Veritats, mentides i 'product placement'\nLa polèmica ha envoltat, des dels seus inicis, l'emplaçament de producte en obres audiovisuals, sobretot quan la seva difusió es realitza a través de la televisió. Quins límits estableix la legislació actual per a aquest tipus de publicitat? Contempla la llei les noves formes de product placement com, per exemple, el virtual?\nPensa per un moment en una de les teves sèries favorites. L’associes a alguna marca comercial? A més d'una? Si és així, les empreses que van apostar per destinar una part del seu pressupost publicitari a emplaçar els seus productes en la sèrie en qüestió hauran rendibilitzat, al màxim, la seva inversió.\nL'emplaçament de producte, més conegut com a product placement per la seva denominació en anglès, és una modalitat publicitària que consisteix a incloure, mostrar o referir-se a un producte, servei o marca comercial de manera que figuri en un programa o obra, inicialment audiovisual, a canvi d'una remuneració econòmica o similar. Amb caràcter general, podem parlar de tres tipologies d'emplaçament de producte: passiu, actiu i verbal. En l'emplaçament passiu, el producte no interfereix en l'acció, tan sols apareix en l'escena. En l'emplaçament actiu, els personatges interactuen amb el producte però sense esmentar-lo, a diferència del que succeeix en el cas de l'emplaçament de producte verbal, en què els personatges arriben a esmentar el producte en qüestió.\nL’emplaçament de producte sorgeix a Espanya a principis de la dècada dels noranta. Coincidint amb l'inici de les emissions de les cadenes de televisió privades, productores i mitjans hi van veure una òptima via per finançar els alts costos de producció de la ficció audiovisual. Així, les marques comercials van començar a integrar-se en les telesèries de més èxit en la dècada dels noranta, com Farmacia de guardia o Médico de família, entre unes altres.\nAmb el pas del temps, múltiples factors com, per exemple, la saturació de la publicitat convencional, la multiplicació i fragmentació de les audiències arran de la digitalització del senyal de televisió, el fort impacte de la crisi econòmica en la inversió en publicitat i, sobretot, el recent reconeixement jurídic de l'emplaçament de producte han vingut a consolidar aquesta modalitat de publicitat no convencional, menys costosa i intrusiva que la convencional.\nA Espanya, fins al 2010 l'emplaçament de producte no disposava d’una regulació específica però es considerava il·lícit per infringir el principi d'identificació publicitària i incórrer, en conseqüència, en el supòsit de publicitat encoberta. Malgrat la prohibició legal, l'emplaçament de producte era una realitat denunciada per diferents entitats, com FACUA, que l'any 2000 va publicar un estudi que va detectar publicitat encoberta de gairebé cinc-cents productes en sèries espanyoles emeses entre els anys 1994 i 1999.\nInicialment, el criteri decisiu per a determinar el caràcter publicitari de l'emplaçament va ser, seguint la literalitat de la llei, la prova de l'existència d'una remuneració econòmica o contraprestació similar. No obstant això, davant les creixents al·legacions d'absència d'infracció per falta de prova, la jurisprudència va passar a considerar la remuneració econòmica com un requisit suficient però no necessari per determinar l’existència del propòsit publicitari de l'acció. D'aquesta manera, el fet de ressaltar de manera artificiosa i innecessària la presència del producte, referir-se verbalment a la marca comercial o esmentar expressament els seus avantatges han motivat nombroses resolucions sancionadores per publicitat encoberta confirmades posteriorment, en cas de recurs, per via judicial.\nDavant aquesta situació i el debat generat arrel d’una pràctica que, des del punt de vista de productores i mitjans resulta una important via de finançament, el 2007 el legislador europeu va distingir, per primera cop, entre la publicitat encoberta i l'emplaçament de producte, va mantenir la prohibició genèrica de la primera i va establir una sèrie de requisits perquè l'emplaçament pogués considerar-se lícit.\nEn conseqüència, la nova Llei 7/2010 General de Comunicació Audiovisual (LGCAV) reconeix el "dret a emetre amb emplaçament de producte" llargmetratges, curtmetratges, documentals, pel·lícules i sèries de televisió, programes esportius i programes d'entreteniment, sempre que es compleixin els següents requisits: que s'informi clarament al públic de l'emplaçament del producte al principi i al final del programa, i quan es reprengui després d'una pausa publicitària, si aquest ha estat produït o encarregat pel prestador del servei; que l'emplaçament no condicioni la independència editorial del prestador, i que no inciti directament a la compra o realitzi promocions concretes dels productes. A més, es prohibeix donar una prominència indeguda als mateixos i també es prohibeix l'emplaçament de producte en la programació infantil.\nMés de vint anys després de la incorporació d'aquesta modalitat de comunicació comercial audiovisual en les sèries espanyoles, el logo neutre que identifica l'emplaçament de producte apareix en multitud de programes i sèries de televisió. Mediaset Espanya i Atresmedia (els dos grups que comunicació que, junts, aglutinen actualment més del vuitanta per cent de la inversió publicitària a televisió), ofereixen product placement, passiu i actiu, en els seus magazins, espais esportius, realities i sèries de televisió. La legislació semblava que s'havia adaptat, per fi, a la realitat publicitària actual.\nDesembre de 2011. La cadena d'òptiques Alain Afflelou es va convertir en el primer anunciant en apostar per una nova modalitat a Espanya: el product placement virtual. Un mupi amb la seva marca va aparèixer en un dels capítols de la sèrie americana Mentes criminales, emesa per Cuatro. La tècnica d'inserir digitalment productes i marques en un contingut audiovisual gravat amb anterioritat arribava a Espanya, després de consolidar-se en altres països com els Estats Units o el Regne Unit. Al 2012, la marca de cervesa Estrella Galícia, també es va emplaçar digitalment en sis capítols de la sèrie americana Érase una vez. Actualment, Publiespaña i Atresmedia Publicidad han incorporat el product placement virtual a la seva oferta comercial.\nPermet la legislació vigent l'emplaçament de producte virtual? La veritat és que, una vegada més, la tecnologia supera al legislador. Malgrat tractar-se d'una norma recent, la LGCAV no contempla, específicament, ni el product placement virtual ni una altra de les noves modalitats que els professionals de la comunicació anuncien que ha vingut per quedar-se: el branded content o la generació, per part de les marques, de continguts rellevants per al consumidor.\nNo obstant això, a manca de confirmació per via jurisprudencial, una interpretació flexible de la llei ens portaria a afirmar que el product placement virtual serà lícit si compleix amb tots els requisits establerts en la LGCAV i, prèviament, s'han gestionat els corresponents drets per modificar l'obra audiovisual original, incloent la identificació de l'emplaçament en els mateixos termes exigits per a la producció estatal.\nA partir d'aquí, haurem d'esperar que el legislador trobi la manera de garantir l'equilibri entre les possibilitats publicitàries que ofereixen les noves tecnologies i la garantia del principi d'identificació publicitària i altres drets d'un consumidor, avui més informat i proactiu davant de la publicitat comercial.\npublicitat; règim jurídic de la comunicació; televisió;


El Govern espanyol aprova la pròrroga dels ERTOs fins al 31 de gener - Diari de Girona\nEl Govern espanyol aprova la pròrroga dels ERTOs fins al 31 de gener\nEls expedients de força major s'estendran automàticament a determinats sectors, però es creen dues figures a les quals es podran acollir tots\nep / ddg 29.09.2020 | 23:36\nEl Govern espanyol aprova la pròrroga dels ERTOs fins al 31 de gener Diari de Girona\nEl Consell de Ministres va aprovar ahir un Reial decret llei que prorroga fins al 31 de gener de manera automàtica els expedients de regulació temporal d'ocupació (ERTO) per força major per a determinats sectors econòmics, tot i que ha creat dues figures: els expedients per impediment de l'activitat i els de limitació d'activitat, a les quals podran acollir-se totes les empreses, amb exoneracions bastant elevades, que en alguns casos arriben fins al 100%. Van ser precisament aquestes millores les que van portar la CEOE a sumar-se ahir al matí a l'acord que dilluns va aconseguir el Govern amb CCOO i UGT per estendre els ERTOs quatre mesos més.\nEls ERTOs de força major amb pròrroga automàtica es limitaran a les empreses més afectades per la pandèmia, l'activitat de les quals es classifiqui en algun dels codis de la Classificació Nacional d'Activitats Econòmiques (CNAE-09) que preveu la norma. Es considera que s'engloben en aquesta categoria d'empreses aquelles que han recuperat de l'expedient de regulació menys del 65% dels treballadors i que tenen en un CNAE concret més del 15% de persones regulades del total d'afiliats al Règim General.\nAquests expedients de regulació gaudiran d'exempcions de quotes, aplicables tant als treballadors que es quedin a l'ERTO com als que en surtin, del 85% per cada mes del període octubre 2020-gener 2021 en el cas que l'empresa tingués a 29 de febrer d'aquest any menys de 50 treballadors en plantilla, i del 75% si comptava amb més de 50 empleats, segons va explicar el ministre de Seguretat Social, José Luis Escrivá. D'aquestes exoneracions també podran beneficiar-se'n aquelles empreses que, tot i que no formin part d'aquests sectors, es troben en la seva cadena de valor o el negoci depèn majoritàriament d'aquests sectors.\nAquestes exoneracions d'entre el 75% i el 85% també podran aplicar-se a les empreses que transitin des d'un ERTO de força major per covid a un de causes econòmiques, tècniques, organitzatives i de producció (ETOP) l'activitat de la qual es classifiqui en algun dels sectors inclosos en la norma, o aquelles que hagin estat qualificades com a integrants de la cadena de valor que també realitzin aquesta transició. També s'aplicaran a les empreses que es trobin en un ERTO per causes econòmiques, organitzatives, tècniques i de producció (ETOP) si formen part de les activitats emparades en la norma.\nEn el cas de les noves modalitats d'ERTO, a les quals podran acollir-se empreses de qualsevol sector, es distingeixen dos tipus: els per impediment d'activitat com a conseqüència de restriccions adoptades per les autoritats (per exemple, les empreses d'oci nocturn), i els de limitació d'activitat, destinats a les empreses que vegin alterada la seva activitat quan una autoritat local, autonòmica o estatal limiti, per exemple, els aforaments i els horaris.\nEls de limitació d'activitat aniran acompanyats d'altes exoneracions empresarials de quotes, a aplicar d'octubre a gener, tant pels treballadors que es quedin a l'ERTO com pels que en surtin: si l'empresa comptava amb menys de 50 treballadors a 29 de febrer d'aquest any, les exempcions seran del 100% a l'octubre, del 90% al novembre, del 85% al desembre i del 80% al gener. Per la seva banda, els d'impediment de l'activitat (tancament per decisió de les autoritats) tindran exempcions del 100% si la plantilla de l'empresa era inferior a 50 treballadors al febrer d'aquest any i del 90% si aquesta xifra era superior.\nD'altra banda, el Consell de Ministres també va aprovar prorrogar la prohibició dels desnonaments i de la pujada «abusiva» dels preus del lloguer fins al 31 de gener del 2021. A més, va aprovar ampliar la cobertura de l'anomenat «abonament elèctric», l'obligació dels grans propietaris d'acceptar pagaments ajornats escollint entre treure el 50% del deute o reestructurar-lo en almenys tres anys i la prohibició de tallar els subministraments a les persones vulnerables.\nEl sector nàutic de l'Estartit ha perdut més del 60% de l'activitat aquest estiu.


L'endeutament de l'Ajuntament de l'Ametlla de Mar s'eleva als 47,7 milions d'euros - 30/11/2015 » La Cala RTV\nL'endeutament de l'Ajuntament de l'Ametlla de Mar s'eleva als 47,7 milions d'euros\n30 . Nov, 2015 a les 12:40\n47.689.964 euros. Aquest és el deute que arrossega l'Ajuntament de l'Ametlla de Mar i que divendres al vespre va explicar l'equip de govern en una reunió informativa amb més de 300 veïns de la localitat. Un endeutament que hereten de l'anterior consistori i que han assegurat que dificultarà l'estabilitat pressupostària dels pròxims anys.\nA banda del deute bancari i a proveïdors, valorat en 36 milions d'euros, l'Ajuntament té damunt la taula sentències fermes o previstes per un valor de 3,6 milions d'euros més interessos. D'aquestes sentències n'hi ha dues fermes en via executiva de cobrament.\nAquestes són la del 10% d'aprofitament dels terrenys de Port Olivet, per un valor de 550.000 €, i la del primer projecte de construcció de la Residència, per 475.000 €. Aquí s'hi podria sumar una sentència desfavorable respecte als terrenys contigus al Castell de Sant Jordi, amb una indemnització de 2,2 milions d'euros.\nA l'endeutament cal sumar-hi el 11,5 milions de deute que té La Cala Gestió. Una xifra on s'inclou els 8 milions d'euros de la Residència d'Avis, i els 3 del pont de Les Tres Cales; diners que assegura l'equip de govern que han desaparegut de la caixa i que s'han utilitzat per a pagar d'altres conceptes.\nEl següent pas de l'equip de govern serà iniciar una auditoria de legalitat de procediments de La Cala Gestió. Des d'aquesta empresa pública, on Intervenció de l'Ajuntament no tenia accés, es van realitzar la majoria de contractacions, adjudicacions i gestions urbanístiques entre el 2008 i el 2014.\nAquesta empresa la va gestionar Efial cobrant més de 3 milions d'euros per l'assessorament. El contracte es va rescindir al juliol de l'any 2014 després de la imputació, a l'exalcalde i al gerent de La Cala Gestió, per l'adjudicació de diversos contractes municipals a la consultora.\nAlguns dels exemples de gestió des d'aquesta empresa, es van presentar durant la conferència mostrant xifres de factures de gestoria i advocats que ascendeixen a 1,5 milions, i projectes urbanístics per un valor de 2 milions d'euros; així com el cost de dietes a restaurants entre el 2010 i el 2012, factures de telèfon amb trucades internacionals o un estudi d'imatge de l'exalcalde.\nPer això, l'equip de govern vol saber si tot es va dur a terme correctament i si no emprendran mesures legals oportunes. L'actual alcalde, Jordi Gaseni, va agafar el compromís de demanar les responsabilitats polítiques, administratives i penals que calguin.\nTot i la situació, l'objectiu és el de minorar el deute sense que això repercuteixi en els serveis a la població ni tampoc amb un augment dels impostos i taxes municipals. De fet, al final de la presentació van fer una pinzellada del total pressupostari per al pròxim any. Amb una reducció d'un 19,37%, el pressupost del 2016 serà de 13.729.686 €. Pressupost que s'haurà d'aprovar en la sessió plenària prevista per el pròxim dijous.\n0 respostes a "L'endeutament de l'Ajuntament de l'Ametlla de M..."\nDescarrega'l (7,01 MB)\najuntament, antonio espuny, deute, endeutament, estat de comptes, jordi gaseni, la noticia del dia, reunió informativa


El propietari d'I3 Ventures reconeix que el contracte amb el Barça incloïa els perfils que van acabar difamant futbolistes\nDavant la jutge, Carlos Ibáñez explica que la seva intenció era "protegir el club" i que el seu interlocutor directe era Jaume Masferrer\nImatge d'arxiu del registre policial a les oficines del Camp Nou en el marc del cas Barçagate Lorena Sopêna i Lòpez / Europa Press\nEl judici del Barçagate segueix avançant al jutjat d’instrucció número 13 de Barcelona. Després de les declaracions d'Òscar Grau i Román Gómez Ponti a principis de juny, aquest dimarts ha sigut el torn de Carlos Ibáñez. El president de Nicestream, conglomerat d'empreses contractat pel FC Barcelona pel monitoratge de les xarxes socials i presumpta creació d'estats d'opinió contra jugadors i personalitats de l'entorn blaugrana, ha defensat que, dins de l'acord amb l'entitat blaugrana, es perveia la creació de perfils que van acabar sent difamatoris, segons fonts jurídiques consultades per l'ARA.\nCom la resta d'investigats, Carlos Ibáñez destaca com a data clau l'1 d'Octubre. Arran de la repercussió a les xarxes de la decisió de la directiva de jugar el partit contra el Las Palmas al Camp Nou, Ibáñez ha explicat que es va reunir amb Josep Maria Bartomeu, Óscar Grau, Jaume Masferrer i Pancho Schröder. A la reunió es va arribar a un acord que va desembocar en un únic contracte, que més tard Grau va demanar fraccionar per "centre de costos", segons han explicat a l'ARA fonts jurídiques després de la vista.\nIbáñez, que està investigat per possible corrupció entre particulars i administració deslleial, ha relatat davant la jutge que quan van acceptar les tasques encarregades pel Barça es van trobar diferents bots que anaven en contra de la directiva de comptes relacionats amb Víctor Font, Joan Laporta i Jaume Roures.\nEl Bartogate, sense filtres: "No podia llegir-me tots els contractes que m'arribaven"\nDurant la declaració, Ibáñez ha defensat que la seva feina era "controlar els danys" reputacionals ocasionats a l'entitat culer. Ha argumentat que en cap moment el fi de les tasques fetes era atacar o difamar personalitats relacionades amb el Barça i ha posat com a exemple les crítiques que va rebre Ernesto Valverde quan ocupava la banqueta del conjunt culer i com es va actuar al respecte. "Si s'ataca Valverde, nosaltres ens defensem dient que Guardiola no havia guanyat campionats, o si Pep diu que el club no cuida La Masia, doncs recordem que el seu germà era qui s'enduia els nens", ha dit Ibáñez, segons han explicat fonts jurídiques a l'ARA.\nA més, el propietari de Nicestream ha relatat que, a través de Jaume Mailet i l'empresa Telam Partners, el seu conglomerat d'empreses es va posar en contacte amb el Barça gràcies a un contracte del 2015 entre les dues empreses. A partir d'aquest contracte, l'empresa de Mailet rebia un 15% de comissió per fer d'enllaç entre Nicestream i empreses del territori espanyol a les quals poguessin interessar els seus serveis, com era el cas del Barça, segons Ibáñez.\nBarçagate Jaume Masferrer Josep Maria Bartomeu


Un mosso fora de servei permet detenir a un individu que intentava robar a una casa del Niloga de Reus, que ja havia comès quatre robatoris més – Actualitat Penal\nUn mosso fora de servei permet detenir a un individu que intentava robar a una casa del Niloga de Reus, que ja havia comès quatre robatoris més\nEl passat 9 de novembre, a Reus, un mosso fora de servei es va adonar que un individu anava mirant a l’interior dels vehicles estacionats i observava, amb actitud vigilant, les cases del barri Niloga. L’agent va contactar amb la comissaria de Reus i ràpidament van arribar al lloc diverses patrulles. En aquest impàs, l’individu havia marxat del barri però els agents, amb la descripció facilitada pel mosso fora de servei, el van localitzar i detenir poc després. El detingut, amb nombrosos antecedents policials per delictes contra el patrimoni, va passar a disposició judicial el passat dissabte i el jutge va decretar el seu ingrés a presó.\nEl detingut un home, de 22 anys, de nacionalitat marroquina i amb domicili desconegut, és presumpte autor d’un delicte de robatori amb força, en grau de temptativa. Un cop detingut, els mossos el van denunciar penalment per dos delictes de robatori amb força a establiment, un robatori amb força a domicili i un robatori amb violència.\nUn cop en dependències policials, els mossos van trobar indicis que relacionaven el detingut amb altres fets delictius. Un d’ells era un robatori amb força en un bar del barri Ample de Reus, el dia 20 d’octubre.\nEl mateix dia, el presumpte lladre va cometre un robatori violent al barri Sant Jordi. En aquest incident, un veí va entrar al portal de casa seva seguit del detingut. Un cop dins, l’individu va fer veure que pujava a l’ascensor i va sorprendre la víctima a qui va prendre d’una estrebada la bossa de mà que portava.\nMentre la investigació estava en marxa, el passat dijous es van produir dos robatoris amb força més. El primer, en el mateix bar que va patir el robatori el dia 20 d’octubre. En aquest cas, l’autor va trencar la porta i va forçar dos panys per emportar-se els diners de la caixa enregistradora.\nEl segon robatori, en grau de temptativa, es va produir en un pis del barri Lladoners. L’home va saltar la tanca però no va aconseguir robar res, ja que una veïna el va sorprendre i va fugir.


Riba-roja va registrar 5.500 atencions en Polítiques Inclusives durant l’any 2020 i va destinar 258.000 euros a ajudes econòmiques – tucomarca.com\nHomeCamp de TúriaRiba-roja va registrar 5.500 atencions en Polítiques Inclusives durant l’any 2020 i va destinar 258.000 euros a ajudes econòmiques\nL’ajuntament fa un balanç de les actuacions anuals\nL’Ajuntament de Riba-roja de Túria va registrar fins a 5.500 atencions als ciutadans en l’àrea de Polítiques Inclusives, Drets Socials i Majors al llarg de l’exercici passat 2020 marcat per les conseqüències derivades de la pandèmia de l’coronavirus. Les arques públiques van destinar, a més, un total de 258.369 euros en diverses ajudes econòmiques als ciutadans.\nL’àrea d’Igualtat, Polítiques Inclusives, Drets Socials i Majors ha fet balanç de les actuacions que s’han dut a terme des dels diversos programes i serveis que ofereix aquest departament municipal, amb una especial atenció a les famílies amb major vulnerabilitat en l’actual context . D’entre les més de 5.500 atencions registrades pel consistori de Riba-roja cal destacar, entre altres, les visites domiciliàries, les telefòniques i aquelles amb caràcter d’urgència.\nD’aquesta manera, cal subratllar les atencions realitzades a un total de 949 famílies, altres 410 destinades a la gent gran, altres 302 cap als immigrants i, finalment, fins a 243 atencions a minories ètniques, d’entre les més de 5.500 dutes a terme al llarg de l’exercici passat. Cadascuna d’aquestes atencions va ser derivada i gestionada per cadascun dels tècnics de l’departament.\nA més, l’àrea de l’Igualtat, Polítiques Inclusives, Drets Socials i Majors va tramitar un total de 949 sol·licituds d’ajuts econòmics per part dels veïns de la localitat i que es van concentrar a les 422 sol·licituds destinades a necessitat bàsiques el valor econòmic ascendeix a un total de 120.997 euros als quals cal afegir els 76.497 euros pels subministraments energètics de les 295 peticions rebudes.\nEl departament també va concedir ajudes econòmiques amb caràcter extraordinari per valor de 11.313 euros per part de les 42 sol·licituds d’ajuts econòmics tramitades i concedides. Finalment, cal destacar altres 185 sol·licituds en matèria d’ús de l’habitatge per un valor global de 48.214 euros. En total, aquesta àrea va tramitar les referides 949 ajudes amb caràcter econòmic, per a les que es van destinar una suma de 258.369 euros entre totes les sol·licituds.\nUn altre dels punts importants a destacar són les atencions als majors de Riba-roja de Túria amb un total de 410 expedients tramitats, altres 19 peticions per al Centre de Dia, les peticions de Residència que van aconseguir les 24 persones, altres 34 atencions a els veïns de la localitat per sol·licituds de teleassistència i, finalment, les 46 sol·licituds de càtering.\nEl departament d’Igualtat, Polítiques Inclusives, Drets Socials i Majors de Riba-roja de Túria es va encarregar de l’repartiment de més de 21.000 quilograms d’aliments de el Banc d’Aliments entre les més de 300 unitats familiars que es van beneficiar de les esmentades ajudes corresponents al llarg de l’any passat 2020, a les quals cal afegir les de el present exercici que es continuen concedint.\nL’alcalde de Riba-roja de Túria, Robert Raga, ha subratllat “l’enorme esforç, treball i dedicació per part de tots els treballadors i tècnics dels diversos departaments que s’han encarregat d’atendre i gestionar les més de 5.500 atencions a les persones d’aquesta localitat, la tasca és encara més important en una situació tan excepcional com l’actual per la pandèmia, per això, estem redoblant, més si és possible, els programes socials “.


Xavi Pascual: “Gijón ha tingut molt mala sort”\nEl tècnic blaugrana valora el partit davant Juanfersa Grupo Fegar de dimecres, fixant-se com a objectiu sumar dos punts per seguir a dalt\nXavi Pascual ha valorat el partit de demà a les 20.30 h davant el Juanfersa Grupo Fegar de Gijón. Amb l’objectiu de continuar en la línia mostrada en els darrers dies, assolir un altre triomf i preparar el darrer mes de competició, els blaugranes sortiran a la pista del Palau Blaugrana.\nEl fet de jugar contra el darrer classificat de la Lliga no canviava els plans del tècnic blaugrana: “Ens juguem dos punts importants. És igual contra qui juguem. Nosaltres hem de fer la nostra feina al camp, respectant el rival, i fent la nostra tasca per guanyar”.\n“Vénen sense pressió. Gijón ha tingut molt mala sort. Han perdut molts partits per un gol. No crec que hagin d'estar tan avall com mostren els resultats”, explicava Pasqui sobre el rival de dimecres.\nPreguntat sobre si els dos triomfs davant Flensburg podien afectar l’equip, Xavi Pascual manifestava: “Sempre que tens partits importants i treus endavant els resultats, et dóna més confiança. És positiu però ja és passat i cal pensar en Gijón”.


FP Cicle Superior Gestió d'Allotjaments Turístics a Madrid - Linkia FP\nFP Cicle Superior Gestió d’Allotjaments Turístics a Madrid\nTítol Oficial de Tècnic Superior en Gestió d'Allotjaments Turístics.\nAssignatures del Grau Superior de Gestió d'Allotjaments Turístics a Madrid Requisits d'accés de Grau Superior de Gestió d'Allotjaments Turístics Sortides professionals en FP de Gestió d'Allotjaments Turístics On estudiar Gestió d'Allotjaments Turístics a Madrid Software utilizados en el Ciclo Superior Gestión de Alojamientos Turísticos a Madrid\nAssignatures del Grau Superior de Gestió d'Allotjaments Turístics a Madrid\nUn dels cicles formatius que impartim a la capital és el de Gestió d’Allotjaments Turístics. Aquest cicle de Grau Superior és una titulació que s’autoritza mitjançant el Ministeri d’Educació i Formació Professional, i que té una validació a tot el país.\nSi el que vols és gestionar l’organització i el control dels diferents establiments turístics, aquest cicle és l’ideal per oferir-aquesta oportunitat. En aquest curs aprendràs la teoria sobre l’aplicació de polítiques empresarials sobre els allotjaments turístics i, a més, podràs passar-lo a la pràctica gràcies a l’oportunitat de treballar en els diferents departaments.\nAquí us deixem el programa de l’cicle formatiu de Gestió d’Allotjaments Turístics, un cicle que s’estructura en diferents assignatures o mòduls professionals i els quals es divideixen en unitats formatives que, a l’hora de l’avaluació, s’avaluaran de forma independent.\nCONTEXTUALITZACIÓ DEL SECTOR TURÍSTIC\nTIPOLOGIES I TENDÈNCIES TURÍSTIQUES (TURISME DE NEGOCIS)\nL'OFERTA I LA DEMANDA TURÍSTICA\nORGANITZACIÓ DEL DEPARTAMENT DE RECEPCIÓ\nPROCEDIMENTS DE RECEPCIÓ\nORGANITZACIÓ DEL DEPARTAMENT DE PISOS\nGESTIÓ D'INSTAL·LACIONS, EQUIPAMENTS I RECURSOS\nBUGADERIA I LLENCERIA\nPROTOCOL I RELACIONS PUBLIQUES\nPROTOCOL INSTITUCIONAL, EMPRESARIAL I SOCIAL (ESDEVENIMENTS SOCIALS)\nCOMUNICACIÓ I ATENCIÓ ALS CLIENTS\nLES RELACIONS PÚBLIQUES EN L'ÀMBIT TURÍSTIC\nFONAMENTS DEL MÀRQUETING TURÍSTIC\nELS CONSUMIDORS DE PRODUCTES I SERVEIS TURÍSTICS\nMÀRQUETING MIX I NOVES TECNOLOGIES\nEL PLA DE MÀRQUETING (PER A L'ORGANITZACIÓ D'ESDEVENIMENTS)\nGESTIÓ DEL DEPARTAMENT DE CONVENCIONS I ESDEVENIMENTS\nPLANIFICACIÓ, DESENVOLUPAMENT I CONTROL D'ESDEVENIMENTS\nCOORDINACIÓ DE L'ÀREA D'ALLOTJAMENT\nRENDIBILITAT ECONÒMICA I FINANCERA\nDIRECCIÓ D'ESTABLIMENTS D'ALLOTJAMENT RURAL\nRECURSOS HUMANS AL ALLOTJAMENT\nSELECCIÓ DE RECURSOS HUMANS\nRequisits d'accés de Grau Superior de Gestió d'Allotjaments Turístics\nSortides professionals en FP de Gestió d'Allotjaments Turístics\nUn cop hagis obtingut el títol de Gestió d’Allotjaments Turístics a Madrid seràs capaç de coordinar els serveis propis dels diferents establiments d’allotjament turístic. Podràs disposar de les estructures organitzatives necessàries per gestionar i controlar tots i cadascun dels seus departaments, i, a més, gràcies a aquest cicle, podràs analitzar el mercat de manera adequada i comercialitzar el producte de l’allotjament, gestionant el tema de les reserves amb un criteri d’eficiència empresarial professional.\nI no només això, sinó que tindràs el coneixement suficient per acomplir activitats de control i supervisió del departament de recepció, assegurant una bona atenció a client amb els nivells de qualitat adequats. Així mateix, podràs organitzar i promocionar esdeveniments dins el mateix establiment en el qual estiguis treballant, coordinant els diferents departaments i portant la gestió dels recursos humans.\nA continuació, et mostrem les sortides professionals que s’adhereixen a aquest cicle:\nResponsables de Recepció i reserves d’hotels\nGovernants d’establiments hotelers\nComercial d’establiments turístics\nCap de vendes en establiments d’allotjaments turístics\nOn estudiar Gestió d'Allotjaments Turístics a Madrid\nEn Linkia FP comptem amb professors experts en el sector que sempre t’acompanyaran durant el teu procés formatiu. A més, amb l’acompanyament dels estudiants disposareu de el Servei d’atenció a l’alumne i el Servei d’assessorament pedagògic per a qualsevol consulta necessària.\nLinkia FP compta amb més de 1.000 entitats que col·laboren amb nosaltres. Gràcies a aquesta cooperació, som capaços de saber les necessitats a satisfer dels nostres alumnes i el que s’espera d’ells pel que fa a el futur professional.\nSoftware utilizados en el Ciclo Superior Gestión de Alojamientos Turísticos a Madrid\nGràcies a el Cicle Superior de Gestió d’Allotjaments Turístics, els estudiants podran fer ús d’algunes de les aplicacions que ensenyem a Linkia al llarg de el curs. Aquestes aplicacions estan reflectides en l’àmbit tecnològic que el sector de l’Turisme està prenent actualment, cosa que els facilitarà la seva incorporació en els futurs sectors laborals i que els serà més senzill a l’hora d’utilitzar-los. A continuació, us mostrem quins són.


Només 1 any! és increïble, sembla que faci més temps.\ni que duri molts anys més. Feicitats.\nenhorabona i ja saps ... convides la ronda !!! ... salut\ncaram quanta feina en un any felicitats Oscar......per molts posts! (i anys)\nMoltes gràcies a tots i totes. Anem pel segon amb més força!\nfelicitats per l'anyet! i per molts posts més!!!!\nMoltes gràcies Jacme.


Notícia: Nova concentració a Blanes en defensa de la llibertat i la democràcia\nNova concentració a Blanes en defensa de la llibertat i la democràcia\nNoticia publicada a la web el 09/24/2017 01:00:30 PM\nProp d’un miler de ciutadans i ciutadanes s’han mobilitzat aquest diumenge per segona vegada aquesta setmana, responent a la convocatòria de la “Marató per la Democràcia”\nPer segona vegada en una mateixa setmana, la societat civil de Blanes s’ha tornat a mobilitzar i ha participat en la concentració que ha tingut lloc aquest diumenge. Prop d’un miler de ciutadans s’han aplegat a les 11 del matí al Passeig de Dintre, davant l’Ajuntament de Blanes, responent a la convocatòria que van fer dimecres passat l’ANC i Òmnium Cultural, en el què s’ha anomenat “Marató per la Democràcia”.\nConcentració en defensa de la llibertat i la democràcia\nLa crida la van fer dimecres passat els presidents de les dues entitats, Jordi Sánchez i Jordi Cuixart, respectivament. De la mateixa manera que ja es va fer en la mobilització de dimecres, la concentració d’aquest diumenge tenia per objectiu defensar les institucions catalanes, la llibertat d’expressió i la democràcia.\nEspectacle de Dansa “DAD.EXE” amb l’Esbart Joaquim Ruyra\nLa mobilització d’avui ha comptat amb un fet diferencial força significatiu. L’Esbart Joaquim Ruyra de Blanes ha interpretat dos fragments de l’espectacle “DAD.EXE: Dret a Decidir Executable”, que va estrenar l’any 2012. Es tracta d’una reflexió escènica sobre la identitat i el país que no ha perdut gens de vigència.\nActuació Esbart Joaquim Ruyra\nL’espectacle que combina el ball pla, la rumba i la jota amb el jazz i la improvisació, compta amb un fil argumental que s’inspira en els textos de grans autors de la literatura catalana, com ara Salvador Espriu, Pere Quart, Joan Maragall i Miquel Martí i Pol. Un dels fragments escollits pels membres de l’esbart ha estat precisament la lectura d’una selecció de textos per un costat, i per l’altre una de les danses més animades incloses al “DAD.EXE”, el de la Rumba.\nAbans de la doble intervenció dels dansaires, la presidenta de l’esbart Anna Turon, ha llegit un manifest elaborat per l’entitat on s’afegia al rebuig unànime de la societat catalana envers als fets ocorreguts dimecres passat, amb la vulneració dels principis de la democràcia i els drets fonamentals d’un estat de dret. El text es tanca manifestant el suport de l’Esbart Joaquim Ruyra al govern de la Generalitat, i rebutja la manera com l’estat espanyol està intentant impedint el referèndum.\nLectura de diversos textos i llistat de col·legis electorals de l’1 d’Octubre\nDesprés de la vibrant actuació de l’esbart, que ha estat reblada per un fort aplaudiment de la concurrència, s’han llegit diversos textos reivindicatius i poètics. Entre ells, s’ha donat veu al Manifest ‘Crida per la Democràcia’, així com el poema de Miquel Martí i Pol ‘Aquesta remor que se sent’. També s’ha recordat el què aquests dies està s’ha estès profusament a les xarxes: “L’Apartheid era ‘legal’, l’Esclavatge era ‘legal’, El Colonialisme era ‘legal’, Les Dones no podien Votar i era ‘legal’...: la legalitat és una qüestió de poder, no de justícia”.\nLa portaveu de l'ANC de Blanes, Mireia Maeso\nPer últim, la portaveu de l’ANC a Blanes, Mireia Maeso, ha animat a tothom a mantenir la il·lusió per la jornada que es viurà tot just d’aquí a una setmana, l’1 d’octubre. També ha enumerat les 9 seus electorals amb què comptarà Blanes per poder exercir el dret a vot: el Teatre d’Els Pins, la Casa del Poble, l’Ambulatori de La Plantera, Ràdio Blanes, el Casal de la Gent Gran de la Plaça d’Espanya, l’Escola Oficial d’Idiomes –a la Casa de la Cultura-, així com als 3 instituts: Sa Palomera, Serrallarga i S’Agulla.\nFinalment, abans de passar a l’acció, s’ha interpretat l’Himne Nacional de Catalunya, ‘Els Segadors’. La concentració s’ha tancat amb una empaperada popular que ha començat en primer lloc pel mateix indret on s’havia fet la mobilització ciutadana: la façana principal de l’Ajuntament de Blanes.\nData de realització: 09/24/2017 | Data de la darrera actualització: 09/24/2017


Església parroquial de la Transfiguració – Sant Martí de Riucorb / Urgell | Catalunya Medieval\nEsglésia parroquial de la Transfiguració – Sant Martí de Riucorb / Urgell\nSituació: A Rocafort de Vallbona, entitat de població de Sant Martí de Riucorb, un municipi de la comarca de l'Urgell, situat a la dreta del riu Corb. El municipi es va constituir en 1972 al fusionar-se els antics pobles de Sant Martí de Maldà i Rocafort de Vallbona, amb els seus agregats del Vilet i Llorenç de Rocafort.\nÈpoca: Segle XVIII – Neoclassicisme - (Patrimoni.Gencat).\nSenzill de localitzar donades les reduïdes dimensions del llogaret. Molt a la vora del Castell de Rocafort.\nLocalització: N 41 33 17.1 E 01 05 39.9 - Altitud: 441 m.\nLa façana de l'església de Rocafort de Vallbona presenta dos cossos horitzontals dividits per una cornisa i rematats per un frontó triangular que abasta l'amplada de la nau central.\nLa divisió vertical es fa en tres cossos mitjançant pilastres toscanes sobre podis.\nLa porta d'entrada està coronada per un timpà semicircular. A la part central del cos superior hi ha un òcul quadrilobulat. Als laterals del cos inferior s'obren dos òculs el·líptics.\nEl campanar és vuitavat, de dos cossos. Al superior hi ha una balustrada i un llanternó que el coronen.\nInteriorment és una església de nau única amb un absis completament recte. Només té una capella lateral situada al lateral dret més proper de l'altar major.\nEl contracte per construir aquesta obra es va signar davant del notari de Bellpuig, Josep Gili, l'any 1848. S'hi especificava que l'obra seria feta pels mestres de cases de Bellpuig, Josep i Bonaventura Palau, responsables de la última reforma en estil neoclàssic.\nAntigament la parròquia era sufragània de Nalec. Començà a ser parròquia independent el 12 de juny de 1733.\nEl campanar data de 1868.”\nCastell de Rocafort de Vallbona\nPublicat el 3 febrer 2016 per Ricard\tdins de Urgell amb l`etiqueta Catalunya, Edificació segle XVIII, Esglésies, Lleida .


FAQS. Ensinistrar a la població | Joan Burdeus\nFAQS. Ensinistrar a la població\nMediàticament sempre recordarem aquesta setmana com els dies en què vam descobrir l’estat major, un mot de sonoritat judeomasònica per referir-se a la cort de prohoms que, sense haver estat escollits democràticament i, per tant, sense el deure de retre comptes davant la ciutadania, van influir i participar en l’estratègia d’organització del referèndum.\nLa desfilada va començar dilluns en una entrevista a RAC1 en què l’editor Oriol Soler, membre del nucli dur de Carles Puigdemont, va declarar que “si continuàvem, ens matarien” i que el pecat més gran de l’independentisme va ser “no entendre la por que molts no-independentistes van sentir durant aquells dies”; i va culminar al Preguntes Freqüents amb la intervenció de Xavier Vendrell, exlíder d’ERC i home determinant en els fets d’octubre. Vendrell va explicar a Laura Rosel per què l’independentisme està més a prop del seu objectiu que mai a partir de símils alpins plens d’escalades, camps base i atacs al cim. Com que els membres d’aquest comitè invisible han sortit a la llum en l’aniversari de la declaració d’independència fallida sense aportar res de nou sobre el “què” ni el “com”, només ens queda suposar que la seva utilitat comunicativa té a veure amb el “qui”: descarregar a líders i partits de la responsabilitat del fracàs afegint noves cares al denominador d’estrategs i savis a l’ombra. La jugada mestrívola com a filosofia política.\nTot plegat confirma que la veritable kryptonita electoral del postprocés a Catalunya no és la poca traça, sinó la llufa de traïdor. El 27S i tot el que ha vingut després només s’explica com el resultat d’un joc de la bomba en què els dos grans partits catalans s’han d’anar passant entre ells el cost d’haver dit que estaven fent i farien coses que ni estaven fent ni farien, fins que, quan arriben unes eleccions, qui no té la bomba a les mans i aconsegueix col·locar-la en les de l’altre, guanya. Aquesta és una tasca perillosa i propensa a l’efecte bumerang perquè, com han corroborat un any d’entrevistes, articles i reportatges, pràcticament hi ha tantes bombes com mans involucrades. Però l’abominable repressió de l’Estat ha postergat la detonació de responsabilitats fins al punt que potser no s’acaba produint mai gràcies al que Pilar Rahola va anomenar “una implosió”, en referència al poder catalitzador de les més que probables condemnes dels presos.\nPer arribar fins aquest moment redemptor que expiarà culpes i unirà a l’independentisme en una acció col·lectiva capaç de fer efectiu el dret de l’autodeterminació en millors condicions que després de l’U d’Octubre, l’estat major ha consensuat un diagnòstic dels errors i proposa un pla. Comencem pel problema: Oriol Soler, que paradoxalment es va encarregar de tasques comunicatives, va assenyalar l’eslògan de ‘La revolució dels somriures’ com l’arrel de tots els mals. La idea és que els polítics independentistes no havien preparat al poble català per combatre cap tipus de violència i, per tant, no tenien dret a exigir la resistència si començaven a caure porres en comptes d’abraçades fraternals. També aquesta setmana, en el mateix sentit, l’exconseller a l’exili Toni Comín va dir que “no es va entrenar a la població”. Amb la bena fora dels ulls, dòcilment disposats a ignorar qui la va intentar col·locar en primer lloc, les masses sobiranistes agraïm aquest exercici de responsabilitat i realisme i ens preparem per escoltar. Digueu-nos, si us plau, com ens entrenem per la revolució sense somriures?\nLa resposta va arribar al plató del FAQS per boca de Xavier Vendrell, l’altre cap de cartell de l’estat major revelat durant la setmana. Constatats els límits de la via riallera cap a la independència i instant als octogenaris a prendre-s’ho amb calma, l’exconseller de governació de Pasqual Maragall va parlar de “fer la mobilització més gran de la història i mirar cap a Europa” i de “posar pressió a nivell internacional i aconseguir l’ajuda de ciutadans anglesos, francesos, alemanys… “. A Twitter, Oriol Junqueras i Carles Puigdemont –també Mireia Boya-, el van aplaudir, recordant aquella sensació tan pre-octubre-de-2017 de tenir-ho tot perfectament pensat i planejat. Ràpidament, Laura Rosel va recordar la manifestació massiva de l’independentisme a Brussel·les el 2017, insinuant que els resultats d’aquella mobilització havien estat més aviat limitats, al·lusió davant la qual Vendrell va respondre que “potser no n’hi ha prou amb un dia”. Realment, qui no se sent preparat, és perquè no vol.


La irrupció positiva d’aficionats ha de comptar també amb el suport públic\nActualitzada 19/08/2016 a les 06:47\nEn els darrers anys hem anat veient com s’ha produït una progressiva major presència de ciclistes (professionals i amateurs) en les nostres carreteres que crec que hem de valorar molt positivament. Qui hi entén diu, a més, que les condicions del nostre país són idònies per als que es prenen l’afició amb major intensitat i fins i tot per als mateixos professionals. De fet, un nombre rellevant de ciclistes d’alt nivell estan instal·lats al país i això està provocant un cert efecte crida en què es combinen de forma positiva les condicions d’entrenament que ofereixen les nostres muntanyes amb la presència d’aquest grup important d’esportistes, el que els permet compartir entrenaments.\nEm permeto des d’aquestes línies agrair (de fet afegir-me a la llarga llista d’agraïments) al Joaquim Purito Rodríguez per l’aportació tan positiva que la seva presència i residència al país i l’efecte crida que ha tingut.\nPer tot plegat i quasi diria que de forma força espontània s’ha generat una certa especialització del país en el sector del ciclisme de carretera que es combina alhora amb el de muntanya. Aquesta modalitat compta, en aquest cas, amb un impuls públic important especialment des del comú de la Massana.\nLa recerca de l’especialització és el que busquen de forma insistent totes les destinacions turístiques i residencials i diria que ens trobem davant una oportunitat que en cas de ser ben gestionada pot aportar efectes molt positius per al nostre país (més encara dels que ja aporta avui dia). Davant d’aquest fenomen han sorgit veus des del sector turístic que de forma encertada, al meu entendre, demanen prestar més atenció al boom del ciclisme en carretera i d’ampliar i especialitzar l’oferta destinada a aquest sector. Sembla d’entrada (i sense entrar a valorar com es pot concretar aquest plantejament) una proposta més que raonable que ha comptat, però, amb una reacció massa freda per part d’Andorra Turisme.\nNomés desitjo que la presència de tot tipus de ciclistes a les nostres carreteres continuï augmentant i que l’actuació de les administracions públiques permeti la seva pràctica amb les millors condicions tant de seguretat com d’aquelles que permetin gaudir-la al màxim als seus nombrosos aficionats.\nMolt bé, Pere, molt bé. Estan fotent el país panxa enlaire.....i tú parlant de bicicletes.


15 altaveus, 15 subwoofer, 15 fabricants d’altaveus a la Xina\nNingbo Sonice Electroacoustic Science and Technology Co., Ltd. [Zhejiang,China] Tipus d'empresa:Manufacturer Main Mark: Worldwide , Americas , Europe , North Europe , Asia Exportador:81% - 90% Certs:ISO9001, Test Report Descripció:15 oradors,15 Subwoofer,Ponent de 15 Pa,Altaveu 15 polzades,,\nHome > Productes > Ponent de PA > Altaveu de 15 "PA\nCategories de productes de Altaveu de 15 "PA , som fabricants especialitzats de la Xina, 15 oradors , 15 Subwoofer proveïdors / fàbrica, productes a l'engròs d'alta qualitat de Ponent de 15 Pa R + D i fabricació, tenim el perfecte servei postvenda i suport tècnic. Esperem la vostra cooperació!\nAltres jocs d’àudio i conjunts d’altaveu de 8 ″ de 15 ″ de PA per a situacions múltiples. Altaveu d'àudio professional per a festa / concert / òpera / escenari etc. Altaveu PA de 15 ″ amb cantell de tela, armadura de ferro, imant: ferrita. Totes les parts dels altaveus es poden personalitzar segons les vostres...\nAltres paràmetres d'àudio i conjunts Altaveu de 8 ″ de 15 ″ de alta qualitat utilitzada per a múltiples situacions. Altaveu d'àudio professional per a festa / concert / òpera / escenari etc. Altaveu PA de 15 ″ amb con de paper, vora de tela, Marc d'alumini, imant: ferrita. Totes les parts dels altaveus es...\nAltaveu PA de 15 polzades d'alta qualitat que s'utilitza per a diverses situacions. Altaveu d'àudio professional per a festa / concert / òpera / escenari. Altaveu PA de 15 polzades amb con de paper, vora de tela, marc d'alumini, imant: Ndfeb. Totes les parts dels altaveus es poden personalitzar segons...\nAltaveu PA de 15 polzades d' alta qualitat que s'utilitza per a diverses situacions. Altaveu d'àudio professional per a festa / concert / òpera / escenari, etc. Altaveu de 15 polzades amb con de paper, vora de tela, Marc de ferro, imant: ferrita . Totes les parts dels altaveus es poden personalitzar segons...\nAltaveu d' alta potència de 15 polzades que s'utilitza per a diverses situacions. Altaveu d'àudio professional per a festa / concert / òpera / escenari, etc. Woofer de 15 polzades amb con de paper, vora de tela, marc de ferro, imant: ferrita . Totes les parts dels altaveus es poden personalitzar segons les...\nXina Altaveu de 15 "PA Proveïdors\nAquí podeu trobar els productes relacionats en Altaveu de 15 "PA, som fabricants professionals de 15 oradors,15 Subwoofer,Ponent de 15 Pa,Altaveu 15 polzades,,. Ens hem centrat en el desenvolupament, la producció i les vendes de productes d'exportació internacionals. Hem millorat els processos de control de qualitat de Altaveu de 15 "PA per garantir que cada producte qualificat per exportar.\nSi voleu saber més sobre els productes en Altaveu de 15 "PA, feu clic a la informació del producte per veure paràmetres, models, imatges, preus i altra informació sobre 15 oradors,15 Subwoofer,Ponent de 15 Pa,Altaveu 15 polzades,,.\nSigui el que sigui un grup o un individu, farem tot el possible per proporcionar-vos un missatge complet i exacte sobre Altaveu de 15 "PA.\nPonent de 15 Pa\nAltaveu 15 polzades\n15 oradors 15 Subwoofer Ponent de 15 Pa Altaveu 15 polzades 6.5 Oradors


Com fer inviable el 155: així resistirà la Generalitat l'embat d'Espanya | NacióReus\nEls consellers i alts càrrecs formalment cessats per Rajoy, amb les excepcions a Interior, tenen intenció d'anar a treballar dilluns i fins que se'ls ho impedeixi físicament | Treballadors de diversos àmbits s'han organitzat en assemblees per blindar-se davant del 155 i no reconèixer caps imposats per Madrid | L'ANC i la Intersindical-CSC faran trobades per fer recomanacions sobre com torpedinar el funcionament ordinari de l'administració\nper Roger Tugas / Oriol March, 28 d'octubre de 2017 a les 17:50 |\nEl Palau de la Generalitat, amb les dues banderes, aquest dissabte al matí | Adrià Costa\nEl camí fins a la proclamació definitiva de la República catalana no ha estat senzill. El moment idoni per fer el pas ha centrat bona part de les discussions de les últimes setmanes -amb alguna finta de darrera hora inclosa- i, per això, l'estudi de les accions a fer des d'ara havia quedat una mica desatès. Sigui com sigui, el full de ruta de Junts pel Sí passava per "resistir amb la gent" un cop declarada la independència, mentre que la CUP havia apuntat que els mateixos funcionaris podien torpedinar el control de la Generalitat. En aquest sentit, els diversos sectors de l'independentisme es preparen per la resistència pacífica al control del Govern per part de Mariano Rajoy fins a les eleccions previstes per al 21 de desembre.\nLes resolucions de Junts pel Sí i la CUP aprovades aquest divendres donen unes instruccions molt clares i precises al Govern per mirar de fer efectiva la constitució del nou estat, posant en marxa totes les estructures, iniciant unes negociacions amb Espanya per acordar la transició, buscant el reconeixement internacional o iniciant el procés constituent. Ara bé, hi ha una urgència molt evident sobre la taula: resistir a la suspensió de l'autogovern decretada per Rajoy, amb el cessament dels membres del consell executiu i alts càrrecs de l'administració i el control centralitzat dels departaments com a mesura estrella.\nMalgrat tot, tampoc no hi ha moltes concrecions en l'estratègia de defensa, ja que els dirigents independentistes volien analitzar primer quines serien les mesures concretes que aplicaria el govern espanyol, les quals finalment han passat per, entre altres qüestions, cessar tot el Govern -alts càrrecs inclosos- i convocar eleccions per al 21 de desembre. La via per resistir a aquestes actuacions ha estat sobre la taula del consell executiu extraordinari que s'ha reunit durant divendres el vespre, també amb representants de les entitats sobiranistes.\nDilluns, a treballar\nEn ella, fonts de l'executiu apunten que s'ha ratificat la voluntat de desacatar la dimissió imposada per Rajoy i dilluns anar a treballar el Govern al complet als respectius departaments i amb tota la normalitat possible. La intenció és no abandonar els despatxos com els ho ha ordenat l'executiu espanyol, sinó desobeir i mantenir-se com a màxims representants de la Generalitat, atenent-se a la legalitat catalana. Hi ha casos, però, en els quals hi ha excepcions: el director dels Mossos ja s'ha acomiadat, i el major del cos, Josep Lluís Trapero, també ha acatat el cessament.\nAlguns departaments (com els d'ERC, per exemple), ja havien ideat durant els dies anteriors algun cronograma per afrontar cadascuna de les actuacions de l'Estat per part dels consellers, alts càrrecs i eventuals. Al seu torn, Puigdemont té previst ser dilluns al Palau de la Generalitat, almenys fins que físicament se li permeti. De fet, en el discurs d'aquest dissabte ja ha explicitat que no se sent cessat del càrrec. Aquesta idea de forçar l'actuació de les forces de seguretat espanyoles és transversal, amb el missatge conforme de bones no se cedirà el comandament del Govern.\nAmb unes finances intervingudes, el Govern cessat no cobraria el sou ni podria executar actuacions que comprometessin despesa i pagaments\nSigui com sigui, l'independentisme és conscient que aquesta situació no pot ser eterna. Per una banda, hi ha el dubte sobre com actuaran els agents dels Mossos d'Esquadra i a quina legalitat obeiran o si, per exemple, se'ls ordena impedir l'accés dels consellers als seus departaments o directament detenir-los quan la Fiscalia s'hi querelli per rebel·lió.\nPer altra banda, la gestió econòmica és una limitació important, ja que, amb la intervenció dels comptes de la Generalitat, els bancs només executen aquells pagaments validats pel ministeri d'Hisenda. Per tant, els alts càrrecs i eventuals formalment cessats no podran cobrar els seus salaris (cosa que no tots es poden permetre indefinidament), però tampoc no podran ordenar pagaments o fer contractacions que comportin una despesa. De fet, alguns dels càrrecs afectats ja han demanat mantenir el número de telèfon, però al seu nom, pagant de la seva butxaca.\nMenció a part mereix la seguretat del president català. Puigdemont, després de reunir per primera vegada el Govern després de la proclamació de la República, va optar per marxar cap a Girona. Al llarg de les últimes setmanes havia intensificat les seves estades a la Casa dels Canonges per la feina associada a l'1-O i a la gestió posterior, i també per "motius de seguretat", segons fonts governamentals. De fet, Puigdemont ha incrementat el nombre d'escortes i hi ha introduït membres del cos d'elit dels Mossos, de la mateixa manera que també ho ha fet el major dels Mossos, Josep Lluís Trapero. El president no té convocat cap acte públic, però la seva idea és "resistir".\nEls Mossos permetran entrar a Puigdemont\nTot i que no hi ha cap "pla específic", segons ressalta un alt dirigent del PDECat, la idea que circula amb força per Palau és mantenir "activitat normal" a Palau. Segons alguns portaveus consultats des de fa setmanes sobre la qüestió, Puigdemont "té pactat" amb els Mossos que resguarden la plaça Sant Jaume seguir "accedint" al seu despatx tot i que estigui oficialment cessat segons la legislació espanyola, validada al Senat i esgrimida per Rajoy. Altres fonts governamentals, malgrat això, insisteixen que el cos policial català "no té ordres" -de moment- d'enfrontar-se a la Policia Nacional espanyola i a la Guàrdia Civil.\nL'objectiu es evitar un "bany de sang" i, per això, es multipliquen les crides a la calma i no hi ha previst enfrontaments entre els Mossos i la Policia Nacional o la Guàrdia Civil\n"No tenim la força per imposar un Estat, però podem fer entrar Espanya en fallida", sosté un alt dirigent de Junts pel Sí consultat. Un dels escenaris que va esgrimir Puigdemont el 10 d'octubre en privat per suspendre la independència és el d'un "bany de sang" al carrer, i dijous va desgranar un escenari de "violència extrema" en cas de proclamar-la. Per això, des de Govern s'intensifiquen les crides a la calma, al "pacifisme" i a seguir manifestant-se de forma cívica. Pels despatxos del Departament d'Interior hi han desfilat propostes de "resistència pacífica" que han estat avaluades pels responsables de la conselleria.\nLa mesa del Parlament, reunida aquest dimecres. Hi ha convocada una nova reunió per dimarts. Foto: Adrià Costa\nAixí mateix, a nivell parlamentari, la convocatòria d'eleccions comporta també la dissolució de la cambra. Junts pel Sí i la CUP, però, no tenen intenció d'acatar tampoc, per bé que també estan estudiant com procedir. El PDECat i ERC han reunit per separat les seves direccions i els seus diputats, aquest mateix divendres, després del ple, per abordar el nou escenari. Malgrat tot no hi ha hagut instruccions clares sobre com actuar (Rajoy encara no havia dissolt la cambra) i, com a mínim els republicans, han avisat els seus parlamentaris que els explicarien en les properes hores com encarar l'etapa que s'ha obert, segons diversos assistents a la trobada. De fet, la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, ja ha convocat per dimarts una reunió de la mesa, on previsiblement no hi assistiran els grups de l'oposició, satisfets amb la convocatòria d'eleccions.\nEl paper dels treballadors públics\nTanmateix, a banda dels polítics, els treballadors públics també tenen un rol rellevant a l'hora de dificultar el control de les institucions per part del govern espanyol. El conseller d'Afers Exterior, Raül Romeva, va asseverar, de fet, que aquests només acatarien ordres del Govern elegit pel Parlament, i no de l'executiu de Rajoy. Igualment, el principal sindicat de mestres, l'USTEC, també va avisar que no reconeixeria com a superiors els nous interlocutors imposats per Espanya -una posició no secundada per CCOO, que no cridarà a la "desobediància laboral"-.\nIgualment, en alguns departaments ja s'han organitzat assemblees de treballadors en què han aprovat manifestos en contra del 155 i avisant que tampoc no obeirien seves ordres d'un govern que no hagués estat escollit pel Parlament. En concret, els empleats de les conselleries de Cultura, Exteriors i Territori, dels serveis territorials de Girona i de l'Agència Catalana de Residus han fet assemblees d'aquestes els últims dies, i se'n preveuen més. A la de Territori, per exemple, van aprovar dijous un manifest de tres punts en què rebutjaven el 155, reclamaven l'alliberament de Jordi Cuixart i Jordi Sànchez, i avisaven que no reconeixerien una autoritat imposada des del govern espanyol.\nEls treballadors de Cultura, Exteriors, Territori o serveis territorials de Girona ja han organitzat assemblees on rebutgen acatar al govern espanyol\nTambé van activar xarxes socials per difondre els seus posicionaments i mantenir-se connectats, així com es preveuen noves assemblees la setmana vinent, per concretar com actuar per dificultar pacíficament una eventual detenció d'alts càrrecs i per torpedinar el funcionament d'una futura administració dirigida des de Madrid. Fins ara, les assemblees s'han convocat de forma força espontània, però previsiblement se n'aniran realitzant més, així com els membres de les ja existeix pretenen que tinguin alguna coordinació per donar-se suport i fixar una estratègia comuna.\nL'ANC i la Intersindical-CSC tornen a escena\nHi pot ajudar l'acció de la sectorial de funció pública de l'ANC i la Intersindical-CSC, les quals ja van celebrar una trentena d'assemblees en departaments de la Generalitat i altres ens públics per explicar als seus treballadors com podien col·laborar en el referèndum sense patir-ne represàlies. Ara han tornat a unir esforços i, segons expliquen fonts d'aquestes organitzacions, començaran a fer, a partir de la setmana vinent, noves assemblees a la Generalitat per explicar aquest cop "què pot fer el treballadors públic davant ordres d'un governant no legítim".\nEls "mètodes de resistència pacífica" que s'hi ensenyaran tenen clar que l'atenció a l'usuari no ha de veure's perjudicada, ja que el ciutadà no ha de pagar-ne les culpes, però sí que es pretén alterar el funcionament ordinari de la resta de l'administració. "Ho tenim força bé", admeten, ja que el govern espanyol ho tindria complicat per demostrar que les actuacions del treballador són intencionades o amb voluntat de boicot i, per tant, obrir-li un expedient. Aquestes recomanacions també es repartiran impreses. Tot plegat, actuacions des de dalt i des de baix per impedir que la usurpació de les competències de la Generalitat sigui senzilla, i sempre de forma pacífica.\nPuigdemont, el Govern, els diputats independentistes i alcaldes catalans després de proclamar la independència Foto: Josep Maria Montaner\nPolítica, funcionaris, independència, crònica, República catalana, procés català, article 155


Productes de neteja, saps el que tens entre mans? - Pares i Nens\nPares i Nens > Família > Altres > Productes de neteja, saps el que tens entre mans?\nSón potencialment perillosos els productes que, en general, mostren en l’etiqueta un símbol de color taronja, amb els següents epígrafs: “explosiu”, “comburent”, “inflamable”, “irritant”, “nociu”, “tòxic”, “carcinògen”, ”corrosiu “, ” infecciós “, ” tòxic per a la reproducció “, ”mutagènic“ o ”perillós per al medi ambient “.\n7.- No utilitzis aerosols amb propel·lents que afecten la capa d’ozó.\n.- Els tensioactius continguts en els detergents i altres productes dissolen el greix i faciliten el seu arrossegament a l’aigua. No obstant això, interaccionen en el medi ambient pot formar escumes, disminuint la difusió de l’oxigen atmosfèric i augmentant la toxicitat d’alguns compostos en l’aigua.\nEls compostos clorats com l’hipoclorit sòdic, que es troben en la majoria dels lleixius, emeten vapors tòxics que irriten les mucoses, podent danyar els pulmons. El lleixiu crema la pell i és tòxic per ingesta. Un cop en el medi ambient pot formar substàncies organoclorades. Alguns pols netejadors contenen amoníac, i per això no s’han de barrejar amb lleixiu, ja que aquests emeten amines clorades tòxiques en forma de gasos. El lleixiu i l’amoníac contaminen l’aigua i destrueixen els bacteris beneficiosos que descomponen les aigües residuals. També perjudiquen els processos de descomposició que tenen lloc en els tancs sèptics.


Calaf es prepara per celebrar, aquest diumenge 10 d'abril, la seva primera edició de l'EcoFira, l'única de la comarca de l'Anoia i de l'Alta Segarra dedicada al producte ecològic. En total, hi participaran 63 expositors de diferents sectors d'arreu de Catalunya. La proposta, organitzada per l'Ajuntament de Calaf amb el suport de la Generalitat i la Diputació de Barcelona, es convertirà en un aparador i en el punt de trobada de persones i professionals que, des d'àmbits diversos, treballen per a la sostenibilitat ambiental, social i econòmica del país.\nLa fira s'ubicarà al centre del poble, al carrer Raval de Sant Jaume i a la plaça dels Arbres. Des de les 10 del mati, i fins a les 8 del vespre, els visitants trobaran més de 60 estands d'alimentació, gastronomia, energies renovables, bioconstrucció, aprofitament forestal, calefacció ecològica, bicicletes de bambú i elèctriques, sorrejats eco, aigua de mar, artesania del reciclatge, salut ambiental, assessorament mediambiental i altres propostes vinculades a l'ecologia i el medi ambient.\nL'EcoFira Calaf obsequiarà als seus visitants amb un regal que hauran de fer créixer a casa seva. Es tracta d'una planta d'hort ecològic que es convertirà en una tomaquera, una pebrotera o bé una alberginera.\nL'EcoFira Calaf comptarà amb un espai on els visitants podran menjar i beure productes ecològics i naturals. Es tracta de l'Espai EcoGastronòmic que s'ubicarà al bellmig de la mostra i estarà oberta durant tot el dia. Aquesta zona estarà condicionada amb taules i cadires per gaudir dels diferents àpats que s'hi serviran.\nAquesta proposta gastronòmica és possible gràcies a la implicació de diferents establiments com el Restaurant La Cuina del Mercat que oferirà couscous amb verduretes i salsa savignotte, quitxe de porros i bolets amb olivada i una mini pita de vegetals i humus. L'estabilment calafí Ecoment, ecologia de Vida prepararà un EcoDinar Solar; BioCarn, Carn de Vedella ecològica servirà mini hamburgueses de vedella ecològica; i la Segarreta, la cervesa ecològica, oferirà la seva cervesa artesana ecològica. Els més atrevits podran, de la mà de Clorofeeling, fer xarrups de clorofil·la de blat i tastar els sucs de fruita i verdura ecològica acabats de fer.\nDurant tot el dia hi haurà una vintena d'activitats paral·leles que mantindran una relació directa amb la temàtica de la fira. Es faran demostracions tècniques de bioconstrucció, escultures de fusta amb motosserra i es podrà veure el procés de construcció d'una bicicleta de bambú. També hi haurà tallers de diferents temàtiques: horts urbans, meteorologia, observació astronòmica del sol i d'ecocuina.\nLa plaça dels Arbres acollirà dos espectacles infantils. A les 12.00 hores, la companyia Tot Circ farà l'espectacle sobre el reciclatge “Passavolant. reciclant…”. A les 17.30, la companyia Acariciando el Aire representarà “L'arbre centenari”, una actuació didàctica sobre el bosc i el medi ambient. A més de participar en els tallers de cuina, els infants també podran gaudir de les atraccions ecològiques i d'un inflable sobre el reciclatge.\nL'organització ha programat 12 ponències de temes variats i vinculats a la temàtica principal de la fira. Tindran lloc en un local al mateix carrer on se celebra la fira, al Raval de Sant Jaume número 23. El meteoròleg Francesc Mauri, un dels grans atractius d'aquestes xerrades, abordarà el tema del canvi climàtic amb la ponència “Canvi climàtic: què hi podem fer des de casa”. Mentre que Astrid van Ginkel, farmacèutica especialitzada enla consultoria i l'assessorament en productes naturals i medicinals farà una ponència sobre les desconegudes i desaprofitades herbes de marge.\nEn aquestes ponències també es presentarà el projecte TornaTerra, que recupera espais i sabors del nostre territori, i s'abordaran altres temes com la qualitat de l'aigua, l'agricultura regenerativa, l'aigua de mar o el Feng-Shui.


Vi-FRANC. Ramon Francàs: Unió de Pagesos demana que l’autorització de Territori a la circulació de tractors per l’Eix Diagonal sigui completa\nUnió de Pagesos demana que l’autorització de Territori a la circulació de tractors per l’Eix Diagonal sigui completa\nEl sindicat agrari Unió de Pagesos celebra que el Departament de Territori i Sostenibilitat permeti circular tractors per la C-15 (Eix Diagonal) en les mateixes condicions de l’any passat, entre Igualada i Puigdàlber, des d'ara i fins el 15 d'octubre per la verema, tal i com reclamava el sindicat i com s’havia fet anys anteriors. Això és el que s’interpreta del que el director general d’Infraestructures de Mobilitat Terrestre, Xavier Flores, ha comunicat avui al sindicat. Flores ha explicat que aquest matí ha signat la resolució. Tanmateix, el sindicat vol que es permeti circular indefinidament els tractors per l’Eix Diagonal (C-15 i C-37) des d’Olèrdola (Alt Penedès) fins a Sant Salvador de Guardiola (Bages). Unió de Pagesos considera inexplicable que cada any es repeteixi la mateixa situació, i lamenta que l’autorització no hagi començat l’1 de juny per facilitar la circulació durant la sega.\nUnió de Pagesos ha denunciat reiteradament que la prohibició suposa més temps de trajecte, i més risc, ja que en molts casos s’ha de circular per carreteres estretes, amb revolts pronunciats i poca visibilitat. A més, les vies alternatives passen per dins dels nuclis urbans dels municipis. Unió de Pagesos vol que l’autorització inclogui tot aquest tram. Durant el 2011 i 2012, més de quinze ajuntaments i els consells comarcals de l’Alt Penedès i l’Anoia van aprovar mocions, a instància d’Unió de Pagesos, sol·licitant a la Generalitat que s’autoritzi definitivament la circulació de tractors per la C-15 i la C-37. Unió de Pagesos valorarà la situació i per fer-ho ha convocat una assemblea l’ 1 d’agost a les 21.00 h al Centre Àgora de Vilafranca del Penedès.\nPublicat per Ramon Francàs en 17:28


Un campament medieval s’instal·larà a la Plaça Major per aquesta festa\nLa cita hivernal de Vilanova per excel·lència ja escalfa motors. La vintena edició de la Fira del Camí Ral porta exhibicions d'oficis antics, falconeria o de combats medievals.\nEl diumenge 14, Vilanova del Camí reviurà la història del segle XV en el marc de la Fira del Camí Ral, que arriba a la seva vintena edició. La Fira, que es podrà visitar durant tot el dia, de 9 a 8, inclou la tradicional mostra de productes artesans, parades dels artesans locals, antics oficis, espectacles, atraccions i activitats infantils i familiars. La Fira del Camí Ral s'ubicarà als carrers Major, Onze de Setembre, Santa Llúcia, la plaça del Mercat i la plaça Major. El Camí Ral oferirà al visitant el Mercadal: un espai amb parades d'artesania de Catalunya com joguines de fusta, treballs de cuir, cristall, instruments, antiquaris i brocanters... I també el Rebost: amb parades d'artesania alimentària.\nLa Fira del Camí Ral és també una oportunitat per als artesans locals per mostrar els seus productes en el marc d'aquesta Fira en la qual hi participen des de fa quatre anys i també comptarà amb la participació del comerç i les entitats locals. Pel Camí Ral tindran lloc durant tot el dia diferents recreacions històriques de la Vilanova del segle XV. A les 11 i a 2/4 de 7, s'ha programat una exhibició d'esgrima medieval, a 2/4 d'1, 2/4 de 2 i 2/4 de 6.\nLa Fira del Camí Ral presentarà diversos personatges, com els germans Jofres, mercenaris medievals, però també els ministrers de l'Aixada, amb els músics, el malabarista i la ballarina o amb el cec de fil i canya, que explicarà els detalls de la història de la Vilanova medieval. A la plaça del Mercat és on es portaran a terme els espectacles de falconeria que s'han programat a la 1 i a 2/4 de 5. Es podran veure vols d'aus rapinyaires i falcons i rememorar aquesta antiga forma de caça, utilitzada des de temps memorials.\nLa quitxalla tindrà també un espai a la Fira on hi trobaran diferents atraccions i activitats per gaudir en família.\nEl campament medieval a la Plaça Major\nD'altra banda, la plaça Major es convertirà per un dia en el campament medieval del Rei Joan II que mostrarà com era la vida quotidiana en un campament de guerrers medievals i on també hi tindran cabuda bona part dels espectacles de la Fira. També s'instal·larà en aquesta emblemàtica plaça un set de televisió, de la Xarxa de Comunicació Local, que faran en directe, de 4 a 6, el programa 1món.cat. Es tracta d'un programa d'entreteniment que recorre el país per conèixer la gent que viu a cada municipi, les seves tradicions, les festes i les curiositats de cada racó de Catalunya. El proper diumenge 14 de desembre la protagonista serà Vilanova del Camí, la seva gent i la Fira del Camí Ral. Podreu seguir el programa en directe per Canal Taronja.


Meteo Picarany: Sequera al pantà de Riudecanyes\nSequera al pantà de Riudecanyes\nL'escassetat i la falta de pluges en els últims mesos al sud de Catalunya ens fa dir que els pantans de les terres tarragonines han baixat encara més el seu nivell d'aigua habitual. Ens centrarem amb el pantà de Riudecanyes, que és el pantà que avui comentarem aquí. A dia d'avui el pantà està a un 29% de la seva capacitat, però fa un any enrere estava al 34%. No és una diferència gaire destacable, però és que si veiem més enllà podrem veure que el pantà ja fa més d'un any i mig que està completament sec. Tot just, a la primavera de l'any passat el pantà estava al 95% de la seva capacitat, és a dir, que a dia d'avui ha perdut un 66% de la seva capacitat. Un fet greu, preocupant, degut a la manca de precipitacions en els últims mesos.\nTot seguit mostraré unes fotos fetes ahir pel matí de dimecres, dia 5 de setembre, al pantà de Riudecanyes. Diferents perspectives que mostren la sequetat que pateix el pantà:\nDe 05-09-2012 Sequera al pantà de Riudecanyes\nImpactants imatges les que hem pogut veure a continuació.\nSi comentem un parell de pantans més, també podem dir que el de Siurana ha perdut un 18% de la seva capacitat respecte a l'any passat. A dia d'avui està al 67%, tot just fa un any estava al 85%.\nUn altre pantà amb un nivell molt més crític de sequera és el pantà d'Ulldecona, al Montsià, on ara mateix està pràcticament sec, al 0% de la seva capacitat, i fa un any estava al 45%.\nHi han molts altres pantans de Tarragona que també estan en sequera, i d'altres que segueixen estant força plens.\nAmb tot aquest fet no hi ha sol·lucions humanes, en tot cas la natura decidirà quan i on tornaràn a la normalitat els pantans. De moment es farà esperar.\nPublicat per Jaume Alegre a 5:43\nEtiquetes de comentaris: pantans, sequera, Tarragona\nAnònim 25 d’octubre de 2012, a les 5:35\nVull comentar la publicació feta sobre l'estat del Pantà de Riudecanyes.\nNomés dir-te que la informació que estàs donant no es del tot correcta, si be l'estat del pantà es el que és, no pots entrar a valorar el seu estat per si sol, ja que aquest forma part del sistema Riudecanyes-Siurana.\nPer fer una valoració hauries de tenir en compte l'estat dels dos pantans, si que es cert que hi ha una sequera, però l'estat del pantà de Riudecanyes no es tant greu, ja que al de Siurana hi ha aigua per fer transvasaments quan siguin necessaris.\nA data 23/10/2012 segons la seva web (www.pantaderiudecanyes.cat) la situació del sistema era la següent:\nCom podràs observar no es pot dir que està el sistema tant malament, ja que esta una mica per sobre de la meitat de la seva capacitat.\nPer més informació adreçat a la Comunitat de Regants del Pantà de Riudecanyes a través de la seva web que segur que t'atendran encantats.\nRecorda abans de donar una informació has de contrastar bé les dades, es un consell que et puc donar i així evitaràs crear falses alarmes, expectatives,...\nEs una opinió feta des del màxim respecte.\nJaume Alegre 26 d’octubre de 2012, a les 12:38\nLa informació que vaig oferir en aquesta entrada ho diu ben clar "Sequera al pantà de Riudecanyes". Una altra cosa ben diferent hagués estat posar: "Sequera a tots els pantans tarragonins". Com vostè diu, de manera raonada i coherent, la situació del sistema de Riudecanyes-Siurana, es troba al 52.3%, correcte, tota la raó. Tampoc és que estigui sobrat d'aigua, més aviat al contrari, n'hi falta, però si fem la mitja entre aquests dos embassaments surt la mitja per una mica més del 50%. Però jo només em centrava amb el pantà de Riudecanyes, en cap moment vaig posar com a tema principal el de Siurana, per tant, és igual pertanyin o no pertanyin al mateix sistema. El pantà de Riudecanyes està sec.\nVeurà, la meva intenció no és crear falses alarmes, ni expectatives, tot el contrari, con a simple aficionat a la meteorologia i climatologia, m'agrada poder opinar sobre aquests temes, investigant a la màxima informació possible per després poder-la documentar aquí al blog. No sóc cap organisme oficial, tot és per pura afició, no disposo d'informació privilegiada com alguns mitjans de comunicació, com per exemple TV3, tenen. Suposo que vostè per una part ho entendrà.\nPer cert, si no és molèst fer-li la pregunta; com es diu vostè?\nAgost de 2012 en fotografies\nResums mensuals del mes d'agost de 2012


APRENDRE I RECORDAR\nEls primers documents amb indicacions de caràcter musical són a Babilonia (sis segles A.C.) i a Grècia (tres segles A.C). A l'"Epitafi de Seikilos" hi trobem signes corresponents a notes musicals sobre les síl·labes del text.\nEuropa no es va incorporar a la cursa fins entrada l’edat mitjana. Primer es van utilitzar “neumes”, que eren signes que es posen sobre les síl·labes del text i que recorden el moviment de la melodia. En aquesta època la notació musical serveix d’orientació als qui ja coneixen la cançó. És com una regla mnemotècnica que ajuda a memoritzar i recordar. Els qui no coneixen la música no poden cantar-la, ja que els neumes no donen informació precisa i completa sobre l’alçada i duració de les notes.\nAviat es va afegir una línia de referència que correspon a la nota FA i que acostuma a ser de color vermell. Després es va afegir una segona línia que correspon a la nota DO.\nNo n’hi ha prou en saber que la melodia puja o baixa, cal concretar exactament quina nota correspon a cada síl·laba de la lletra de la cançó. Amb aquesta finalitat i al llarg dels segles XII, XIII i XIV es desenvolupen diferents idees.\n1. UNA LÍNIA PER NOTA\nUna idea curiosa és dibuixar una línia per a cada nota i escriure cada síl·laba de la lletra de la cançó a la línia corresponent.\nEl sistema és enginyós però poc pràctic sobretot a l’hora d’escriure obres a diferents veus. Malgrat caure en desús, aquest sistema va introduir la idea de proporcionalitat en l’escriptura de la música.\nLa idea inicial de marcar dues línies de referència corresponents a les notes FA i DO va evolucionar fins a convertir-se en un tetragrama on situaven les notes.\nAl segle XII un llibre era un tresor. S’havien de fer a mà i el seu valor era equivalent al preu d’una casa. Era impossible disposar d’un llibre per cada monjo per això feien els llibres de música molt grans per tal que tota la comunitat pogués llegir del mateix llibre situat sobre un pedestal. Moltes vegades la tinta s’escorria i el que era una línia es convertia en un quadrat o un rombe.\nNOM DE LES NOTES\nGuido d’Arezzo (991-1050) era músic i director d’una coral de nens. Davant la dificultat d’aprendre les diferents melodies va tenir la brillant idea de fer-los estudiar i repetir l’himne a Sant Joan. És un himne on cada frase comença amb una nota de l’escala. El text diu així:\nQuan els nens no afinaven per exemple la nota FA els deia: “recordeu “FAmuli tuorum”. El sistema va funcionar d'allò més bé però faltava una nota, la setena. Com que l’himne en llatí era de Sanctus Ioanes, va agafar les inicials per anomenar la setena nota de l’escala, el SI. Més tard es va canviar la síl·laba UT per la de DO perquè així és més còmode per cantar.\nSi observem la partitura, a l’inici hi ha la clau de FA i per separar les frases hi ha un puntet que segles més tard s’utilitzarà per allargar la durada d’una nota. Aquí tenim una transcripció moderna de la partitura en clau de SOL.\nDURADA DE LES NOTES\nAl segle XIII es va posar de moda les danses instrumentals, la qual cosa va crear la necessitat d’escriure el ritme. Primer van començar amb dos tipus de notes: la “Lunga” i la “Breve” (1 L=2 B). Amb el temps el sistema es va completar amb noves figures: “Maxime, Longue, Breve, Demi-breve, Minime, Semi-minime”:\nAl segle XV Johann Gutenberg inventa la impremta. Aquest invent va obligar la unificació de diferents escoles d’escriptura musical i a fer moltes millores en la notació.\nAl segle XIV s’utilitzaven dues tintes (vermella i negra) per indicar el valor de les notes. Amb la imprempta es va substituir la tinta vermella pel procediment d'ennegrir la nota blanca per tal de disminuir a la meitat el seu valor. D’aquí el significat de la paraula “denigrar”; per això la figura “negre” val la meitat de la “blanca”.\nLes notes deixen de ser quadrades i es tornen rodones. La notació musical proporcionada i l’escriptura a diferents veus simultànies crea la necessitat d’escriure figures de “silenci”.\nPer indicar la durada de les notes es passa de les línies verticals a línies horitzontals que agrupen notes que tenen el mateix valor.\nPer anomenar notes també s’utilitzen lletres: “A-la, B-si, C-do, D-re, E-mi, F-fa, G-sol”. De fet la grafia de les diferents claus prové d’aquestes lletres. La lletra G representa la nota SOL. Una “G” gòtica evoluciona durant uns quants segles i es converteix en la “Clau de sol” actual.\nA l’edat mitjana els instruments tenen una afinació “relativa”. A la nota més greu li assignaven la nota DO i la resta de notes tenen la seva relació exacta amb la nota de referència. Era possible que la nota DO d’un instrument construït a Alemanya no coincidís amb la nota DO d’un instrument fet a França.\nAmb l’aparició de conjunts instrumentals grans és necessari unificar l’afinació de tots els instruments per tal que puguin tocar junts indistintament de la seva procedència. Fins al 1859 no arriba l’acord internacional en què s’estableix que la nota LA equival a 435 vibracions per segon.\nActualment l’afinació estàndard és 440. Malgrat això els fabricants tenen tendència a construir instruments lleugerament més alts que l'estàndard i això fa que les orquestres europees afinin a 442 i les americanes a 444. Aquest petit canvi no representa cap problema pels instruments però pot ser una dificultat afegida en el registre agut per les sopranos i els tenors a l’hora d’interpretar obres antigues pensades per una afinació més baixa.\nRITME - COMPÀS\nEl compàs serveix per marcar el ritme. El ritme perfecte és el ternari (el nº 3 té significat esotèric i també representa la Santíssima Trinitat). Es representa amb un cercle. El ritme imperfecte és el binari i es representa amb un cercle sense una part, la qual cosa ens recorda la grafia de la lletra C.\nA l’inici de les partitures s’escriu el conjunt d’alteracions que defineixen l’escala en què està escrita l’obra, la qual cosa facilita molt la feina del músic a l’hora d’interpretar una partitura.\nEls compositors dels segles XVII i principis del XVIII utilitzen la pulsació del cor per indicar el tempo de les seves obres. Si la música era lenta, escrivien rodones i blanques i si era ràpida, negres i corxeres.\nAl segle XIX va aparèixer un nou invent, el metrònom. Amb aquest aparell el compositor pot precisar exactament a quin "tempo" vol que s'interpreti la seva obra. Per exemple: "negre = 120" indica que s'han de tocar l'equivalent a 120 negres cada minut, és a dir dues negres cada segon.\nLes diferents parts, veus o instruments es troben col·locades de forma paralel·la; així, doncs, en vertical les notes i els silencis coincideixen en el temps. Les partitures de piano s’escriuen en dos pentagrames (mà dreta i esquerra) i les d’orquestra tenen un pentagrama per cada instrument o grup d’instruments.\nEl director treballa amb la partitura general amb informació de tots els instruments de l’orquestra mentre que els músics treballen amb les “particel·les” que corresponen exclusivament a cadascuna de les línies del seu instrument a la partitura general.\nLa disposició dels pentagrames sempre és la mateixa: primer la família de vent-fusta (flauta, oboè, clarinet i fagot), després el vent-metall (trompes, trompetes, trombons i tuba), a continuació instruments de percussió, el piano, l’arpa i les parts vocals. A la part de baix hi trobem la família de la corda (violins primers, violins segons, violes, violoncels i contrabaixos).\nEl fet que la notació musical sigui reconeguda arreu representa un èxit inapel·lable i això es deu a la seva capacitat d'adaptar-se a les circumstàncies i de donar solucions a les noves necessitats que han sorgit al llarg de la història.\nEl procés d'adaptació continua i s'enfronta a nous reptes com per exemple els instruments electroacústics, l'escriptura de l'anomenada "música contemporània" i les noves possibilitats que ens dóna la informàtica musical. Avui es pot escriure directament la partitura a l'ordinador i escoltar immediatament el resultat sonor de la composició.\nLa humanitat ha fet un llarg camí per establir un sistema universal d'escriptura musical acceptat per tothom. Les partitures s'han convertit en un element indispensable per entendre i per estudiar una obra musical. Malgrat això, hi ha qüestions molt importants com l'estil, l'equilibri sonor, el fraseig i l'articulació que requereixen un coneixement profund del compositor i la seva època, per això és imprescindible la figura de l'intèrpret. Res pot substituir el gaudi que produeix l'audició de la música en directe.\n1 - Epitafi de Seikilos: Notes musicals sobre les síl·labes del text\n2- Neumes sobre text (Wikipèdia)\n5- Dibuix monjos amb partitura\n6- Himne "Sant Ioannes", notació antiga\n7. Himne "Sant Ioannes", notació moderna\n8- Valor notes notació antiga (manuscrit)\n9- Evolució clau de sol\n10-Partitura orquestra de l'arxiu "Orquestra Simfònica Sant Cugat"\n11-Fotografia concert "Orquestra Simfònica Sant Cugat"


espurnes: Tales from Earthsea [Miyazaki i Le Guin]\nDoncs sí. Avui m'ho he mirat amb més calma. He actualitzat la secció del llibre que estic llegint, i he posat Cuentos de Terramar de Ursula K. Le Guin. El de Roahl Dal no le llegit, vaig començar-lo, pero llegir en anglès no em motiva... entre aquell i el de la Ursula he llegit 2 més:\nEsperanza del Venado de Orson Scott Card [editorial Bibliopolis]: Una obra genial, m'ha atrapat completament i casi no podia deixar de llegir.\nPies de Barro de Terry Pratchett [ed. Plaza Janés]: Com totes les obres de Pratchett un seguit de frases amb sentits impossibles i humor especial que m'han fet passar una molt bona estona.\nDoncs això, he actualitzat la info del llibre i he mirat una mica més la web nausicaa.net i allà, clarament posa que l'anime es basa en el llibre de Ursula k. Le Guin, el llibre que m'estic llegint i que tenia pendent desde nadal.\nJo ja he llegit els altres llibres sobre Terramar:\nAquests tres llibres em van agradar moltíssim i quan vaig veure que encara em quedava Cuentos de Terramar per llegir, vaig demanar-lo.\nAra dos grans mestres s'han unit, un reproduirà en anime una de les grans històries de l'altre. És una gran notícia.\nEscrit per espurnes a les 14:15:00\nEtiquetes anime, llibres


Marta Borràs, nova regidora del consistori en substitució de Ramon Llobet - Revista Cambrils\nMarta Borràs, nova regidora del consistori en substitució de Ramon Llobet\nPublicat el Dimarts, 23 de setembre de 2014 13:24h\nLa nova regidora, Marta Borràs, en el moment de jurar el seu càrrec, ahir al ple\nLa sessió plenària extraordinària celebrada ahir al vespre va tenir com a protagonista secundària Marta Borràs, que va prendre possessió del càrrec de regidora en substitució de Ramon Llobet. L'alcaldessa Mercè Dalmau va ser l'encarregada de fer jurar el càrrec a la nova regidora, un càrrec que ocuparà fins a finals de mandat. Borràs va rebre els aplaudiments de les persones que omplien la sala de plens i dels seus companys regidors. L'alcaldessa va "desitjar molts encerts" a la nova regidora, que ocuparà la cadira que hi ha entre els regidors Lluís Abella i Alfredo Clúa.\nMarta Borràs Donato (43 anys), militant d'Unió, s'incorpora al consistori en substitució de Ramon Llobet, que va ser destituït del seu càrrec el passat 11 de juliol per una apropiació indeguda de més de 92.000 euros. Borràs ocupava la setena posició de la candidatura de CiU per a les eleccions municipals del 2011. Segons fonts del consistori, demà es farà públic el nou cartipàs municipal i s'explicarà les funcions que ocuparà la nova regidora.