Ciurana: "Hem de treballar per l'equitat dels alumnes" - Diari de Terrassa\nLa regidora Teresa Ciurana durant una reunió de treball amb pares d'escoles públiques.\nCiurana: "Hem de treballar per l'equitat dels alumnes"\nM. B. 17.07.2020 | 20:25\nL'estudi sobre el cost de la plaça escolar ha generat ja les primeres reaccions. La regidora d'Educació, Teresa Ciurana, considera que "és un informe molt necessari per tenir una visió global del sistema educatiu". Ciurana confia que no es quedarà en un calaix i que la conselleria d'Educació anirà implementant recursos en la mesura que es pugui. "És evident que ara hem de donar prioritat a l'inici del curs i condicionat per la pandèmia de la Covid-19 i la seva evolució però l'estudi no pot quedar congelat perquè, precisament, parla d'aconseguir l'equitat i acabar amb les desigualtats i això amb la Covid-19 ja ho hem vist. Un dels problemes que han sortit a la llum ha estat la fractura digital. Hi ha alumnes que poden seguir les classes des de casa perquè tenen els recursos digitals però altres no. I això s'ha constatat amb la crisi de la pandèmia, amb el confinament i amb les classes no presencials. I a més, els alumnes tampoc podien anar a les biblioteques perquè estaven tancades". De fet, en més d'una ocasió, es va dir que estava creixent el nombre d'absències a la classe digital.\nCiurana considera que qualsevol xifra que suposi més inversió per l'educació, igual que per la sanitat, sempre és necessària. Ara per ara però reconeix que ho és més que mai. "És evident que venim d'un passat històric gens favorable perquè es va retallar pressupost en educació. I cal revertir la situació per anar cap a l'equitat i la igualtat dels alumnes. I, des d'aquest punt de vist, l'estudi és el principi d'un camí per arreglar el finançament en funció de les necessitats dels estudiants i dels centres on estudien".\nPer la seva banda, l'escola concertada de Catalunya també ha valorat l'estudi del Síndic de Greuges i confia que "es resolgui definitivament el problema de la segregació escolar al nostre país".\nEl sector veu en aquest informe "la possibilitat de fer un pas endavant vers la gratuïtat de l'educació a Catalunya, permetent de fer realitat l'exercici del dret de les famílies de triar un projecte educatiu per a l'educació dels fills i filles i de l'exercici del dret d'accedir a l'educació gratuïta". Per la concertada, "l'infrafinançament que evidencia l'estudi és la causa fonamental de segregació escolar en el nostre sistema educatiu".\nEn aquest sentit, la concertada es remet que el cost d'un alumne de primària en un centre de la seva titularitat és de 4.018, 33 euros i a secundària de 4.634,78 euros i explica que el finançament de l'administració és de 2.784,38 i de 3.394,30 euros, respectivament. Afegeix aquí que, al final, són les famílies les que han de compensar aquesta diferència en el cost perquè l'administració no ho fa.


L'Arxiu Històric de Tarragona reobre amb aforament limitat i cita prèvia | NacióTarragona\nEls documents que es consultin físicament estaran deu dies en quarantena\nper NacióTarragona , 19 de maig de 2020 a les 14:16 |\nLa sala de consultes de l'Arxiu Històric de Tarragona, amb diferents mesures de seguretat per la Covid-19 | ACN\nL'Arxiu Històric de Tarragona (AHT) ha reobert aquest dilluns amb mesures especials de seguretat per evitar contagis de covid-19. Els primers visitants no arribaran fins aquest dimarts, ja que s'ha establert un sistema de cita prèvia pel qual els usuaris han de demanar la documentació que volen consultar amb 24 hores d'antelació. L'aforament de la sala de consultes s'ha reduït a només quatre persones i es mantindrà la distància de seguretat. A més, la documentació que s'hagi consultat es posarà deu dies en quarantena per garantir que no és contagiosa i els ordinadors no estaran disponibles.\nL'Arxiu Històric de Tarragona és el primer arxiu de Catalunya que torna a rebre usuaris. El departament de Cultura ha elaborat uns protocols de seguretat per als visitants, els treballadors i la col·lecció i documentació. Així, les persones que vulguin fer consultes hauran de dur obligatòriament mascareta a l'interior de les instal·lacions. Des de l'AHT es facilitaran guants i gel hidroalcohòlic. Els tècnics també compleixen mesures de seguretat, com bates especials i mascareta. També s'ha instal·lat una mampara al mostrador de l'entrada de la sala de consultes. La documentació consultada, per la seva banda, estarà deu dies en quarantena un cop s'hagi utilitzat abans de tornar a estar disponible.\nEl director de l'AHT, Ricard Ibarra, també comenta que han reduït l'aforament a només quatre persones. De fet, tan sols s'ha deixat una cadira i un faristol en cada taula. Els ordinadors tampoc estaran disponibles durant les properes setmanes i les revistes s'han retirat de les estanteries. De cara a les consultes, "els usuaris poden demanar la documentació amb un termini de 24 hores" per tal que els tècnics la puguin preparar, comenta Ibarra. "Se'ls assigna dia i hora i venen amb totes les mesures de seguretat", concreta.\nDurant les darreres setmanes, el personal de l'AHT ha estat fent teletreball i ara s'han dividit en dos equips de tres persones. Cada setmana en treballarà un, amb l'objectiu d'evitar contagis entre ells. Ibarra assenyala que part del fons arxivístic està disponible en línia i que es treballa per digitalitzar-lo. "Tenim un volum de més de sis quilòmetres de documents. Seleccionem la documentació més susceptible de ser consultada per digitalitzar-la i posar-la a disposició dels usuaris", concreta. Una tasca que fa anys que es duu a terme.\nGeneral, Arxiu Històric de Tarragona, coronavirus, Covid-19, Ajuntament de Tarragona


Alexandre I de Macedònia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAlexandre I (en grec antic Αλέξανδρος) fou el desè rei de Macedònia, fill d'Amintes I de Macedònia. Era de la Dinastia argèada.\nAlcetas II, Filip de l'Alta Macedònia, Estratonice (esposa de Seutes rei dels odrisis), Perdicas II, Menelau de Macedònia\nEl 507 aC va arribar al país Megabazos, enviat del rei persa Darios el Gran, per exigir terra i aigua com a mostra de submissió. Encara era rei Amintes. Al banquet que es va donar als delegats de Megabazos, els perses van demanar la presència de les dames, i el rei, per por als seus convidats, hi va accedir. Però quan els perses van començar a ofendre-les, el príncep Alexandre les va fer retirar amb el pretext de què anaven a posar-se més maques. En lloc d'elles va fer tornar a uns quants joves disfressats de dona, que van matar els perses. Quan Megabazos va veure que no tornaven va enviar a Bubares amb un cos d'exèrcit cap a Macedònia, però Alexandre es va lliurar del càstig donant a la seva germana Gigea en matrimoni al general persa.\nPoc temps després (potser el 498 aC) Alexandre va succeir al seu pare al tron, segons l'historiador Justí. El 492 aC Alexandre es va haver de sotmetre al general persa Mardoni durant la invasió de Xerxes, segons explica Heròdot. Alexandre va acompanyar l'exèrcit persa i es va guanyar la confiança de Mardoni, i després de la batalla de Salamina Mardoni el va enviar a Atenes com un dels delegats per proposar la pau, cosa que va recomanar fermament, dient que contra l'exèrcit persa era impossible de lluitar-hi, però que els atenencs la van rebutjar. Alexandre, tot i que estava sotmès a Pèrsia, afavoria secretament als atenencs, i el dia abans de la batalla de Platea va informar als caps d'Atenes dels plans de Mardoni de combatre l'endemà.\nEncara era viu l'any 463 aC quan Cimó d'Atenes va recuperar l'illa de Tassos. En el regnat d'Alexandre, el Regne de Macedònia va tenir una rellevant expansió territorial. Va morir el 454 aC i el va succeir Perdicas II de Macedònia.\nL'any 504 aC o potser el 500 aC Alexandre I de Macedònia va participar en els Jocs Olímpics i la seva participació va ser impugnada per altres participants que negaven que un macedoni fos grec. L'Hel·lanòdica (el jutge dels Jocs) va examinar la seva argumentació, que es basava en que era argèada i va permetre a Alexandre participar. Alexandre va obtenir un triomf.\n↑ Alexander I a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 118\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Alexandre_I_de_Macedònia&oldid=30093039»


Millo acusa Madrenas de ''sectària' i convertir les entitats en ''ostatges'' - El Gerió Digital\nDemana a l'alcaldessa que abandoni la seva actitud contra l'Estat\nDimarts, 16 de gener de 2018 15:00h\nEl delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, aquest matí © ACN\nEl delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, ha acusat l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, de convertir algunes entitats en "ostatges" de la seva actitud "sectària" contra l'Estat.\nMillo ha afirmat que Madrenas continua "enrocada en posicions de pre-procés" que dificulten que es recuperin les relacions fluïdes entre administracions. "No és una actitud constructiva ni positiva perquè genera una animadversió, i fins i tot un odi, que no porta enlloc", ha afirmat el delegat.\nMillo ha assegurat que el que busca és demanar a l'alcaldessa de Girona que recuperi les bones relacions amb l'Estat i que s'obri de nou la via del diàleg. Tot i això, ha criticat durament Madrenas perquè considera que té una actitud "sectària" que, diu, situa entre l'espasa i la paret algunes entitats i ciutadans gironins. "Està enrocada en posicions del pre-procés i no veu que ja hi ha coses que han quedat superades, crec que amb aquesta actitud no beneficia ningú", ha subratllat el delegat.\nSegons el delegat, aquestes entitats no volen denunciar-ho públicament per evitar-se problemes amb l'ajuntament però sí que ho remeten a la subdelegació. Millo exposa que no vol recórrer a la via judicial però demana a Madrenas que recapaciti. "Cal corregir-ho de la manera més ràpida possible i donar per tancada aquesta etapa de confrontació", subratlla el delegat.\nA més, també recorda que hi ha projectes importants pendents per a la ciutat de Girona que no poden tractar i sosté que és perquè Madrenas ho "obstaculitza". Enric Millo ha afirmat que, així, l'alcaldessa "posa en risc" assumptes com la reposició del Parc Central o l'arxiu històric provincial.\n"Cal tancar aquesta etapa de confrontació i iniciar una nova etapa en la qual tots ens comprometem a respondre als problemes per la via del diàleg", ha asseverat Millo que reclama a Madrenas que no continuï "ancorada en el passat" i deixi enrere "actituds que només responen a ressentiment i a odi".\nMillo ha visitat aquest dimarts la comissaria de la policia espanyola que aquest cap de setmana va ser objecte d'actes vandàlics. El delegat del govern espanyol ha condemnat els fets i ha lamentat que l'Ajuntament de Girona no hagi fet el mateix.\nEn aquest sentit, ha avançat que s'ha obert una investigació per intentar localitzar els autors dels despefectes i ha alertat que la façana de l'edifici té càmeres de videovigilància. "La fiscalia i els mossos en tenen coneixement i s'han obert expedients informatius”, ha dit.\nMillo també creu que Madrenas està deixant de banda els cossos de seguretat espanyols i, per aquest motiu, no convoca des de fa quatre mesos la Junta Local de Seguretat, que fins ara se celebrava mensualment. El representant de l'estat espanyol ha dit que aquesta trobada és "molt important per a la coordinació dels diferents cossos de seguretat" i que "cal que es faci pel bé del conjunt de la ciutadania". Millo ha dit que tot plegat es deu a l'actitud "intransigent" que ha adoptat Madrenas amb l'estat i que tot plegat pot "posar en risc la seguretat" de la ciutat. "Ja avanço que m'hi adreçaré per demanar-li que es convoqui", ha conclòs.


Capítol 838 | One Piece Català Wiki | Fandom\nEpisodi 799 (p. 2-9)\nEpisodi 800 (p. 10-17)\n"Choniki" és el capítol 838 de One Piece. El seu llançament va ser el dia 5 de setembre de 2016. Forma part del volum 83.\nDes de les Cobertes del Món: Arc de l'Home dels 500 Milions Final: "En una boda que té lloc entre les ruïnes de certa illa"\nEn Shanks llegeix les notícies de les noves recompenses dels Pirates del Barret de Palla mentre assisteix a una boda.\nLa lluita entre en Ruffy i en Charlotte Cracker continua, després que el Gear Fourth d'en Ruffy hagi rebentat l'armadura de galeta d'en Cracker per revelar la seva vertadera forma. En Cracker revela que va menjar la Bisu Bisu no Mi, i pot manipular les galetes per formar soldats animats a voluntat. En Cracker li pregunta a en Ruffy si entén que mai més podrà a veure en Sanji, però en Ruffy es nega a fer marxa enrere i continuen lluitant.\nEn un altre lloc al Bosc Seductor, la Nami i en Pound, asseguts a sobre del Kingbaum, amenacen als Homies del bosc. Sostenint la Vivre card de la Big Mom, la Nami els pregunta si tenen més por a en Cracker o a la Big Mom, però només li contesten que ella és qui els fa més por.\nDins del món mirall de la Brûlée, en Chopper demana a la Carrot que li digui "Germà Chopper" a partir d'ara, ja que ha descobert una manera d'utilitzar el poder del mirall a favor seu.\nA la Ciutat Dolça, en Brook i en Pedro s'han amagat dins d'un soldat de galeta d'en Cracker i estan esperant que torni al Castell del Pastís.\nEl matí següent, la Big Mom rep informació d'última hora del pastís del casament i els Pirates del Barret de Palla al bosc. També pregunta on estan els altres familiars Vinsmoke i l'informen que acaben d'arribar.\nAl Regne Germa, els soldats de Germa 66 celebren l'arribada triomfal d'en Vinsmoke Ichiji i en Vinsmoke Niji. Mentre la resta de la seva família se n'alegren, es veu en Sanji tremolant des del balcó del castell mentre observa el retorn dels seus germans grans.\nLa mini saga Des de les Cobertes del Món: Arc de l'Home dels 500 Milions acaba.\nEn Shanks, en Benn Beckman i en Rockstar apareixen per primer cop després del timeskip.\nApareix la vertadera forma d'en Cracker.\nLa Nami utilitza la Vivre Card que posseeix per subjugar els Homies.\nEn Chopper té una idea per aprofitar els poders de la fruita del diable de la Brûlée.\nLa boda tindrà lloc dins del castell de la Big Mom.\nEls dos germans grans d'en Sanji arriben a l'Illa Pastís.\nEl germà més gran és en Vinsmoke Ichiji.\nEl segon germà és en Vinsmoke Niji.


Desmantellada una plantació de 700 plantes de marihuana\nDesmantellada una plantació de 700 plantes de marihuana a Vilassar de Dalt\n25 de març de 2021 (10:59 CET)\nUna casa a quatre vents tenia les plantes en estat de floració i els Mossos també hi troben dues porres elèctriques i una arma de foc simulada\nAgents dels Mossos d’Esquadra de la comissaria de Premià de Mar van detenir el dia 23 de març un home de 54 anys, nacionalitat espanyola i veí de Barcelona, com a presumpte autor d’un delicte contra la salut pública per tràfic de drogues i un delicte de defraudació de fluid elèctric. La Policia va desmantellar una plantació de marihuana a l’interior d’una casa a quatre vents a Vilassar de Dalt on hi havia fins a 700 plantes en estat de floració.\nA mitjans de març, els investigadors van rebre informació d’una companyia del sector elèctric en què es detectava un consum d’electricitat en un domicili molt superior al que corresponia pel comptador. Arran d’aquest fet, els agents van iniciar una investigació per comprovar si hi havia una plantació de marihuana que justifiqués l’excés de consum. A més, els mossos van rebre algunes queixes veïnals per olors i sorolls\nEls investigadors van detectar que de la casa hi sortia una forta olor de marihuana i que sovint se sentia sorolls d’aires condicionats. El dimarts 23 de març pels volts de les 10.15 h, quan els agents es trobaven fent vigilàncies, van veure un home sortir del domicili. En aturar-lo li van exposar que hi havia indicis de l’existència d’una plantació dins de la casa i l’home ho va confirmar. Per aquest motiu va ser arrestat en aquell moment com a presumpte autor d’un delicte contra la salut pública per tràfic de drogues i un delicte per defraudació de fluid elèctric.\nLes instal·lacions de la casa\nUna instal·lació de primer nivell\nPels volts de les 15.30 h, els mossos va fer una entrada i registre voluntària a la casa amb l’advocat del detingut i dos testimonis. Dintre, a la zona del soterrani, van localitzar un habitacle destinat al cultiu de marihuana amb 40 làmpades halògenes, 8 ventiladors, 3 entrades d’aire i un dipòsit d’aigua. La plantació tenia 700 plantes en estat de floració d’entre 70 i 100 centímetres de llargada. Es dona la circumstància que, en un calaix del despatx de la planta baixa es van localitzar dues defenses elèctriques i una arma de foc simulada.\nL’arrestat va quedar sense efecte i pendent de judici. La investigació continua oberta i no es descarta fer més detinguts relacionats amb aquests fets.


La goleta mallorquina Miquel Caldentey | Han trobat el Tho-pa-ga!\nArribant a casa, després de la visita a Calafell, he trobat al correu un missatge del company Joan Sol, del blog El Mar és el Camí, on me confirmaba la notícia. També me'n donava una no tan bona: l'enfonsament del Asgard II, un vaixell irlandés que jo, personalment, no coneixia. En trobareu més detalls al blog de Joan Sol.\nPel que fa a la conversa amb Calafell en torn al tema del Miquel Caldentey, només he tret en clar que és molt difícil una col·laboració entre mallorquins i nord-catalans en el projecte de restauració del vaixell si no és des de França que es sol·licita dita col·laboració, tal i com ja apuntava la Consellera de Medi Ambient del Consell de Mallorca, Catalina Julve a la carta que em va enviar ara fa gairebé un any. En tot cas, molt més difícil seria si l'ajuda des de Mallorca hagués d'ésser econòmica. El que sí creu factible Calafell és un intercanvi d'alumnes entre la nostra Escola de Mestres d'Aixa i la Charpentiere de Marine, on s'està duent a terme la restauració de la goleta mallorquina, o alguna altra operació d'índole similar.\nPer altra banda, Calafell m'ha plantejat una discusió: el que s'està fent amb el Miquel Caldentey és una autèntica restauració o, per el contrari, s'està construint una rèplica? Cap dels dos hem sabut explicar la diferència entre ambdues actuacions. Sembla que es tracta d'una qüestió de percentatges de material original de l'embarcació que s'aprofiti...Miraré d'esbrinar-ho i ja en parlarem.\nAm tot i això, al manco he pogut constatar que Bartomeu Calafell és un apassionat del món de la Mar i del nostre patrimoni marítim, cosa que és d'agrair en algú que té certa responsabilitat política envers el tema. M'ha fet saber, Calafell, que la millor estratègia per aconseguir algún èxit en el tema del Miquel Caldentey, és intentar convèncer a les autoritats nord-catalanes de que dónin la primera passa, convidant a les nostres a establir ponts de col·laboració. Hi seguiré fent feina...


La Justícia dona la raó a Ontinyent al litigi amb la Mancomunitat per la recollida selectiva de residus\nSayo Gandia destaca que la resolució del procés "demostra la falta de transparència de la Mancomunitat"\n13 de octubre de 2021 (16:54 CET)\nEl jutjat contenciós núm. 3 de València ha donat la raó a l'Ajuntament d'Ontinyent en el litigi pel qual la Mancomunitat de Municipis de La Vall d'Albaida reclamava 67.782 euros al consistori ontinyentí, després que aquest passara a gestionar directament els ingressos de la taxa del servei de recollida selectiva de residus amb l'entitat d'Ecoembes.\nLa regidora de Sostenibilitat d'Ontinyent, Sayo Gandía, ha destacat que en desestimar-se el recurs interposat per la Mancomunitat a l'acord del plenari ontinyentí que rebutjava abonar factures per eixe import a l'ens comarcal, "es demostra que tenien raó en criticar la falta de transparència de la Mancomunitat, que en cap moment ens va facilitar la liquidació que els vam demanar des del primer moment respecte a eixes factures", assenyalava.\nGandia explicava que les estimacions del Departament de Medi Ambient apunten que entre allò que la Mancomunitat deia que ingresava d'Ecoembes per a prestar el servei de recollida selectiva de residus i el que ingressa ara l'Ajuntament d'eixa entitat per fer front a les despeses del servei (que presta la mateixa Mancomunitat) hi ha un diferencial del voltant de 40.000 euros, que l'Ajuntament ha pogut destinar a executar millores al servei.\nEntre aquestes actuacions estan la renovació dels contenidors, l'ampliació de la recollida als volants d'aquests, així com la millora de la neteja al seu entorn i l'ampliació en alguns punts la freqüència de buidatge. Sayo Gandia apuntava que "s'ha demostrat que la Mancomunitat recaptava més diners dels que invertia en el servici, l'Ajuntament va fer el correcte i amb aquest canvi s'han pogut dur a terme millores que eren necessàries", concloïa.


L’Ajuntament de Vilassar de Mar signa la Declaració de Sant Mateu-Burriac | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nL’Ajuntament de Vilassar de Mar signa la Declaració de Sant Mateu-Burriac\nL’alcalde de Vilassar de Mar, Damià del Clot, va signar, juntament amb els alcaldes de Vilassar de Dalt, Xavier Godàs, de Premià de Dalt, Josep Triadó, de Premià de Mar, Miquel Buch, de Cabrils, Lina Morales i de Cabrera de Mar, Jordi Mir, la “Declaració de Sant Mateu-Burriac”, amb l’objectiu de treballar per a preservació i el desenvolupament dels espais agrícoles i industrials de la Vall de Sant Mateu-Burriac, que s’estén entre les sis poblacions.\nLa signatura de la declaració va tenir lloc en el transcurs de la roda de premsa que es va realitzar a la Cooperativa Agrícola de Vilassar de Mar. L’alcalde de Vilassar de Mar, la població amfitriona, ha obert i ha conduït la roda de premsa, tot agraint a la Cooperativa la cessió de l’espai, destacant que per la seva trajectòria històrica i per la lluita per la defensa del sector agrícola la Cooperativa “esdevé el precedent del que és i vol ser la declaració de Sant Mateu-Burriac”.\nDel Clot ha assenyalat que la Vall de Sant Mateu-Burriac és una zona “d’influència econòmica que té una realitat paisatgística, cromàtica i urbanística que la fan única al país”. L’alcalde ha explicat que el marc d’activitats que es desenvolupen en aquesta zona és del sector agrícola, la planta i flor tallada i altres activitats relacionades, i també hi trobem una gran zona industrial que es situa en els voltants del Camí del Mig i que corre en paral·lel a l’autopista. L’alcalde ha recordat que els sectors agraris i industrials han patit una severa transformació als darrers anys i que aquesta transformació, que ha canviat el paisatge, l’urbanisme i les connexions (camins i carreteres) “no ha vingut acompanyada per un marc d’ordenació per part de les administracions públiques”. Del Clot ha destacat que “actuar sobre aquestes dues activitats vol dir treballar per preservar el territori, vol dir respectar-lo, vol dir allunyar-lo d’activitats, en definitiva, inherents a l’especulació urbanística”\nLa roda de premsa va continuar amb la intervenció dels altres alcaldes i la darrera part va estar per respondre les preguntes dels mitjans de comunicació que hi van estar presents.\nLa “Declaració de Sant Mateu-Burriac” està integrada per cinc punts.\nEn el primer, els consistoris proposen, durant els propers mesos, en l’àmbit dels espais agrícoles industrials de la Vall de Sant Mateu- Burriac, establir unes directrius comunes de regulació que siguin compatibles amb la preservació de l’entorn, que alhora permetin un desenvolupament i impuls de l’activitat econòmica agrícola i industrial i també avaluar com harmonitzar les ordenances municipals.\nPel que fa al segon punt, els consistoris avaluaran quin ha de ser l’instrument urbanístic més adequat per a regular les activitats agrícoles i industrials d’aquesta zona i que sigui estable i jurídicament permeti adaptar els planejaments dels municipis integrants. L’objectiu és disposar d’un marc regulador comú per a regular aquestes activitats. Aquest instrument s’elaborarà a partir de les directrius que s’estableixin en els propers mesos i es destinaran els recursos econòmics i tècnics per a poder-lo elaborar.\nEn el tercer punt, els ajuntaments destinaran els recursos econòmics i tècnics que tinguin al seu abast per fer realitat la millora dels vials de la zona i la comunicació entre els municipis.\nPel que fa quart punt, es marca com a objectiu coordinar una estratègia comuna per atreure inversions que dinamitzin l’espai industrial de la zona, crear llocs de treball i desenvolupar una xarxa d’activitat econòmica conjunta. Els ajuntaments, per tant, es comprometen a cercar tots aquells elements comercials i estratègics per crear una marca comuna que singularitzi aquest indret com a potencial centre de desenvolupament de l’activitat econòmica de qualitat.\nEl cinquè punt, assenyala com a objectiu preservar, protegir, conservar i millorar la natura i el territori. Els consistoris es comprometen a treballar per adaptar la necessitat de regulació i promoció econòmica amb les necessitats de respectar el territori.


CREMARÀS EN LA TEMPESTA. JOHN VERDON. 9788416859764 Llibres Colom\nL'última novel·la del John Verdon, autor del best seller internacional Sé lo que estás pensando.La tensió ha anat en augment a White River. L'imminent primer aniversari de la mort d'un motorista negre pel tret d'un policia local inquieta una població econòmicament deprimida i racialment polaritzada.S'han pronunciat discursos incendiaris. Han començat manifestacions irades. Hi ha hagut casos aïllats d'incendis i saquejos.Enmig de tota aquesta agitació, un franctirador mata un agent de policia i la situació es descontrola. El fiscal de districte del comtat acudeix a Dave Gurney, detectiu d'homicidis retirat del Departament de Policia de Nova York, amb una proposta estranya: vol que en Gurney dugui a terme una investigació independent de l'homicidi i que l'informi directament a ell.Tot i tenir alguns recels sobre la singular oferta, en Gurney acaba acceptant l'encàrrec. Els seus dubtes s'intensifiquen encara més quan coneix el tremendament ambiciós cap de policia local, en els mètodes agressius i possiblement il·legals del qual podria trobar-se l'origen de la inquietud dels ciutadans.La situació a White River es torna tensa de debò quan es produeixen més morts en el que sembla ser una escalada de revenges. No obstant això, quan en Gurney es pregunta per la veritable naturalesa de tot aquest bany de sang i se centra en aspectes peculiars de cadascun dels homicidis, el fiscal del districte li ordena desvincular-se de la investigació.Obsessionat amb els indicis que no corroboren la versió oficial dels fets, en Gurney decideix actuar pel seu compte. Malgrat la intensa oposició de la policia, com també de fanàtics perillosos que aguaiten a l'ombra, en Gurney comença a descobrir un sorprenent entramat d'enganys, entre els quals el que podria ser el pla d'incriminació més diabòlic que s'hagi concebut mai.La resposta a aquesta tenaç investigació es torna cada cop més violenta a mesura que en Gurney s'acosta a la veritat que s'oculta darrere dels crims. Al final, quan aconsegueix desemmascarar el monstre que mou els fils, en Gurney descobreix que a White River res no és el que sembla.


“No es tracta de fer una cursa contra la màquina, sinó de treure el màxim profit de la tecnologia”, O. Aspachs a les II Jornades CTecno 2020. - CTecno\n“No es tracta de fer una cursa contra la màquina, sinó de treure el màxim profit de la tecnologia”, O. Aspachs a les II Jornades CTecno 2020.\nper Comunicació CTECNO / 28 juny, 2016 / Sense comentaris\nEl passat 7 de juny, dins de les II Jornades CTecno 2020, Oriol Aspachs, Director de Macroeconomia de l’Àrea de Planificació Estratègica i Estudis a CaixaBank, va ser l’encarregat de la conferència “Qüestions econòmiques de l’era digital”.\nAspachs va explicar que malgrat que no tothom està convençut que estem immersos en una quarta revolució industrial, hi ha evidències que la revolució digital és un fet, tot i que en les revolucions tecnològiques els beneficis no arriben d’immediat. El director de CaixaBank va enumerar els tres pilars de la revolució digital.\nEn primer lloc la amplitud, ja que els canvis tecnològics no afecten exclusivament els sectors purs digitals. En segon lloc la globalització, perquè les noves tecnologies redueixen els costos de la internacionalització. Per últim, la velocitat, relacionada amb el creixement de l’exportació.\nPer altra banda, Aspachs va assegurar que les noves tecnologies aporten canvis en el procés de producció, fent més eficient la planificació del procés i oferint oferta infinita. “Podem fer molt més amb molt menys”, va afirmar. No obstant això, un dels riscos de la revolució digital és l’automatització de les feines.\nL’expert en macroeconomia va garantir que hi ha tres factors que determinen l’automatització de l’ocupació: els entorns ordenats, la intel·ligència creativa i la intel·ligència emocional. El repte de l’educació és promoure la intel·ligència creativa i emocional. En aquest sentit, les ocupacions amb salaris alts tenen menys probabilitat de ser automatitzades que les de salaris mitjos o baixos.\nAspachs va sentenciar la conferència al·legant que no es tracta de fer una cursa contra la màquina, sinó de treure el màxim profit de la tecnologia. “Cal pensar en clau de capital humà i de talent perquè es facilitin les estructures digitals”, va concloure.\nVídeo aquí (si ets soci en breus podràs veure el vídeo complet a l’Àrea de Coneixement del CTecno. Per a més informació, estigues atent a les properes CTecnews)\n🙋♀ Ets referent en el sector de les #TIC? ⚠ Avui és l'últim dia per presentar la teva candidatura als… https://t.co/Kx9gpG1mac ~ 16 hours, 5 minutes ago


L’estiu ja és aquí | Biblioteques de Sant Boi de Llobregat\nL’estiu ja és aquí\n22/06/2018 · by Biblioteques de Sant Boi\t· in Actualitat.\t·\nAmb la pujada de les temperatures, arriba el ventall de les biblioteques. Enguany ens l’ha dissenyat la il·lustradora Alexa Barrios.\nFes-te una foto ben estiuenca amb el ventall i publica-la a les xarxes socials amb l’etiqueta #somdiàleg.\nApropa’t a la biblioteca i aconsegueix el ventall d’aquest estiu. Vols veure els ventalls d’anys anteriors?\nI et convidem a navegar per “Les mil cares de l’estiu” a la Biblioteca Virtual.\nImportant: Consulta els horaris d’estiu de les Biblioteques de Sant Boi.\nEtiquetes: Horari especial, Horaris, Regal\n← Activitats juliol i agost 2018\nHoraris estiu 2018 →


Cal Via de l'Avellà | Mapes de Patrimoni Cultural\nCal Via de l'Avellà\nCal Via de l'Avellà Font-rubí\nBarri de l'Avellà, 17\nAl nucli urbà de l'Avellà\nSí (IPA 2582)\nMas situat al nucli urbà de l'Avellà, de planta rectangular amb coberta de dos aiguavessos, de teula àrab, i carener paral·lel a la façana principal, que s'obre cap a migdia (S-SE). L'edifici compta amb planta baixa, dos pisos i golfes. Les obertures de la façana principal s'articulen en base a tres eixos verticals. Hi destaca el portal d'accés amb arc de mig punt de dovelles ben treballades. Les finestres de la planta primera i una de la planta segona tenen ampit de pedra treballada. Sobre el portal hi trobem un balcó amb barana de ferro de barres mig rectes, mig helicoïdals, amb aplics en forma de flor. Aquesta façana també conté un rellotge de sol que tractem separadament.\nLa situació un tant desordenada de les obertures és conseqüència de la dilatada història de l'edifici. Molt possiblement, gran part de la façana avui visible es pot emmarcar dins del segle XVII, a excepció del balcó, afegit molt tardanament (probablement a finals del segle XIX o principis del XIX). Serien propis d'aquest segle XVII el portal dovellat i els ampits de les finestres de pedra treballada. No obstant això, tenim constància que el mas està documentat des del segle XIII i, en el seu interior, conserva vestigis de l'edifici original, com són una volta gòtica o la presència d'espitlleres.\nEl Mas de l'Avellà, és esmentat el 1227 com a donació testamentària d'Elisenda de Queralt al seu nebot Hug Alemany de Cervelló. Segons el propietari de la casa, hi ha documents del segle XVI, cap el 1550, que posen de manifest la vida de pagès que es feia en aquell moment a Cal Via. La nissaga Via es mantingué relacionada amb l'edifici fins a la Guerra del Francès quan fou substituïda pel cognom Queralt en casar-se la pubilla de Cal Via amb un pubill procedent de Porquerisses.


Massalfassar acorda en Costes rebre la seua platja 7 anys després de les obres del Ministeri\nInicio Actualidad Massalfassar acorda en Costes rebre la seua platja 7 anys després de...\nL'alcalde de Massalfassar Carles Fontestad i un tècnic del departament d’urbanisme es reuniren amb el cap de demarcació de costes Vicente Ibarra Damià per tractar el tema de la platja de Massalfassar.\nFontestad li manifesta la voluntat de l’equip de govern de rebre la platja per que el manteniment siga municipal i el domini litoral també.\nSegons explica l’alcalde de Massalfassar, el cap de demarcació de coses no posa cap impediment per a que el seu departament facilite la recepció. L’alcalde ja ha donat ordre als tècnics d’urbanisme per a presentar la documentació necessària per a portar els tràmits que fan falta per a rebre la platja, “d’aquesta manera aprofitarem les subvencions i ajudes amb les que puga contar l’ajuntament”.\nEsta va ser la segona reunió entre Massalfassar i Costes per a tractar el tema després de les queixes municipals a les obres del ministeri de Medi Ambient, Rural i Marí al litoral de Massalfassar al març del 2011 que costaren 1.25 milions d’euros del Plan E.\nSegons explica Fontestad, “el fet de no contar amb els criteris de l’ajuntament que en aquell moment estava governat per el PP dona pas a un enfrontament entre costes i l’ajuntament que es nega a rebre les obres acabades. Aquest conflicte porta a que la demarcació de costes deuria fer el manteniment de la platja, però la realitat es que des de el 2011, les runes, mobiliari descuidat i part cremat junt a les males herbes formen part d’una platja abandonada”.\nPer tot això Fontestad manifesta ara la voluntat que tenim l’equip de govern de rebre la platja.\nArtículo anteriorEl ILEspain Balonmano Mislata se enfrenta al HC Eivissa dispuesto a abandonar el farolillo rojo\nArtículo siguienteUn dels cartells oficials e imatge gràfica de les Falles 2017, inspirat en Mosaicos Nolla\nJorge 29 de enero de 2017 En 15:59\nY nos pueden decir cuánto dinero le costará al Ayuntamiento de Massalfassar gestionar la playa?


L’INAM crea un laboratori amb un reactor fotoelectroquímic per a la generació de combustibles solars a gran escala amb finançament del programa IDIFEDER\nUJI Notícies L’INAM crea un laboratori amb un reactor fotoelectroquímic per a la generació de combustibles solars a gran escala amb finançament del programa IDIFEDER\nL'Institut d'Investigació en Materials Avançats (INAM) de la Universitat Jaume I ha creat el laboratori «Reactor fotoelectroquímic per a la generació de combustibles solars i productes químics d'alt valor afegit». Aquest laboratori s'equipa amb el projecte «Síntesi de productes químics d'alt valor afegit i valorització de residus a partir d'energies renovables» coordinat per Juan Bisquert, director de l’INAM, i finançat per la Generalitat Valenciana mitjançant el programa Convocatòria d'ajudes per a infraestructura i equipament amb finançament del programa IDIFEDER.\nLa Universitat Jaume I assumirà el cost de la instal·lació elèctrica, línies de gasos, vitrines d'extracció i mobiliari de laboratori. El laboratori, disponible des de desembre de 2019, ocupa una àrea de 40 m2 en l'edifici d'Investigació I de la Universitat Jaume I i està orientat al desenvolupament de processos fotoelectrocatalítics per a la producció de compostos químics d'alt valor afegit i valorització de residus, a una escala rellevant per a la realització de proves prèvies a la seua aplicació industrial. El propòsit principal és realitzar la síntesi de combustibles líquids i/o gasosos (hidrogen, metà, etanol), donant lloc a generació de combustibles com ara metà o etanol a partir d'energies renovables mitjançant la captura de CO2, de l'atmosfera o dels gasos de combustió. Així mateix, es realitzarà la conversió de CO2 en combustibles o molècules orgàniques de valor agregat que ha despertat un gran interès en els últims anys.\nAquesta iniciativa sorgeix com una línia d'investigació transversal en l’INAM que integra l'experiència dels diferents equips d'investigació en la síntesi de materials, processos fotoactivats, electroquímica, enginyeria química i catàlisi, en estreta cooperació amb l'Institut de Tecnologia Ceràmica (ITC), que allotja les infraestructures d'impressió 3D del projecte.\nEl muntatge del laboratori està coordinat per l'investigador Sixto Giménez i consisteix en un reactor fotoelectrocatalític connectat a un bipotenciostat capaç d'operar a corrents de fins a 20 amperes, un cromatògraf de gasos que inclou dos detectors TCD (Thermal Conductivity Detector) i un detector FID (Flame Ionization Detector) per a la quantificació de gasos com H2, O2, CO, CO2, CH4, etc., i un cromatògraf de líquids (HPLC) per a la quantificació de compostos orgànics derivats de processos d'oxidació d'alcohols aromàtics, amines i imines aromàtiques, etc.\nEl cost dels equips adquirits en 2019 ascendeix a quasi 200.000 euros. L'any 2020, aquest laboratori es completarà amb un equip de deposició de capes amb resolució atòmica (Atomic Layer Deposition) per a la preparació de capes nanomètriques de materials amb aplicació en catàlisis basats en òxids, nitrurs i calcogenurs i amb un càmera CCD (Charge Couple Device) intensificada amb espectròmetre per a analitzar l'absorció i fluorescència dels sistemes d’interès en estat estacionari i amb resolució temporal. El cost de les inversions IDIFEDER estimades per a 2020 ascendeix a 134.000 euros. El laboratori s'equiparà, a més, amb xicotets equips finançats amb altres fons.\nLa Universitat Jaume I ha acollit una jornada impulsada per la Unitat Científica d'Innovació Empresarial de l'Institut de Materials Avançats de l'UJI i per l'Agència Valenciana de la Innovació.


Lleida posa al mercat 240 hectàrees de sòl industrial a Torreblanca-Quatre Pilans - juntspercatalunyalleida.cat\nby Junts Per Catalunya Lleida | Gen 12, 2022 | General\nSerà un dels sectors industrials més grans de Catalunya\nEl vicepresident de la Generalitat, Jordi Puigneró, l’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, i el tinent d’alcalde Toni Postius presenten l’avanç del Pla director urbanístic que permetrà impulsar un nou gran sector industrial i logístic, amb una terminal intermodal ferroviària de mercaderies\nLleida posarà al mercat 240 hectàrees de sòl industrial a Torreblanca-Quatre Pilans, un nou gran sector industrial i logístic emplaçat entre les carreteres C-13 i N-240 i que tindrà connexió ferroviària amb els ports de Tarragona i Barcelona.\nL’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, el vicepresident de la Generalitat, Jordi Puigneró, el primer tinent d’alcalde de la Paeria, Toni Postius i el president de la Cambra de Comerç de Lleida, Jaume Saltó, han presentat avui l’avanç del Pla Director Urbanístic d’Activitat Econòmica (PDUAE) en l’àmbit de Torreblanca-Quatre Pilans.\nL’acte, celebrat a la Cambra de Comerç, coincideix amb l’inici del procés participatiu que permetrà incorporar propostes de la ciutadania per tal de realitzar el document definitiu del PDUAE.\nJordi Puigneró ha remarcat que es posa al mercat un dels sectors d’activitat econòmica més grans de Catalunya, com gairebé dues fabriques SEAT. Ha destacat, a més, que aquesta zona industrial preveu una nova estació intermodal ferroviària de mercaderies, aposta que permet avançar en la descarbonització i, per tant, en la lluita contra el canvi climàtic.\nMiquel Pueyo ha qualificat la jornada d’avui d’”històrica”. Ha assenyalat que el desenvolupament de Torreblanca-Quatre Pilans és un símbol de superació de Lleida pel sòl industrial que aporta a una capital que ha reivindicat llargament aquest recurs. Per al paer en cap, és extremadament important fer aquest salt, precisament, en un moment com l’actual, de necessitat de reactivació econòmica per la pandèmia.\nPueyo ha qualificat d’estratègica la situació del sector, entremig dels corredors Mediterrani i Central amb l’objectiu de captar activitat econòmica de forma descentralitzada.\nEl primer tinent d’alcalde Toni Postius, ha confirmat en aquest sentit que hi ha moltes empreses i empresaris interessats en poder-se instal·lar en aquest polígon i confia que tant bon punt comencin les obres es puguin concretar i implantar les empreses que estan trucant a la porta.\nPostius ha explicat que el calendari previst és acabar la tramitació del Pla Director a finals d’aquest any i que al primer semestre del 2023 comencin les obres d’aquest sector, “una molt bona notícia per industrialitzar la ciutat de Lleida”.\nEl Govern de la Generalitat situa la data d’inici de les obres del nou polígon en l’abril de 2023, treballs que s’estendran al llarg d’un any. La inversió projectada és de 200 MEUR. La nova terminal ferroviària connectarà amb els ports de Tarragona i Barcelona, amb una inversió de 30 MEUR.\nEl procés tindrà diverses fases. La primera s’iniciarà amb una jornada d’informació sobre el contingut i l’abast del PDUAE, que tindrà lloc el proper 27 de gener i que inclourà una taula rodona amb experts. Posteriorment, es posarà a disposició de la ciutadania un qüestionari en línia per fer arribar les aportacions i opinions que considerin en relació als principals eixos de debat. Es calcula que el procés durarà dos mesos.\nUn cop acabi el procés participatiu, es redactarà el primer document concret del PDUAE, que aprovarà inicialment la Comissió territorial d’urbanisme de Lleida, previsiblement durant la primavera de 2022. S’obrirà llavors el preceptiu període d’informació pública per presentar al·legacions.\nAquestes aportacions donaran forma al document que la Comissió d’Urbanisme de Lleida aprovarà provisionalment. Serà la Comissió de territori de Catalunya la que aprovi definitivament el PDUAE, el segon semestre de 2022. El Pla entrarà en vigor un cop publicat al Diari Oficial de la Generalitat (DOGC).


visites | Page 2 | Notícies de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació\nEls estudiants de la Universitat de l'Experiència visiten biblioteques\nPublicat el dissabte, 10 novembre 2018\nEls alumnes de la Universitat de l'Experiència han començat el cicle anual de visites a biblioteques. El passat 23 d'octubre van anar a la Biblioteca de Catalunya i el 6 de novembre a la Biblioteca Pública Episcopal del Seminari de Barcelona. El proper 13 de novembre visitaran la Fundació Balmesiana i la seva biblioteca, la qual està especialitzada en història eclesiàstica de Catalunya, la filosofia de Jaume Balmes i l'obra del bisbe Torras i Bages\nVisita a la Biblioteca Episcopal del Seminari\nUniversitat de l'Experiència\nVisita d'alumnes del màster de Biblioteca escolar a l'Associació Rosa Sensat\nPublicat el dilluns, 15 octubre 2018\nEls alumnes del màster de Biblioteca escolar i promoció de la lectura van visitar el passat dilluns 8 d'octubre la Biblioteca de l'Associació de Mestres Rosa Sensat on van ser atesos per la bibliotecària Amàlia Ramoneda.\nLa visita a la biblioteca te per objectiu donar a conèixer aquest centre amb una biblioteca especialitzada per a mestres i una biblioteca infantil en el qual els alumnes poden fer-hi pràctiques.\nmàster de Biblioteca Escolar i Promoció de la Lectura\nVisites a biblioteques públiques dels estudiants de primer d'Informació i Documentació i Infocom\nPublicat el dimecres, 10 octubre 2018\nEls alumnes de l'assignatura Introducció als sistemes d'informació i documentació (ISID) del grau d'Informació i Documentació i del doble grau Infocom, van visitar, dimecres passat, tres biblioteques públiques: Joan Miró, de Barcelona; Vall d'Alfatà, de Santa Susanna, i Santiago Rusiñol, de Sitges. En tots els casos, les directores dels centres reberen els estudiants i els donaren diverses explicacions. Amb les visites que es porten a terme al llarg del curs, els estudiants tenen l'oportunitat de comprovar sobre el terreny el funcionament dels diferents tipus d'equipaments i de contactar directament amb els professionals que els porten.\nVisita a la Biblioteca Joan Miró\nIntroducció als sistemes d'informació i Documentació\ngrau d'Informació i Documentació\nDarreres visites del postgrau El llibre antic\nPublicat el dijous, 14 juny 2018\nEls estudiants del curs de postgrau El llibre antic estan fent les últimes sessions docents fora de la Facultat. El dia 6 de juny, van fer una classe a la Biblioteca Pública Episcopal del Seminari de Barcelona; el bibliotecari Daniel Gil els va fer una breu visita al centre i el professor Jesús Gascón va parlar sobre enquadernacions antigues a partir d'una selecció de la col·lecció de l'entitat.\nEl 13 de juny, han visitat Lauren Press, taller d'impremta dedicat a la composició i impressió amb mètodes artesanals, on la propietària, Arcàngela Regis, professora a Eina i exalumna del mateix curs de postgrau, va explicar els procediments d'impressió.\nEl dia 20 de juny, ja fora del calendari oficial del curs, està prevista una visita al Taller de Restauració del CRAI de la UB on Montserrat Florensa, restauradora i també alumna del curs, en mostrarà les instal·lacions i explicarà els tractaments que s'hi fan per a la preservació i la conservació dels documents gràfics dels fons patrimonials de la universitat.\npostgrau El llibre antic\nÚltimes visites a centres d'estudiants del grau d'Informació i Documentació\nPublicat el dimecres, 06 juny 2018\nEl dia 30 de maig, alumnes de l'assignatura Història social del coneixement del grau d'Informació i Documentació han fet una doble visita a la Biblioteca Arús i a la Secció de Reserva del CRAI de la Universitat de Barcelona.\nEn la primera, el bibliotecari Marcel Domènech els ha presentat aquesta biblioteca de finals del segle XIX, que conserva intactes les seves instal·lacions i el seu fons antic i que avui és un referent en la història del moviment obrer i maçoneria. En la visita a la Secció de Reserva del CRAI, el professor Pedro Rueda ha mostrat i comentat una selecció dels manuscrits, incunables i altres impresos antics que formen part del ric fons de la biblioteca de la Universitat.\nhistòria de les biblioteques\nBiblioteca de Reserva\nVisita d'Elizabeth Huisa, de la Universidad San Marcos de Perú\nPublicat el dimecres, 30 maig 2018\nEl passat 28 de maig va visitar la nostra Facultat la professora Elizabeth Huisa, de la Universidad Nacional Mayor San Marcos de Perú. La professora Huisa és doctora en Educació, máster en Administració d'Empreses i actualment és la directora del Departamento de Bibliotecología y Ciencias de la Información de la Facultad de Letras y Humanidades de la seva universitat.\nDurant la seva visita, va mantenir una reunió amb el director del Departament de Biblioteconomia, Documentació i Comunicació Audiovisual Ángel Borrego, la vicedegana Marina Salse i el secretari acadèmic Javier Guallar, en la qual es van intercanviar diverses informacions sobre els estudis d'Informació i Documentació al Perú i a casa nostra -allà s'anomenen de Bibliotecologia i tenen una durada de 5 anys-, sobre les pràctiques a empreses o sobre el mercat laboral a biblioteques, arxius i empreses per a professionals de la informació.\nÁngel Borrego, Elizabeth Huisa, Marina Salse i Javier Guallar\nUniversidad San Marcos\nConferència de Stephen Pinfield de la University of Sheffield\nEl profesor Stephen Pinfield, de la Information School de la University of Sheffield, està fent una estada de recerca a la Facultat, acollit pel Departament de Biblioteconomia, Documentació i Comunicació Audiovisual. Pinfield té una àmplia experiència en biblioteques universitàries i va ser director dels serveis de biblioteca i informàtica de la University of Nottingham. Actualment es dedica a la docència i la recerca en les àrees d’accés obert i gestió de dades de recerca.\nEl 29 de maig, ha impartit a la Facultat la xerrada, oberta a tothom, “Monitoring the Transition to Open Access: A Case Study of the UK”, en la qual ha presentat els resultats d’un estudi sobre la situació de l’accés obert al Regne Unit. Més informació de la seva recerca a: "Towards a Competitive and Sustainable OA Market in Europe"\nDarreres activitats d'Avaluació i qualitat del grau d'Informació i Documentació\nPublicat el dimarts, 29 maig 2018\nEls alumnes de l’assignatura Avaluació i qualitat del grau d’Informació i Documentació han participat en les dues darreres activitats del curs.\nEl passat 9 de maig, els alumnes van visitar la Biblioteca i la Fototeca de l'Institut Amatller d'Art Hispànic de la mà de la seva responsable. Núria Armengol va parlar dels orígens de l'Institut i de la seva col·lecció, altament especialitzada i única en el món per les seves característiques, els criteris de classificació seguits i la tipologia de demandes més habituals. També va mostrar documents de la impressionant fototeca (tant els positius com algunes plaques de vidre) i les noves instal·lacions del dipòsit de la biblioteca. La trobada es va acabar amb una visita comentada al pis principal de la casa Amatller.\nFinalment, el passat 14 de maig, la professora Sílvia Argudo, responsable del Sistema de Qualitat de la Facultat, va fer la xerrada «El sistema de qualitat de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació». Seguint una tècnica de ludificació que va estar molt ben valorada pels alumnes, va presentar el Sistema d’Assegurament Intern de la Qualitat (SAIQU) de la Facultat.\nEstudiants de la Facultat visiten TV3\nPublicat el dimarts, 22 maig 2018\nEl dissabte, 19 de maig, un grup d'alumnes de les assignatures Documentació audiovisual del grau de Comunicació Audiovisual i del doble grau Infocom, i Avaluació i qualitat, del grau d'Informació i Documentació de la nostra Facultat, van visitar conjuntament amb estudiants de la UOC i amb els professors Jorge Franganillo, Javier Guallar i Candela Ollé el Departament de Documentació de Televisió de Catalunya.\nLa visita va tenir dues parts. Primer, la documentalista Imma Rull va fer una xerrada, on va mostrar el modern sistema de tractament documental de les imatges amb què s'aborda la tasca diària de la documentació audiovisual i va respondre a diverses preguntes dels estudiants. Tot seguit, Imma Rull i Joana Monreal van guiar els visitants per les instal·lacions de la cadena: des del Departament de Documentació, fins a la redacció d'informatius -on van poder veure en directe com treballen amb la informació diària els documentalistes audiovisuals integrats a la redacció-, les sales de control i el plató d'Esport3.\nTaula de treball dels documentalistes integrats a la redacció d'informatius\narxius de televisions\nEls estudiants d'IiD comencen a preparar el Pràcticum del curs vinent\nPublicat el dimarts, 03 abril 2018\nEls alumnes de l'assignatura Avaluació i qualitat del grau d’Informació i Documentació han iniciat una sèrie de visites i xerrades en el marc dels crèdits que els serveixen per a la preparació del Pràcticum.\nEl passat dimecres, 21 de març de 2018, van visitar el Centr e de Documentació del Museu de Ciències Naturals de Barcelona. Miguel Navas, bibliotecari del centre, va fer una presentació general de les característiques i del funcionament del servei i d'alguns dels reptes que tenen plantejats en aquests moments, com ara la creació d'un repositori institucional. Durant la visita a les instal·lacions, els estudiants van poder consultar alguns dels documents més valusosos de la col·lecció.\nEl dijous 22, Carme Teixeiro, del Centre de Documentació Montserrat Roig del Col·legi de Periodistes de Catalunya, va fer una xerrada a l'aula sobre el seu centre i els principals serveis que ofereixen als col·legiats. Va fer especial incís en la importància de posicionar la biblioteca en les línies estratègiques de la institució a la qual serveix. La sessió va acabar amb un interessant torn de preguntes per part els alumnes.\nCentre de Documentació del Museu de Ciències Naturals de Barcelona\nCafè científic sobre Fake news (divendres 27 de setembre)\ndivendres, 27 setembre 2019 - 13:00\nButlletí de notícies de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació\nCAV congrés Cristóbal Urbano documental Ernest Abadal estudiants grau d'IiD grau d'Informació i Documentació Lluís Agustí Mario Pérez-Montoro visita xerrada\n▲ Part superior\nAquest web fa servir tecnologies: Drupal, MagicToolbox. Intranet


Un zoo sense elefants? Una plataforma fa la petició formal a l'Ajuntament de Barcelona | NacióDigital\nper Jordi Bes Lozano, Barcelona | 4 de febrer de 2017 a les 16:00 |\nL'espai de les elefantes del Zoo de Barcelona aquesta setmana | Jordi Jon Pardo\nMolts barcelonins han sentit un vincle emocional amb els elefants. Molt abans que el Floquet de Neu o l'Orca Ulisses, l'animal més mític del Zoo era l'Avi, un paquiderm que el va inaugurar el 1892. En el segle XX les instal·lacions van arribar a tenir un nodrit grup d'aquest gran mamífer, sovint força més nombrós que el d'ara, de tres components femenines: Susi, Yoyo i Bully. Però al zoològic "els nens no veuen elefants, veuen un cos d'elefant que no té cap comportament d'elefant".\nHo sosté la plataforma Zoo XXI, que han impulsat l'associació animalista Libera! i la Fundació Franz Weber, i que reclama un zoològic que deixi enrere un model del segle XIX per adaptar-se als nous temps. Amb animals, sí, però no tants com ara. I, per aconseguir-ho, està a punt de presentar una Iniciativa Ciutadana a l'Ajuntament de Barcelona, un instrument encara molt poc explotat al consistori. Ve a ser com una Iniciativa Legislativa Popular (ILP) al Parlament, una acció ciutadana per obligar als qui governen a debatre en el ple sobre una proposta, però en l'àmbit municipal i amb un nom diferent.\nL'animalista Leonardo Anselmi coordina la plataforma, i defensa que els paquiderms "viuen en societats tremendament sofisticades, caminen 40 kilòmetres al dia i el 80% del temps que estan desperts mengen i interactuen". Ara bé, quan un infant va al Zoo de Barcelona, què es troba de tot això? "Pràcticament res", sentencia, i relata que a Susi, Yoyo i Bully no és difícil trobar-les cadascuna mirant cap a un costat malgrat ser un animal social. A parer seu, "no existeix zoo en el món que li pugui donar als elefants un estadi de benestar".\nAcabar amb els zoològics és inviable avui\nPer a ell i molts animalistes, caldria acabar amb els zoos, però aquesta idea xoca amb dues altres que ara per ara la fan inviable. A Zoo XXI han fet un llistat dels 2.500 santuaris i reserves animals que existeixen en tot el món, però difícilment són una alternativa. "La gran majoria de les espècies del Zoo de Barcelona no tindrien un lloc millor on anar", admet Anselmi, el qual espera que, com a mínim, puguin acollir els grans animals. L'altre motiu és un de més pragmàtic, i és que acabar amb els zoològics probablement no seria molt popular, però sí una profunda revisió de model.\nUn pare visita el zoològic barceloní amb el seu fill. Foto: Jordi Jon Pardo\nAquesta transformació parteix de diverses idees irrenunciables per a Zoo XXI. La plataforma veu absolutament necessari frenar la reproducció de tots aquells animals que no estiguin en perill d'extinció i que no formin part de plans de reintroducció, és a dir, que no s'han de multiplicar espècies "només per mantenir el zoològic i no per preservar-les", relata Anselmi. També defensa que cal aturar els intercanvis d'animals amb altres zoològics, i enviar aquells que sigui possible a santuaris. La intenció és que, a llarg termini, només tingui fauna autòctona i animals rescatats.\nAixí es permetria deixar un espai lliure a les instal·lacions per transformar-lo en "les tres R: rescat, rehabilitació i reubicació" i donar cabuda a tots els animals que no se sap què fer-ne perquè no hi ha una política pública per a ells. Els gossos i els gats ja tenen les protectores, i per als que estan en perill d'extinció la Generalitat ja té el centre de recuperació de fauna de Torreferrussa, a Santa Perpètua de Mogoda (Vallès Occidental). Però això es limita a un selecte grup d'espècies, quan ja n'hi ha milions de descrites.\nSusi, Yoyo i Bully, les tres elefantes del Zoo amb poca interacció entre elles malgrat ser un animal social\nLa proposta suposa un gir radical a com es fa ara la conservació dels animals. Seguint amb els elefants, en lloc d'utilitzar tot el potencial científic del zoo per a uns exemplars tancats en un espai reduït i fora del seu hàbitat, Zoo XXI planteja que siguin els conservadors que es traslladin a l'hàbitat natural i contribueixin a la seva conservació d'acord amb les comunitats locals. Que aprofitin per crear des d'allà material audiovisual per, de tornada, exhibir-lo al Zoo de Barcelona.\nNo es tracta de substituir elefants per pantalles\n"No estem parlant de reemplaçar elefants per pantalles amb elefants", ressalta Anselmi, sinó d'utilitzar tecnologies immersives per mostrar els plans de conservació a la natura. Un zoo sense aquests animals tranquils a la sabana, però com si romanguessin a la capital catalana. Per a l'activista, tot això ha d'anar acompanyat d'un canvi de model educatiu i de governança. Per a ell, també caldria revisar l'econòmic, ja que fàcilment una família de cinc membres s'hi pot gastar 100 euros en una tarda, però això no ho planteja encara la plataforma. Pas a pas.\nD'exemples al món n'hi ha pocs que segueixin el camí que planteja Zoo XXI. El zoològic de Pachuca, a Mèxic, s'ha convertit en un centre de rescat d'animals. El de Detroit, als Estats Units, ha frenat les reproduccions i les reintroduccions d'animals nous, ha posat en marxa els plans de les tres R i treballa molt l'educació també de l'animal de família, i allà mateix es pot adoptar un gos o un gat. D'altres tenen bones pràctiques, a parer de la plataforma, com els tres de Nova York amb els seus plans de conservació in situ, però segueixen reproduint animals.\nL'animalista Leonardo Anselmi coordina la plataforma Zoo XXI. Foto: Eva Domínguez\nLes propostes de Zoo XXI es presentaran a l'Ajuntament mitjançant una Iniciativa Ciutadana, amb la qual es demanarà una modificació de l'ordenança de protecció dels animals que reguli el nou model de zoològic. Abans, la plataforma ja s'ha anat reunint amb els grups polítics municipals perquè la proposta arribi al ple amb el màxim consens. Anselmi creu que hi pot haver un acord molt ampli, que té tots els visos de ser la primera iniciativa que prosperi al consistori, i que arriba amb una alcaldessa "que se la coneix per una ILP", la dels desnonaments al Congrés.\nZoo XXI demanarà regular el nou model de zoològic amb una modificació de l'ordenança de protecció dels animals\nEl principal precedent d'una Iniciativa Ciutadana a Barcelona seria la que va presentar la plataforma 0-3 en defensa de l'escola bressol pública en l'anterior mandat de Xavier Trias amb l'aval de 26.000 firmes, però que l'Ajuntament no va admetre a tràmit perquè, segons va al·legar el govern municipal de llavors, s'havien incomplert alguns requisits. L'Ajuntament treballa en la redefinició de les normes reguladores de la participació ciutadana per donar més facilitats per presentar iniciatives com aquesta i regular-les.\nLa del zoològic es farà emparada en les normes reguladores de participació vigents a l'Ajuntament, que ja contemplen aquest mecanisme, però no el regula. Anselmi espera que a mitjans de març puguin començar a recollir firmes, i des de llavors disposaran d'uns quatre mesos aconseguir el mínim d'unes 16.000 signatures, que es correspon amb l'1% del padró de la ciutat, el mínim que s'exigeix per tramitar la proposta. Poden firmar els empadronats a Barcelona majors de 16 anys, sense requisit de nacionalitat.\n"Totes les iniciatives són benvingudes", segons el govern de Colau\nPer contribuir a definir el futur del zoològic, "totes les iniciatives són benvingudes", segons el govern d'Ada Colau, tant la proposta de Zoo XXI com altres que es puguin plantejar. El govern municipal ja treballa en un nou model a través d'un grup de treball amb les entitats, on els últims mesos també s'ha tractat el futur del delfinari. S'ha decidit que l'Ajuntament no invertirà 10 milions d'euros en unes noves instal·lacions com havia previst Trias en el mandat anterior, i que el Zoo es quedi sense dofins abans del 2019.\nEn l'anunci d'aquesta decisió, la tinent d'alcalde d'Ecologia, Janet Sanz, va explicar que durant aquest any es treballarà amb aquest grup de treball en la revisió del pla estratègic 2012-2020 del Zoo per fer que aquest equipament treballi més en la conservació, s'especialitzi en recerca i aposti molt més pel projecte educatiu. Tot a partir de la mateixa premissa de partida: que s'especialitzi en la fauna autòctona i amenaçada. L'última reunió del grup de treball va ser el desembre, i resta pendent de convocar la primera trobada de l'any.\nUn activista bregat en la defensa dels elefants\nLeonardo Anselmi és un vell conegut de l'activisme en defensa dels elefants a la capital catalana. Des de Libera!, va ser un dels impulsors de la campanya Allibera la Susi de fa uns anys, amb la qual demanava el trasllat de l'elefanta a una reserva perquè estava deprimida. L'entitat va dir que portaria la protesta dins del Zoo, i va donar globus a la porta amb el lema de la campanya. El zoològic, en col·laboració de la policia, va impedir l'entrada dels nens perquè duien els globus al·legant que no estava permès, però de globus també se'n venien a dins, rememora l'activista.\nUna de les elefantes del zoològic de Barcelona Foto: Jordi Jon Pardo\nImperdibles, Barcelona, Els reportatges de NacióDigital, Societat, Iniciativa Ciutadana, Zoo de Barcelona, Ajuntament de Barcelona, Leonardo Anselmi, plataforma Zoo XXI, Barcelona, Ada Colau\nEns hem "civilitzat" massa\nPer Anònim el 5 de febrer de 2017 a les 18:18\nla selva ens queda ja massa lluny!\nAdéu a la idea d'en Cerdà!\nPer Anònim el 5 de febrer de 2017 a les 18:16\nUrbanitzar el camp i RURALITZAR la ciutat! Tots cap a les presons de ciment armat i les autopistes de "comunicació"\nZoo sí zoo no\nPer Mas Vellet el 5 de febrer de 2017 a les 14:27\nNo crec que el zoo hagi de ser per a tots els animals, només els que estan en perill d'extinció o hagin estat abandonats. Tanmateix també cal observar que si els zoos són presonsn per als animals també ho són els pisos que tenen gossos i que es passen el dia sols, o només surten als vespres, i etan encoltats de sofas teles i catifes\nPer Con comentarios. el 5 de febrer de 2017 a les 14:10\nY jardines sin flores. Arboles, cesped y demas ornamentos vegetales de Barcelona fuera de la ciudad. Quien quiera ver todo eso que se vaya al campo que es su medio natural. En fin ....\nPer Anna 2017 el 5 de febrer de 2017 a les 12:27\nNo m'agraden les pressons d'animals o l'eufemisme "zoo". Aquestes pressons són anacròniques, m'agradaria pensar que hem evolucionat i per tant, hauríem d'entendre el que estem fent i permetent.\nPer Anònim el 5 de febrer de 2017 a les 09:37\nJo, si fos animal preferiria viure al zoològic que a la selva.\nZoo fora ja!\nPer Anònim el 4 de febrer de 2017 a les 22:31\nEl zoo s'hauria de tancar ja, tombar els murs que envolten la Ciutadella i obrir tota l'àrea del parc a la gent. EL nyap del zoo allà enmig no és propi d'aquest segle.\nPer Anònim el 4 de febrer de 2017 a les 17:20\npropongo que se quite el ZOO DE BARCELONA , el que quiera ver elefantes , leones , etc, que se vaya a los safaris , o al ZOO DE MADRIT.


Algú (algun dia) demanarà perdó? - CATzona CATzona: Notícies i tota l\_'actualitat del país en un sol portal\nAlgú (algun dia) demanarà perdó?\nPosted By: elnacional.cat 14 juny, 2018\nAixò que anomenem el Procés ens ha ensenyat moltes coses sobre el paper (galdós) de la justícia, la política, les clavegueres de l’Estat, els mitjans de comunicació i els comandaments dels cossos de seguretat. I, sobretot, ens ha ensenyat fins on pot arribar la manipulació i la mentida més institucionalment descarada de tots ells treballant junts seguint una mateixa estratègia.\nEl cas dels mestres i les preteses humiliacions realitzades a fills de guàrdies civils després de l’1 d’octubre és un dels exemples més evidents del funcionament d’aquesta maquinària que aplicada al futbol seria: “uns van centrant pilotes perquè altres rematin en planxa, mentre la resta agafa al porter”. Primer van arxivar les denuncies contra 5 dels 9 professors de Sant Andreu de la Barca. Ara han arxivat les denuncies contra els 8 mestres de la Seu d’Urgell acusats d’un delicte d’odi.\nEn els dos casos va coincidir que els comandaments van inventar-se fets inexistents amb una realitat tan evident que no van ser capaços ni de falsificar-la. El bolado no para de desfer-se, però ni passa res, ni plega ningú, ni es destitueix ningú, ni s’expulsa ningú d’enlloc i ni tant sols hi ha la mínima educació de demanar perdó. Sobretot en dos casos concrets.\nEl primer és aquesta piulada d’Albert Rivera sobre Sant Andreu:\nQuan una persona amb una alta responsabilitat política afirma amb total rotunditat: 1/ que uns professors a qui no coneix de res tenen una determinada ideologia, 2/ que els citats professors assenyalen “públicament alumnes”, una acusació molt greu i de la qual n’has d’estar molt segur perquè és el pitjor que li pots dir a un professor, 3/ que cal obrir un expedient a aquests professors, però sense oferir un trist indici de res, 4/ que el govern del PP va ser covard per no obrir aquest expedient i 5/ publiques primers plans de la cara dels professors, oblidant qualsevol presumpció d’innocència… i resulta que la justícia diu que res de res de res, però de res ni a la Seu, ni de moment a la majoria de casos de Sant Andreu… escolti, és que com a mínim demanar perdó. Perdó, fer autocrítica i sobre aquest tema no tornar a obrir la boca si no és per tornar a demanar perdó.\nI pel que fa a l’espavilat que va publicar a El Mundo la peça de ficció repiulada per Rivera, amb moments tan entranyables com aquests:\nDoncs res, animar-lo a que definitivament es dediqui a la literatura de ficció ja que fabula molt bé. I que si decideix continuar publicant ficció com si fos realitat, que avisi, perquè vendre com a periodisme el que és fruit de la seva imaginació també demanda un perdó.\nAh, i un recordatori. Mentre ets útil, no passa res. Però quan deixes de ser-ho, la vida és molt dura, el núvol de la fama és efímer i de concursant a “Supervivientes” es passa molta gana.


Capella del Carme - Fires, festes, oci i llocs per visitar.\nInici > Visita Catalunya > Maresme > Caldes d'Estrac\nLa capella del Carme , situada al costat de l'estació de tren , aquesta capella va construir-se perquè els obrers de la companyia ferroviària poguessin anar a missa els diumenges, gràcies als esforços de la senyora Elvira Gibert de Pi , condecorada pel papa Lleó XIII amb la distinció “Pro Ecclessia et Pontifice”.\nLa construcció de la capella es portà a terme entre 1876 i 1882. El dia 3 de juliol de 1881, estant encara el temple per cobrir, s'hi celebrà la primera missa a l’altar lateral de Santa Teresa , i el 15 de juliol de 1882 es beneí l'edifici i les dues campanes, obra del senyor Forcada, de Vic . La capella del Carme va esdevenir el centre de la vida religiosa dels estiuejants i de la gent malalta que s’hostatjava a fondes i banys, doncs la parròquia els quedava massa lluny.\nLa capella del Carme és un edifici de nau única d’uns 20 metres de llargada per 9 metres d’amplada sense comptar les dues capelles laterals a cada costat . Per sobre de les capelles laterals, una galeria comunica el cor amb el cambril. Destaca la cúpula central de ceràmica vidriada i la portalada de tipus historicista neoromànic amb arquivoltes de mig punt sobre columnes clàssiques. Respecte a la seva fesomia original direm que la seva façana ha estat modificada.\nEn un article del 20 de juliol de 1884 es deia que estaven ja començats l’altar major dedicat a Sant Josep i l’altar de Santa Elvira , costejat segurament per la senyora Elvira Gibert. També fa referència a que les vidrieres dels finestrals foren costejades per prelats, portant els respectius escuts d’armes dels donants. Les tres de la façana foren degudes a la munificència del bisbe Català ; les quatre dels àbsis foren costejades pels cardenals Lluch i Benavides i els bisbes Urquinaona i Morgades . En aquell 1884 s’estava treballant en una vidriera per compte del bisbe de Tortosa .\nCom arribar a Capella del Carme ?


Puigdemont va fer constar una llicenciatura en Periodisme entre 2010 i 2012 al Parlament - Empordà\nL'expresident només té acabat el Batxillerat · El TSJC no va admetre una denúncia per falsedat documental poc després de prendre possessió\nL'expresident Carles Puigdemont també va mentir en el seu currículum. En la IX Legislatura a la web del Parlament apareixia com a llicenciat en Periodisme i afirmava que va cursar estudis de Filologia Catalana, segons va difondre ahir La Sexta. No obstant això, Puigdemont només va acabar els estudis de Batxillerat. En la fitxa institucional en la qual consta l'apartat «formació i activitat provisional» pot llegir-se que Puigdemont és «llicenciat en periodisme» i es detalla que durant gairebé trenta anys la seva activitat professional ha estat relacionada amb la comunicació. La polèmica sobre les titulacions oficials i les currículums inflats que ha arribat al cap de l'oposició espanyola Pablo Casado (PP) i també a l'actual president del Govern espanyol, Pedro Sánchez (PSOE), ha fet reviure l'episodi de Puigdemont que ja era conegut a Catalunya. Ja el 2016 el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ja es va pronunciar en no admetre a tràmit la denúncia per falsedat documental i intrusisme professional que va presentar la Unión Cívica Española-Partido por la Paz, Reconciliación y Progreso de España contra Puigdemont per fer constar en el seu currículum oficial que és filòleg i periodista, quan la seva màxima graduació és la de batxiller i no té llicenciatura. La denúncia incloïa un fragment de la biografia de Puigdemont que publica la pàgina web del Govern de la Generalitat i que sosté que el president de la Generalitat «va cursar estudis en Filologia Catalana al col·legi Universitari de Girona» i «va desenvolupar la seva carrera periodística especialment a El Punt, on va arribar a ser redactor en cap». El TSJC fa seus els arguments de la Fiscalia, que es va oposar a l'admissió de la denúncia, i raona que la pàgina web de la Generalitat no ha estat redactada per Puigdemont i que, a més, a la mateixa no s'afirma que obtingués la Llicenciatura de Filologia Catalana, sinó que «va cursar estudis de Filologia Catalana», sense precisar que els acabés.\nLa web del Parlament encara mostra la llicenciatura\nConfús però legal\n«Pot admetre's que indueix o pot induir a confusió els lectors de la pàgina web, i fins i tot que l'esmentada confusió pugui tenir un propòsit interessat, però el cert és que en cap moment s'afirma que el denunciat sigui Llicenciat en Filologia Catalana», recorda l'acte, reproduint així un argument de la Fiscalia. En relació amb el delicte d'intrusisme professional -per exercir sense tenir la llicenciatura-, el TSJC va recordar que Puigdemont «va obtenir el carnet de premsa després d'exercir les tasques periodístiques», per això «de manera patent» no encaixa en el delicte del qual l'acusa Unión Cívica Española.


La Generalitat impulsa la creació de les Comunitats RIS3CAT, estratègia pionera a Europa que transformarà el teixit empresarial fins al 2020 - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nLa Generalitat impulsa la creació de...\n11-03-2015 19.40\tINDÚSTRIA\nLa Generalitat impulsa la creació de les Comunitats RIS3CAT, estratègia pionera a Europa que transformarà el teixit empresarial fins al 2020\n· Es tracta d’agrupacions voluntàries d’empreses i agents del sistema d’R+D i innovació català que crearan nous productes i serveis d’acord amb l’Estratègia per a l’especialització intel·ligent RIS3CAT.\n· Fins al 2020, es destinaran 72 milions dels Fons FEDER que serviran per a mobilitzar, en conjunt, més del doble d'aquesta quantitat amb aportacions d'empreses privades i d'altres fonts.\n· El Departament d’Empresa i Ocupació, a través d’ACCIÓ, ha aprovat una resolució per dinamitzar i estructurar les potencials Comunitats RIS3CAT, que quedaran constituïdes a finals d’any després d'un procés competitiu de valoració dels seus projectes d'innovació\nLa Generalitat de Catalunya ha posat en marxa les Comunitats RIS3CAT, una estratègia pionera a Europa que transformarà el teixit empresarial català fins al 2020. Es tracta de la concreció pràctica de l’Estratègia per a l’especialització intel·ligent RIS3CAT, aprovada l’any passat pel Govern català d’acord amb les directius marcades per la Unió Europea amb l’Estratègia Europa 2020.\nLes Comunitats RIS3CAT són agrupacions voluntàries d’empreses i agents del sistema d’R+D i innovació català. Fins al 2020, mitjançant projectes de 3 anys de durada destinats a desenvolupar nous productes i serveis d’acord amb els reptes plantejats per l’estratègia RIS3CAT. A aquesta iniciativa es destinaran 72 milions dels Fons FEDER que serviran per a mobilitzar, en conjunt, més del doble d'aquesta quantitat amb aportacions d'empreses privades i d'altres fonts. La iniciativa forma part dels 10 grans projectes estratègics del Govern de la Generalitat de Catalunya.\nCada comunitat estarà formada per un mínim de vuit membres, quatre dels quals, com a mínim, hauran de ser empreses. Els altres seran centres tecnològics, de recerca, universitats o hospitals. Es preveu que hi haurà unes 15 comunitats, que es crearan d’acord amb els set àmbits sectorials líders en què Catalunya té avantatges competitius: Alimentació; Química, energia i recursos; Sistemes industrials; Indústries relacionades amb la mobilitat sostenible; Indústries basades en el disseny; Indústries de la salut i Indústries culturals i basades en l’experiència.\nAmb l’objectiu que a finals d’any quedin constituïdes i comencin els seus plans d’actuacions, el Departament d’Empresa i Ocupació, a través d’ACCIÓ, ha aprovat una resolució per atorgar ajuts a entitats coordinadores per a dinamitzar les potencials comunitats.\nRelació de beneficiaris\nInnovació en el desenvolupament de nous formats de producte cultural\nDinamització i estructuració de la comunitat ris3cat: mobilitat sostenible\nFUNDACIO CTM CENTRE TECNOLOGIC\nDinamització i estructuració de la potencial comunitat ris3cat aigua\nBIOCAT LA FUNDACIO BIOREGIO DE CATALUNYA\nProposta de comunitat ris3cat d'innovació en salut\nINSTITUT DE RECERCA I TECNOLOGIA AGROALIMENTARIA\nDinamització i estructuració d'una comunitat ris3cat en l'àmbit de l'alimentació\nFUNDACIO INSTITUT DE RECERCA EN ENERGIA DE CATALUNYA IREC\nPotencial comunitat ris3cat energia\nComunitat ris3cat de fabricació avançada dins l'àmbit de sistemes industrials\nComunitat ris3cat en turisme\nAGRUPACIO CATALANA DEL TEXTIL I DE LA MODA\nDinamització i estructuració de la comunitat ris3cat disseny: moda-hàbitat\nFUNDACIO CENTRE TECNOLOGIC DE LA QUIMICA DE CATALUNYA\nComunitat ris3cat química\nComunitat ris3 cat de gastronomia\nComunitat de tecnologia de la producció agroalimentària\nASSOCIACIO CATALANA CLUSTER DE LA INDUSTRIA DE L'ESPORT\nComunitat ris3cat en esport i activitat física