Vendrell, CH Vila-seca, PHC Sant Cugat, Juneda HC, CP Vilafranca, Sfèric, Vila-Sana, Claret, HC Montbui, Capellades HC, CH Castellet, J.M.J, GEiEC, Juneda, CH Figueres, CP Blanes, CH Mataró i CP Manresa.\nEl format del 3x3, tal i com ocorre a altres esports, combina un ambient festiu amb l’espectacularitat del joc d’atac, la intensitat i l’emoció. La competició començarà a les 9 del matí, durant la qual la pista està dividida en tres camps, amb partits de dues parts de 7 minuts, amb un descans de 2 minuts entremig. El torneig comptarà amb la presència voluntària d’àrbitres de la Federació Catalana d’Hoquei.\nEl coordinador del Club Pati Manresa ha afegit que la quota d’inscripció és de 15 euros per jugador, dels quals el 50% seran per la Marató de TV3, així com el 100% dels guanys pel bar i la rifa.\nPer la seva part, Carles Compte, després d’animar a tothom a assistir-hi, ha tingut paraules d’agraïment a totes les empreses col·laboradores, Ajuntament i famílies que col·laboren per fer possible el torneig i també “a tots els que han col·laborat al llarg dels 15 anys d’història perquè el club hagi millorat les seves instal·lacions i s’hagi consolidat plenament a la ciutat. En aquests moments, el Club Patí Manresa té dues seccions: la secció de Hoquei i la secció de Patinatge Artístic, amb més de 150 esportistes i equips federats a totes les categories.\nMés de 2.000 persones van seguir la Ballada Popular de Gitanes virtual de Sant Vicenç\nLes pistes esportives a l’aire lliure de Sant Fruitós estaran obertes a la ciutadania a partir d’aquest dimecres\nObres d'adequació del local que ocuparà la comissaria de la Policia Local de Sant Fruitós\nEl CAP Bages recupera el servei d’informació i d’atenció sexual i reproductiva als joves menors de 2 anys\nEls centres d’atenció primària de Navarcles, Sant Fruitós i Santpedor han recuperat l’activitat habitual


Infantil | Infantil – Escola RamonyCajal\nÚLTIM DIA D’ESCOLA!\nEl dimecres passat dia 22 de juny va ser l’últim dia d’escola del curs 2021-2022. Els alumnes van començar el dia amb un espectacle de màgia que els va deixar bocabadats. Seguidament, van poder gaudir d’un esmorzar, per tal d’agafar forces per veure o disputar el partit de futbol dels alumnes de sisè contra els\nELS NENS I NENES D’INFANTIL A REMULL Així de divertits són els últims dies del curs. Mireu com ens ho vam passar de bé a la festa de l’aigua!\nUNA MOSTRA DEL TREBALL PER RACONS A P5B\nRACONS: PENSAR, APRENDRE I GAUDIR\nEls nens i nenes de p5B ja són tots uns experts treballant per racons, en aquestes estones aprenem moltes coses del món de les lletres i els números.\nUNA MOSTRA DELS ESPAIS A P5 A i B Gaudim de les estones dels espais d’aprenentatge\nMireu els nens i nenes de p5 A i B jugant, aprenent i descobrint als diferents espais d’aprenentatge.\nP3 A i B va a la granja.\nUN DIA A CAN PIDELASERRA! Els més petits de l’escola han visitat la granja de Can Pidelaserra, allà han vist en directe com és una granja, com s’hi treballa i com es cuiden els animals. Els Dofins i Pingüins també han cuidat i alimentat els animals. Ho han fet d’allò més bé! I a més\nUNA MOSTRA DELS ESPAIS DE P4A\nEls volcans fent espais d’aprenentatge\nEls nens i nenes de la classe dels volcans juguem, aprenem, ens divertim i compartim bons moments a les sessions d’espais.US ANIREM ENSENYANT NOUS ESPAIS!\nLes classes dels “Pops” i dels “Volcans” hem tingut la visita de la Guàrdia Urbana. En aquesta visita ens han explicat i mostrat com és l’uniforme que porten i com es diu tots els objectes que porten. També ens han explicat a través d’un vídeo de “Les 3 bessones” que en el cotxe ens hem\nPROJECTE DEL NOM A P3!\nQUANTES LLETRES HEM APRÈS! Els nens i nenes de P3 iniciem el projecte del nom. Sabem quines son les lletres del nostre nom i les lletres que hi ha als noms del companys!\nAixí de dolç acaba el 2n trimestre a educació infantil! Quines mones més bones!\nProjecte el nom de la classe a P3 A i B!\nDOFINS I PINGÜINS Els nens i nenes de p3 A i B hem acabat així de bé el nostre projecte sobre el nom de la nostra classe Els Dofins i Els Pingüins! I el resultat final és aquest, mireu mireu ens emportem a casa els seu hàbitat! Som uns experts!


Les platges de València disposen de cinc canals abalisats per a la pràctica d'esports nàutics - Fundación Deportiva Municipal Valencia\nLes platges de València disposen de cinc canals abalisats per a la pràctica d’esports nàutics\n12 juny, 2019 • Notícies\nCinc canals nàutics estaran disponibles des del dissabte 15 de juny per a realitzar activitats aquàtiques. La platja del Perellonet, Malva-rosa, Cabanyal i Pinedo estaran a la disposició dels usuaris per a la realització de diferents esports aquàtics.\nEl primer canal nàutic abalisat per a la realització d’aquestes activitats està a la platja de Pinedo. Estarà obert al públic fins al dimarts 15 d’octubre, sent així el canal que més prolonga el seu període operatiu.\nEsports tan sol·licitats i amb tanta afició com el kite surf es podran realitzar a la platja del Perellonet, en la part sud de la platja. Aquest esport que permet lliscar-se en l’aigua amb una taula usant una cometa de tracció a la qual està subjecta l’esportista mitjançant un arnès. Aquest canal abalisat estarà operatiu fins al 15 de setembre.\nUn any més, la platja urbana del Cabanyal també oferirà la possibilitat de practicar esports nàutics des del 15 de juny. A partir d’aquest dia, al costat de l’Espigó de la Marina de València, permaneixerà a la disposició dels usuaris fins al 15 de setembre.\nLa platja del Perellonet i la platja Malva-rosa també comptaran amb sengles canals per a les activitats nàutiques. Un a la platja a la Malva-rosa, situada enfront del Pavelló Municipal Malva-rosa, i un altre a la platja del Perellonet, situada al sud de la Gola del Perellonet. Tots dos fins al 15 de setembre.\nL’FDM ha sol·licitat l’autorització per al muntatge d’aquests cinc canals nàutics, segons el que es disposa en l’autorització de la Demarcació de Costas a València de 16 de maig de 2019, per a la pràctica d’activitats nàutiques d’aquest estiu 2019.