Homs: "Només cal agafar l'Estatut per saber que la Generalitat pot preguntar sobre el pacte fiscal"\nEl portaveu del Govern respon així a la presidenta del PP a Catalunya, Alicia Sánchez-Camacho, que ahir va amenaçar amb portar la llei de consultes al Tribunal Constitucional si es preguntava sobre el nou model de finançament\n2 min. Barcelona 20/03/2012 14:12\nEl portaveu del Govern, Francesc Homs, ha assegurat aquest dimarts al migdia, després de la reunió del consell executiu,que "només cal mirar l'Estatut per saber que la Generalitat pot preguntar sobre el pacte fiscal". Homs ha contestat així la presidenta del PP a Catalunya, Alicia Sánchez-Camacho, que ahir va amenaçar amb recórrer la nova llei de consultes -que dimecres passat va rebre llum verda al seu tràmit parlamentari- al Tribunal Constitucional si el Govern decidia preguntar sobre el nou model de finançament. Una consulta que divendres passat el futur secretari general de CDC, Oriol Pujol, va donar per feta en cas que la negociació política pel pacte fiscal fracassés.\nUnes paraules que van ser ràpidament replicades per la vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, que va anunciar que l'executiu espanyol vetaria qualsevol consulta sobre el finançament català adduint que "no és una competència de Catalunya". "Sorprèn que alguns, per por política a un resultat, confonguin peres amb pomes", ha etzibat Homs.\nPel que fa a la hipotètica celebració d'una consulta sobre el pacte fiscal, el portaveu del Govern ha assegurat que podria ser "útil" i que davant d'un procés de negociació amb l'Estat cal "explorar" totes les possibilitats. Malgrat tot, Homs ha volgut deixar clar que primer cal ampliar el consens an Catalunya, és a dir, sumar el PSC.\nModel del Govern\nEl portaveu de l'executiu català ha volgut deixar clar que el Govern no té la intenció de moure's respecte del model de finançament que va sortir d'una comissió creada ad hoc per tractar sobre el pacte fiscal. Una proposta que va rebre el vist-i-plau d'ERC i ICV, partits als quals l'executiu vol sumar el PSC, malgrat les diferències existents en punts clau com la singularització catalana i la sortida de la Lofca.


benefici fiscal benefici fiscal\nca benefici fiscal, n m\nes beneficio fiscal\nen tax incentive\nBonificació en la tributació concedida a una empresa d'un sector o d'un àmbit geogràfic determinat que compleix unes condicions d'inversió, de plans de formació i d'exportació determinades, amb la finalitat de promoure activitats d'inversió i creació d'ocupació.\nbeneficis socials beneficis socials\nca millores socials, n f pl\nca beneficis socials, n m pl sin. compl.\nConjunt de prestacions complementàries a les establertes en el règim de la seguretat social que un empresari dona a un treballador per compensar-lo de determinades càrregues socials.\nca benestar social, n m\nes bienestar social\nSituació d'una societat en què les persones i els grups que la formen tenen cobertes les necessitats bàsiques, gaudeixen de les possibilitats adients de desenvolupament personal i no són subjectes a discriminació.\nbloqueig de mercaderies bloqueig de mercaderies\nca bloqueig de mercaderies, n m\nes bloqueo de mercancías\nBloqueig d'una organització acordat pels seus treballadors com a mesura de reivindicació laboral, els quals impedeixen per la força l'entrada de matèries primeres o la sortida de béns o serveis.\nca boicot, n m\nInterdicció de les relacions comercials o socials de l'organització amb els seus clients o els seus proveïdors acordada pels treballadors de l'organització com a mesura de reivindicació laboral.\nbona conducta empresarial bona conducta empresarial\nca bona conducta empresarial, n f\nca bones pràctiques empresarials, n f pl\nes buena conducta empresarial\nes buenas prácticas empresariales\nfr bonnes pratiques d'entreprise\nen good business practices\nConjunt de formes correctes d'actuació del personal d'una organització i de gestió i control de les activitats que duu a terme, les quals tenen l'objectiu de garantir-ne la qualitat i la seguretat.\nbona fe bona fe\nca bona fe, n f\nes buena fe\nfr bonne foi\nen good faith\nPrincipi de la negociació col·lectiva pel qual les parts negociadores tenen la intenció sincera d'arribar a un acord en una negociació col·lectiva.\nbones pràctiques empresarials bones pràctiques empresarials


Els tarragonins necessiten 4,9 anys de sou per comprar un pis, segons un estudi\nimmobiliària, cartells, habitatge, pis, casa, lloguer\nEl 2020 el preu de l'habitatge en venda a Catalunya va créixer un 2,7 %\nActualitzada 12/05/2021 a les 15:16\nEls catalans han de dedicar íntegrament el sou brut de 7,9 anys per pagar la hipoteca de l'habitatge si la compren el 2020, dos punts més que la mitjana espanyola, de 6 anys, i és que en aquesta comunitat han pujat tant els sous com el preu de l'habitatge.\nSón dades de l'estudi Relació de salaris i la compra d'habitatge el 2020, basat en els preus mitjans de l'habitatge de segona mà en venda de l'Índex Immobiliari Fotocasa i les dades dels sous mitjans de les ofertes d'ocupació de la plataforma InfoJobs.\nEn aquest sentit, el 2020 el preu de l'habitatge en venda a Catalunya va créixer un 2,7 % i va situar el preu al desembre en 2.480 euros/m2.\nAixò suposa que, tenint en compte el salari brut mitjà de Catalunya registrat per InfoJobs, que el 2020 era de 25.252 euros -2.104 euros bruts mensuals en 12 pagues-; els catalans haurien de dedicar 7,9 anys del seu salari al pagament de la hipoteca d'un habitatge de 80 metres quadrats.\nPer províncies, els habitants de Barcelona són els que trigarien més a pagar la hipoteca (9,3 anys), seguits pels de Girona amb 6,8; Tarragona, amb 4,9 anys i Lleida amb un total de 4 anys íntegres de sou.\nComenta el contingut : Els tarragonins necessiten 4,9 anys de sou per comprar un pis, segons un estudi


L’Ajuntament desinfecta residències de gent gran de la ciutat | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nL’Ajuntament desinfecta residències de gent gran de la ciutat\nEs fa un seguiment d’aquestes instal·lacions per minimitzar el risc de contagis\nLa desinfecció interior a les residències es realitza amb producte virucida molt efectiu per eliminar la COVID-19 i degudament registrat i autoritzat, i amb tècniques de nebulització a l’ambient i polvorització de superfícies.\nEl consistori està fent un seguiment exhaustiu de l’estat de les residències de la ciutat arran de la crisi del coronavirus, que s’ha acarnissat especialment al col·lectiu de gent gran. “En aquests moments cal prioritzar la neteja, desinfecció i la seguretat de tots els espais i les persones que estan atenent i cuidant a la gent, amb especial atenció a la gent gran, que és el col·lectiu més vulnerable, amb l’objectiu de minimitzar riscos i contagis”;, remarca el conseller de Neteja, Jordi Fortuny.\nEliminen les herbes del Pla de la Seu i altres punts de la ciutat Per altra banda, ahir operaris de FCC van reprendre les tasques de neteja de les herbes que han sortit els darrers dies a diferents punts de la ciutat.\nDos operaris de FCC realitzen aquesta tasca periòdicament durant l’any. D’ençà que es va decretar l’estat d’alarma per contenir el contagi de la COVID-19, tots els equips es van centrar en temes de neteja i desinfecció dels carrers i centres sanitaris. Un cop s’ha vist que està tot més controlat, els equips que habitualment realitzen aquestes tasques han tornat a eliminar les herbes, que havien proliferat pels episodis de pluja dels darrers dies.


Tècnic/a manteniment electromecanic | Oferta de treball Ref. T-131586\nEmpresa consolidada, seriosa, molt professional, en creixement internacional. Lloc estable a la la Comarca de l'Alt Camp.\nLa seva missió serà responsabilitzar-se de les intervencions tècniques efectuades en màquina, amb el proposit de millorar la productivitat i ocupació de les línies de producció i reduir els temps de parada per avaria.\nEfectuar tasques tècniques per a resoldre les avaries elèctriques i/o mecàniques imprevistes que sorgeixin durant el torn i que impedeixin asegurar els nivells de productivitat, ocupació i qualitat requerits. previa tramitació de la SR des de el departament solicitant.\nRevisar la cua de OTs/SRs pendents i executar les intervencions previstes en la planificació del Departament ja siguin de tipus preventiu o correctiu.\nSeguir les pautes d'actuació marcades.\nSol.licitar el material necessari i controlar l'estock.\nCumplimentar la documentació necessaria per a cada actuació.\ncuidar l'ordre, la neteja i els procediments.\nVigilar el compliment de les normes de PRL\nAnalitzar per tal de millorar en producció, seguretat, qualitat, avaries,...\nParticipar de reunions tècnicques en recerca de plans d'acció conjunts.\nConsultar i complimentar la informació (manuals, planells de màquines, components, equips, preventius, estock de recanvis,...\nCal experiencia en departament de manteniment en el sector industrial o lloc similar de mínim dos anys.\nOfimàtica, (office, windows i GMAO)\nPersona proactiva, autonoma, treballadora d'equip, orientada a resultats i clients.\nDes de 26000 € fins a 33000 €\nen funció del candidat\nLloc de treball a torns. Empresa multinacional, consolidada i en fase de creixement. bon ambient de treball. Lloc estable, indefinit.\nIndustria del paper i la fusta. Zona montblanc. Beneficis socials (Assegurança mèdica, percentatge sobre objectius, retribució flexible, servei de guarderia,...)


El Circuit decorarà les seues àrees de seguretat\tEl Circuit decorarà les seues àrees de seguretat\nCarreres de Camions\nEl Circuit decorarà les seues àrees de seguretat amb el disseny dels alumnes de la Universitat Politècnica de València\nEl Circuit de la Comunitat Valenciana decorarà les seues àrees de seguretat asfaltades amb els motius de color taronja de la proposta Speed Òfset, la guanyadora d’un concurs entre els alumnes del Màster Universitari en Enginyeria del Disseny de l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria del Disseny de la UPV.\nUn total de tretze equips d’estudiants van presentar distintes propostes amb molt variats motius que decoraren algun dels punts més representatius del traçat de Cheste com la corba Doohan, o el primer i l’últim gir del Circuit.\nEl disseny gunyador es Speed Offset\nCinc d’eixos treballs han rebut premi. El disseny guanyador ha sigut el treball Speed Òfset, mentres la resta de premiats, per orde, han sigut: Dynaway, In Motion, Fast Rice i Una Volta per la Comunitat Valenciana.\nEl director del Circuit amb David Minton i Chrstiane Felsberg\nL’equip que va dissenyar Speed Òfset està format per l’alemanya Christiane Felsberg, la búlgara Milena Valkova, la Taiwanesa Sha Luo i el valencià David Minton que explica que el resultat final del seu treball com un disseny que naix inspirat en “las distintes estructures de la naturalesa, des de les onades del mar, fins a les formes dels fulls dels arbres, que ens van portar a buscar una abstracció d’estos elements naturals per a utilitzar com a motiu i tractar de reflectir la sensació de velocitat al recórrer el circuit”.\nFranges de color taronja que van variant la seua amplària\nEntre els criteris més valorats en l’elecció destaca la simplicitat tant en l’aplicació com en el manteniment. Speed Offset significa, segons els dissenyadors, “la impressió a una sola tinta de la velocitat, una successió de línies adaptades a les escapatòries que apareixen i desapareixen conforme es recorre el traçat. Acceleració, velocitat, emoción… Sensacions que quedaran impreses en les cinc zones de seguretat asfaltades del Circuit”. Els treballs de pintat d’estes zones es realitzaran durant les jornades de manteniment de la pista d’este mes de juliol.\nTots els alumnes que han participat en este procés seran invitats pel Circuit per a assistir al Gran Premi Motul de la Comunitat Valenciana en què al voltant de 100.000 persones in situ i més de 300 milions a través de la televisió veuran el disseny guanyador plasmat en les àrees de fuga del traçat de Cheste.\nJorge Navarro viatjarà al Gran Premi d'Alemanya Previous\nMés de cent equips ciclistes participaran en les 24H... Next


?Sóc i seré pastor. El meu destí és vagar per muntanyes i valls, tenir pertot arreucompanys i amigues que canvien. I fer el bé a qualsevol home, sense preguntar-li enquè creu? (pastor transhumant occità, catlà i valencià).A través dels documents existents de les transcripcions inquisitorials coneixerem lesvivències d?en Pe...\n?Sóc i seré pastor. El meu destí és vagar per muntanyes i valls, tenir pertot arreucompanys i amigues que canvien. I fer el bé a qualsevol home, sense preguntar-li enquè creu? (pastor transhumant occità, catlà i valencià).\nA través dels documents existents de les transcripcions inquisitorials coneixerem lesvivències d?en Pere Mauri, el pastor càtar i la vida quotidiana de la comunitat delsúltims catars de principis del segle XIV, coneguts entre ellls com bons homes i dones ique van viure al sud dels Pirineus i mes enllà al sud de l?Ebre i a terres valencianes delsPorts i Maestrat. Tota una experiència per descubrir part de la nostra historia, encaramassa desconeguda, i recordar que ?d?aquí a 700 anys el llorer reverdira?.


El Grup de lectura del CMSC es reuneix mensualment, normalment el segon dimarts del mes, a les 19.00 h, a la Seu Social del CMSC (pot canviar depenent de la conveniència de les persones participants), per parlar sobre el llibre que escaigui. Darrerament a causa de la pandèmia i amb el bon temps, les trobades es fan a les 12h del migdia al Parc de Can Vernet.\nAquest dia comentarem el llibre " Hay un rey loco en Dinamarca" de Dario Fó.\nSinòpsi: Una història d'amor i bogeria. Un somni revolucionari fet realitat en la Dinamarca del segle XVIII. Aquestes són les claus de la nova novel·la històrica del nobel italià. De vegades, una sèrie de circumstàncies imprevisibles pot canviar el rumb de la història: la bogeria d'un rei, l'ímpetu utòpic d'un metge il·lustrat, la complicitat d'una jove princesa ... Un triangle d'amor desesperat que donarà inici a una allau de reformes inimaginables en la seva època. Gràcies a la troballa d'uns diaris secrets i de diversos documents inèdits, Dario Fo ha pogut completar el trencaclosques d'una intriga fascinant i captivadora.\nA l'inici del trimestre les dinamitzadores del grup proposen la llista dels llibres que es llegiran.\nInscriu-te des de la recepció de la nostra Seu Social. Si encara no t'hem convençut, participa en una sessió de prova gratuïtament.


En defensa de l’impost de successions (Jordi Muñoz)\n4 min. 16/05/2020 20:27\nAcostumats com estem a una política dominada cada vegada més per la insolència del regat curt i la batalleta intranscendent, crec que cal agrair quan els debats de fons fan acte de presència, encara que siga de manera efímera i amb arguments no sempre prou elaborats. És el que ha passat aquests dies amb l’impost de successions. L’acord per reformar-lo ha provocat una certa reacció, i el debat -que va apareixent i desapareixent de l’agenda de manera cíclica des de fa anys-, ha tornat a eixir a la superfície.\nEl cas de l’impost de successions és força particular, perquè tot i que es basa en un principi molt acceptat -el de la igualtat d’oportunitats-, és un impost molt impopular. És un impost molt odiat en països molt diversos, i entre sectors socials que en són, de fet, beneficiaris nets. Els qui en defensem la necessitat cal que ens prenguem seriosament aquesta realitat, per tractar de trobar els mecanismes que el facen políticament robust i viable.\nProbablement, la principal raó de la impopularitat de l’impost és la percepció que entra en contradicció amb el principi de solidaritat intrafamiliar. L’impost de successions posa en contradicció dos valors àmpliament compartits, la igualtat d’oportunitats i la família com a nucli de solidaritat, i el resultat no sempre és favorable al primer.\nTot i això, sembla inevitable que el debat comence a girar cap als impostos sobre la riquesa. En les darreres dècades s’ha produït un procés molt fort de concentració de la riquesa, que és una de les principals fonts de desigualtat. Si les desigualtats de renda han anat creixent, la desigualtat de riquesa és encara molt més extrema. Per tant, caldrà afrontar la carpeta dels impostos sobre el patrimoni. I entre els impostos al capital, un de ben raonable és el de successions, ja que grava la recepció de patrimoni, que és una de les principals fonts de desigualtat.\nEn tot cas, els arguments contraris a l’impost de successions no sempre tenen el rigor desitjable. Per exemple, un argument que es repeteix molt és el de la doble imposició. Se’ns diu, una vegada i una altra, que aquest impost grava de nou un patrimoni que ja ha pagat els seus impostos durant la vida de qui els ha acumulat. És un argument una mica estrany, i sorprèn que tingui tant d’èxit, perquè de fet es podria dir el mateix de molts altres impostos. El que es taxa no són els diners sinó els conceptes, en aquest cas el fet de rebre’ls. I, de fet, el donant i el receptor són persones diferents, i per tant en cap cas es pot parlar de doble imposició.\nTambé hem sentit a dir que aquest impost comporta una descapitalització i que va en contra de l’anomenada “cultura de l’estalvi”. Amb les quantitats que cal pagar és complicat esperar que tingue un gran impacte, però ja sabem que tots els impostos generen potencialment canvis en el comportament dels individus. En el cas de successions, els efectes són més aviat petits i, en tot cas, poden ser positius, ja que té una exempció gairebé total per al patrimoni empresarial. Per tant, pot afavorir la inversió productiva per sobre d’activitats especulatives, com l’acumulació de patrimoni immobiliari, per exemple.\nUn altre argument que es repeteix sovint és que aquest impost perjudica les classes mitjanes. D’entrada, amb els mínims exempts, bonificacions i deduccions que té difícilment es pot parlar de “classes mitjanes”, tret que se’n tingui un concepte molt esbiaixat. Tot pot ser, esclar: ho vam comprovar en el darrer debat sobre l’IRPF, quan alguns destacats opinadors ens intentaven convèncer que un salari de 90.000 euros era de classe mitjana, i que 6.000 euros al mes era de classe mitjana apurada [sic].\nPerò en el fons el que assenyalen és que els patrimonis més grans utilitzen mecanismes d’evasió i elusió fiscal per estalviar-se’l. Aquest sí que és un argument important, perquè afecta la justícia distributiva de l’impost. Ara bé, no és un argument en contra de la idea de gravar l’herència, sinó per repensar el disseny de l’impost. Potser cal revisar el tractament fiscal de societats patrimonials i altres fórmules similars, que són les que utilitzen els grans patrimonis per esquivar la seva quota de solidaritat amb la resta de la societat. O potser caldria replantejar l’impost i taxar la recepció d’herències i regals com a renda, a la seva taxa marginal corresponent. És un canvi de plantejament que podria desactivar algunes de les reticències i distorsions que provoca aquest impost, i que podria resultar eficaç, com han suggerit alguns investigadors, grups i institucions diverses.


La consellera de Benestar Social i Família, Neus Munté, visita l’Institut Guttmann - Amics Guttmann\nLa consellera de Benestar Social i Família, Neus Munté, visita l’Institut Guttmann\nEl passat divendres 26 d’abril, l’Honorable Sra. Neus Munté va visitar l’Institut Guttmann per primera vegada des que està al capdavant de la conselleria de Benestar Social i Família. La consellera va estar acompanyada per la Sra. Carme Canela, directora dels Serveis Territorials del Departament de Benestar Social i Família a la demarcació de Barcelona. Ambdues van mantenir una reunió amb membres del Patronat i de l’equip directiu durant la qual se’ls hi van explicar els diversos aspectes que conformen l’organització; des del propi funcionament de l’hospital a tot allò relacionat amb la recerca, la docència, l’activitat assistencial i sociosanitària.\nLa consellera es va mostrar, en tot moment, molt interessada amb l’ampli ventall d’actuacions que es porten a terme des de la nostra institució i que estan relacionades amb l’àmbit d’actuació de la seva conselleria; des del Nou Projecte Meridiana, al Laboratori de Mesures Potenciadores per a la Qualitat de Vida, Projecte QvidLab, o el Programa Sociosanitari d’Avaluació i Suport Especialitzat en Neurorehabilitació (PADES Especialitzat). La consellera Munté va destacar la voluntat d’excel•lència de l’Institut Guttmann “que l’ha convertit en un referent a nivell internacional en l’àmbit de la rehabilitació de persones amb discapacitat”.\nEn acabar la reunió, la consellera acompanyada per alguns membres de l’equip directiu va realitzar una breu visita per les instal•lacions hospitalàries; com ara l’Àrea de Rehabilitació Funcional i l’Àrea d’Investigació Translacional en Neurociències, on va destacar la capacitat de l’Institut Guttmann pel que fa a la transferència de coneixement de les diferents línies de recerca en què hi treballem i la seva aplicació envers els nostres pacients, amb l’objectiu de millorar i potenciar la seva autonomia i qualitat de vida.\nL’Institut Guttmann acull, com a Centre de Coneixement, activitats docents i científiques internacionals a l’hospital.


Les Balears varen registrar 992 víctimes de violència de gènere el 2021\n23 maig 2022 15:40\nLes Balears varen registrar un total de 992 víctimes de violència de gènere el 2021, fet que suposa un 1% menys que l'any anterior, quan se'n varen comptabilitzar 1.002, segons l'Estadística de Violència Domèstica i Violència de Gènere' (EVDVG) de l'Institut Nacional de Estadística (INE).\nLa taxa de víctimes de violència de gènere inscrites per cada 1.000 dones de 14 anys i més va ser d'1,9, fet que situa les Balears com la sisena comunitat amb una taxa més elevada.\nPel que fa a les víctimes de violència domèstica, a les Illes es varen comptabilitzar 120 víctimes homes i 180 dones. Això suposa un augment del 18,8% en el cas dels homes i del 40,6% en les dones.\nDades a nivell estatal\nEl 2021 es varen registrar 30.141 dones víctimes de violència de gènere corresponents als assumptes en què s'havien dictat mesures cautelars o ordres de protecció a l'Estat espanyol, fet que va suposar un augment del 3,2% respecte a l'any anterior.\nGairebé la meitat de les víctimes de violència de gènere (el 47,5%) tenien entre 30 i 44 anys. L'edat mitjana de les víctimes va ser de 36,9 anys.\nL'augment més gran del nombre de víctimes l'any 2021 es va donar entre les dones de menys de 18 anys (28,6%). Per la seva banda, el descens més gran es va registrar en les dones de 75 i més anys (-11,6%).\nSi se sumen les víctimes de violència de gènere i de violència domèstica, s'hi varen inscriure 38.715 persones a l'Estat, un 2,4% més que el 2020. D'aquestes, 35.359 varen ser dones i 3.356 homes.


Els murals solidaris de Jordi Casamajor ja llueixen pels carrers de Katmandú | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDc., 28/04/2010 - 18:58\nEls murals solidaris de Jordi Casamajor ja llueixen pels carrers de Katmandú\nLa Fundació Muntanyencs per l’Himàlaia, en coordinació amb la Himalayan Children’s Foundation i l’hotel Hyatt de Katmandú, ha dut a terme un projecte artístic junt amb els infants de la llar Kailash Hostel que ha consistit en la realització de dos murals solidaris dissenyats per l’artista Jordi Casamajor.\nLa idea va sorgir l’any passat, quan des de la Fundació Muntanyencs per l’Himàlaia es va voler buscar un projecte que ajudés a donar visibilitat a les iniciatives de la societat civil andorrana i que a la vegada proporcionés un mitjà d’expressió i una activitat extraescolar als nens del Kailash Hostel durant el període de vacances escolars.\nL’obra de l’artista Jordi Casamajor va ser l’escollida i els seus murals són els que el mes de març passat van pintar els nens i joves que estan apadrinats gràcies a l’ONG Muntanyencs per l’Himàlaia al Nepal. La coordinadora de l’entitat, Ester Segura, va manifestar que l’objectiu de fer participar els infants en un projecte solidari ha estat tot un èxit, ja que hi han pres part una cinquantena de nens i nenes.\nDe la seva banda, Casamajor va explicar que per dissenyar el mural ha fet servir figures molt senzilles, “que fossin universals, amb colors plans, bàsics, una paleta limitada però molt viva”. L’artista es mostrava molt satisfet, ja no solament per la participació dels infants sinó també “perquè els nens van entendre molt bé el tema del treball i van disfrutar molt pintant tot i la calor que feia”.\nLa temàtica és la pau i el medi ambient, entre altres aspectes, temàtica que ja va marcar el concurs que l’entitat va convocar per trobar l’artista que dissenyés el mural. Casamajor va aprofitar la seva experiència de treball amb els nens –actualment és professor de plàstica a l’Escola Andorrana d’Encamp– per dur a terme aquesta tasca al Nepal.\nSegura, de la seva banda, va recordar que un hotel de molt renom els va cedir part del seu mur per poder pintar. Un fet que ha propiciat que el mural estigui situat en un lloc molt cèntric de la ciutat. L’altre està pintat a l’interior de la llar d’infants Kailash Hostel. Aquesta és la primera vegada que el Nepal ha acollit una iniciativa com aquesta. Casamajor va assenyalar que l’actitud dels nens va ser clau perquè tot el projecte es desenvolupés a la perfecció.


La infanta Elena, “incapacitada per regnar” segons el seu pare\nLa infanta Elena hauria estat l’hereva de la Corona si no fos per la llei sàlica. La primogènita dels reis emèrits mai no ha volgut regnar, per això, d’igual manera que el rei Joan Carles ha evidenciat públicament que no creu que hagués estat bona monarca: “La meva filla gran no està en condicions de regnar“, va afirmar sense miraments. Amb això treia a la llum un problema de la Infanta que mai no s’ha filtrat, però que l’ha perseguit des de llavors. Els seus professors de Magisteri sempre van dir que creien que no tenia cap problema, encara que va acudir al psicòleg durant molts anys. Elena mai no ha retret aquest atac públic al seu pare, de fet sempre ha estat qui més pendent ha estat d’ell. De fet, encara avui dia és el seu principal suport.\nJoan Carles I i la infanta Elena, junts als toros / Europa Press\nAixí ho explica Pilar Eyre a la columna de ‘Lecturas‘, que afirma que són ungla i carn: “Pare i filla tenen converses breus perquè cap dels dos és tendre, però el pare sap que la filla sempre està allà i que, a diferència de Cristina, ella mai no li demana res”. La cronista reial afirma que la infanta Elena ha canviat radicalment de caràcter en aquests anys. Una Infanta molt simpàtica, sociable i divertida de jove que s’ha tancat en si mateixa. Per què? Segons Eyre, per les “injustícies i desgràcies” que ha viscut.\nLa primera d’elles, que el seu company d’hípica (de qui estava completament enamorada) li donés carbasses. La Infanta s’apropava als 30 anys i la premsa va començar a especular amb què es quedés soltera per sempre. Però llavors presentava a Jaime de Marichalar, un noble que volia convertir Elena en la dona més elegant del món… el que no va aconseguir mai.\nJaime Marichalar i Infanta Elena, en una foto d’arxiu / Europa Press\nI explica com van prosseguir les coses: “Van tenir dos fills, però només cinc anys després ja es rumorejava que la Infanta era tremendament infeliç i que volia separar-se. Però el 2001 Marichalar va patir un ictus i ella va resistir al seu costat durant tres anys horribles. Van marxar a viure a Nova York perquè el tractessin i es van allotjar a un hotel mentre els seus fills anaven a una escola de jesuïtes a Manhattan”, explica. Un ictus que va canviar el caràcter de Jaime: “Es va tornar desconfiat, agressiu i irascible. Protagonitzava escenes espantoses a la Infanta. No tenien diners i no comptaven amb molts amics a Nova York. En tornar a Espanya, Elena estava embarassada, però va perdre el fill. I a partir d’allà, ja no hi havia marxa enrere. Es va enfrontar als pares perquè Sofia no tolerava el divorci i el pare li recordava com de difícil és la vida per una dona sola. Però ella va seguir amb el divorci, que no l’anul·lació eclesiàstica”.\nUna història que explica el canvi de caràcter de la Infanta, que molts diuen que és una altra persona des del divorci.\nCasa Reial Infanta Elena Pilar Eyre


Donada la versatilitat i els múltiples usos que té la fusta tant per a la construcció com per a la decoració, avui us portem al bloc aquest article sobre solucions de fusta per a la llar, on podràs obtenir idees originals amb fusta reciclada.\nA continuació trobareu una llista de possibles solucions fetes amb objectes de fusta perquè decoreu la vostra llar d’una forma original i sostenible.\nTaula i sofàs fets amb palets\nSens dubte, un dels objectes més utilitzats per a la decoració sostenible de casa. I és que els palets són generalment una opció fàcil de trobar i utilitzar per decorar la nostra llar. Alguns dels usos més comuns d’aquests objectes són com a sofàs tant per a interior com per a exterior a terrasses, acompanyats d’uns coixins, seran una solució ideal i econòmica de moblar el teu saló o terrassa. També podràs apilar-ne més d’un i fabricar una taula de l’alçada que tu prefereixis.\nPenjador de fusta amb palet\nUn altre ús que podem donar als palets reciclats és com penjador o prestatgeria, instal·lant-los de manera vertical en alguna paret. Únicament hauràs de col·locar alguna fusta com si fos un prestatge i fixar-los bé per evitar que caiguin. Recorda que podràs fer-ho tan alt com vulguis, només els has de fixar un sobre l’altre.\nSomier per a llit fet amb palets\nTambé pots instal·lar palets com a somier al teu dormitori, igual que les solucions anteriors, podràs col·locar-lo a l’alçada que vulguis. Recorda que pots tractar la fusta perquè duri més temps en bon estat i també la pots pintar perquè la teva decoració encaixi perfectament amb l’estil de la teva llar.\nMaceter o planter amb palet\nUn darrer ús que li podem donar a aquesta eina de la logística és com a tester o planter. Només hauràs d’emplenar els seus buits amb terra i plantar allò que més t’agradi. Recorda polir prèviament l’estructura per evitar clavar-te alguna estella quan hagis de regar les plantes.\nPrestatgeria feta amb taules de skate\nSi en tens alguna i no saps què fer amb ella, nosaltres t’aconsellem que la utilitzis com a decoració. Pots fer-la servir com a prestatgeria, només hauràs de buscar la millor manera per fixar-la a la teva paret i decidir que hi col·locaràs.\nUna altra idea original que pots fer amb taules de skate és fer uns quants buits a la taula per guardar els teus discos. Després fixar la taula en vertical a la paret i col·locar els discos que vulguis.\nArbre de Nadal fet amb branques\nFinalment t’animem a crear un arbre de nadal amb branques de fusta, hauràs d’ordenar-les de més curtes a més llargues i fixar-les a la teva paret per obtenir una decoració com aquesta:\nCom pots veure, hi ha moltes solucions de fusta per a la llar, són ecològiques, sostenibles per al planeta i moltes vegades més econòmiques que altres opcions. Si t’ha agradat alguna idea no dubtis a dur-la a terme, recorda que al nostre bloc trobaràs més articles relacionats amb aquest increïble material. En cas de tenir algun dubte o consulta, et pots posar en contacte amb nosaltres, som especialistes en arquitectura amb fusta.\nPer a més informació truqui al 872 029 065 o escrigui a comercial@pallarsfustes.com\nSolucions de fusta per la llar2022-01-172022-01-17https://pallarsfustes.com/wp-content/uploads/2020/08/pallars.svgPallarshttps://pallarsfustes.com/wp-content/uploads/2022/01/jardin-de-pales-scaled.jpg200px200px\nAvantatges de la utilització de la fusta en arquitecturaBlog\nTipus de talls de fusta i la seva importànciaBlog


El Govern avala la proposta per canviar la Llei de fundacions | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl ministre portaveu, Eric Jover, en una sessió del Consell General.\nDc., 14/04/2021 - 21:24\nEl Govern avala la proposta per canviar la Llei de fundacions\nEl Govern ha emès un criteri favorable a la proposició de llei de modificació de la Llei de fundacions, entrada a tràmit pels tres grups parlamentaris de la majoria, en considerar que “després de tretze anys era necessària una actualització”. Així ho ha avançat aquest dimecres el ministre portaveu, Eric Jover, que s'ha mostrat convençut que el nou text servirà per facilitar la tasca “del dia a dia” de les fundacions i “fer una millor feina”. En relació amb els canvis plantejats, el ministre ha incidit en la possibilitat que les fundacions puguin portar a terme activitats econòmiques, sempre això sí que “estiguin relacionades amb el seu objecte fundacional”, fet que els permetrà poder tenir uns ingressos.\nJover ha destacat també la flexibilització quant a la nacionalitat de determinats membres del patronat de les fundacions, ja que el nou text permet que alguns dels seus membres puguin ser estrangers sempre que resideixin al país, i també la millora i flexibilització que es planteja pel que fa a la presa de decisions, amb la possibilitat de delegar vots i que determinades decisions es puguin adoptar sense la presència de la totalitat dels membres que conformen els patronats de les fundacions.\nD’altra banda, i interpel·lat sobre la situació de la Fundació Privada Tutelar, el ministre ha recordat que recentment el Govern ha signat un conveni per valor de 350.000 euros amb l’entitat “per poder-la dotar dels recursos econòmics suficients perquè pugui fer la seva activitat amb normalitat”.\nDigitalització al cos de policia\nEn el marc de l’aposta per la digitalització de l’Administració, el ministeri de Justícia i Interior ha tret a licitació l’adquisició de dos servidors per a l’emmagatzematge de dades de la policia, de 25 unitats d’impressores tèrmiques portàtils així com la creació del Registre integrat d’armes del Principat d’Andorra (Riapa) que permetrà l’intercanvi de dades amb les armeries.\nMillores a la CS-600\nEl Govern va adjudicar els treballs d’actuacions de millora de la CS-600, prop del Santuari de Canòlich, a l’empresa TP La Coma per un import de 94.513,72 euros. Així mateix, el consell de ministres va adjudicar també actuacions per millorar i consolidar la plataforma de la CS-240, a Montaup, a l’empresa Locubsa per un import de 209.824,09 euros.\nEl ministeri de Cultura i Esports ha obert la segona convocatòria dels exàmens oficials de llengua catalana de nivells A1, A2, B1, B2, C1 i C2 per als candidats lliures, que se celebraran en dos caps de setmana diferents entre l’11 i el 19 de juny. Els interessats a presentar-hi es podran inscriure entre el 3 i el 14 de maig al web de Tràmits.\nTres places a Educació\nEducació i Ensenyament Superior ha obert el procés per a la cobertura de tres places, un professor de tecnologia i dos tècnics especialitzats en educació social, segons ha informat el ministre portaveu. Eric Jover ha explicat també que Afers Exteriors ha licitat dues places de funcionaris en rang de tercer secretari del cos diplomàtic.\nEl Govern rescata la Fundació Tutelar amb l'aportació de 351.762 euros


Pares i Nens 11 de novembre de 2019 10:00\nL'exposició a la contaminació atmosfèrica durant l'embaràs pot alterar el desenvolupament dels futurs bebès i afavorir trastorns del comportament. Aquesta és la principal conclusió d'un estudi elaborat per l'Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal). L'estudi ha estat publicat a la revista Environmental Research.\nL'estudi apunta que existeix una relació entre l'exposició del fetus a contaminants atmosfèrics i modificacions en el cos callós. Les alteracions en el cos callós estan relacionades amb el de Dèficit d'Atenció i Hiperactivitat (TDAH). A més també hi hauria relació amb l'Espectre Autista (TEA).\nL'estudi ha estat dirigit pel cap del Programa d'Infància i Medi ambient d'ISGlobal, Jordi Sunyer. Un programa integrat en el marc del projecte BREATHE (Brain Air School Investigation). En l'estudi hi van participar un total de 186 nens i nenes de 40 escoles ubicades a Barcelona.\nGrandària del cos callós en la infància\nEls investigadors van poder relacionar que la contaminació durant l'embaràs altera el desenvolupament del fetus. Així, l'exposició prenatal a les partícules fines (PM2,5) de l'aire urbà, altera la grandària del cos callós en la infància.\nL'exposició als contaminants es va calcular a partir de dades sobre la concentració i l'historial de residència de cada infant. Per analitzar els efectes sobre l'anatomia es van haver de realitzar ressonàncies magnètiques i dades de comportament amb qüestionaris de mares, pares i professors.\nEls resultats indiquen que l'exposició prenatal a les partícules fines, sobretot durant l'últim trimestre de l'embaràs, pot induir canvis estructurals en el cos callós observables en nens de 8 i 12 anys. Un augment de 7 ?g/m2 (micrograms o milionèsimes de gram per metre cúbic) en la concentració de PM2,5 s'associa amb una reducció de gairebé el 5% del volum mitjà del cos callós.


Jordi Pedret Blog: Una cita / XXVIII\nEnviado por Jordi Pedret a las 10:16\nAmic meu, segurament la interpretació cíclica dels avatars històrics, dels paradigmes en definitiva ens fa veure, malgrat determinades veus historicistes que escrivim i pensem amb valors renovats, interpretacions adquades al context en el que vivim, però volent o sense voler-ho hi ha la mà, la veu, l'escrit dels que ens han precedit, en una recreació permanent de les idees i les seves utopies. Una forta abraçada Jordi\nen el context dels "Quaderns de la Presó", d'on està extreta la cita, el sentit resulta força clar. És una crítica de l'idealisme filosòfic, que creu que hi ha una explicació de la vida deslligada de la realitat concreta i basada en abstraccions. Gramsci reivindica, i jo hi estic d'acord, que no hi ha explicació sense la referència a la realitat històrica concreta, i que les condicions materials influeixen no només en la vida intel.lectual de cadascú, sino també en les explicacions generals sobre la totalitat, allò que en diem "filosofia".\nEm va semblar que en époques d'estranyes irracionalitats sera bo recordar els principis del materialisme històric, que no ho expliquen tot, però que ens assenyalen una via d'anàlisi que continua sent la més moderna de la història de l'humanitat.\nPer cert, com veus la segona volta francesa?


Noves Homilies: D’Orient (Epifania)\n<<Vingueren d’Orient uns mags>>. Gent desperta devien ser. Inquiets per la recerca científica, per la veritat; moguts per la curiositat, pel desig; no gens conformistes ni rutinaris, ni dormilegues. Sabien que la saviesa no truca a la porta del gandul i que la veritat no s’avé gaire amb el peresós. Després, <<Sortint de l’audiència del rei, es posaren en camí>>. Tot plegat, es com la resposta a la crida del profeta Isaïes: <<Alça radiant, Jerusalem, que arriba la teva llum, i sobre teu clareja com l’albada la glòria del Senyor>>.\nHi ha una llum a fora nostre. Hi ha tot un món complex per descobrir, un món veritable, objectiu; un mon físic i material i un altre d’espiritual, invisible; un món immens que a nomenem cosmos, i el seu Creador. ¿Com es pot viure endormiscats i sense curiositat per conèixer –fins on ens és possible- el cosmos del que formem part? ¿Qui pot aclofar-se en una apatia irritant sense esforçar-se ni poc ni molt per conèixer la glòria del Senyor i del seu Massíes?\n<<La seva alegria en veure allà l’estrella va ser immensa>>. Per l’estrella (visible i material) arribaren on era el Messies. <<Entraren tot seguit a la casa, veieren el nen amb Maria, la seva mare i, prostrats a terra, li presentaren el seu homenatge>>. Ja ho havia predit Isaïes: <<Els pobles s’acosten a la teva llum, els reis busquen la claror de la teva albada>> i << Mentre les tenebres embolcallen la terra, (...) sobre teu clareja el Senyor i apareix la seva glòria>>. Cercar la Llum i trobar-la, ve a ser el mateix. ¿Per què, doncs, avui, tanta gent viu a les fosques pel que fa al sentit profund de si mateixa i de tota la creació, i tan mancada del goig de viure, tot formant part d’un escenari tan universal i meravellós?


SOMRIU ÉS LA SEGONA MILLOR COSA QUE POTS FER AMB LA BOCA....: de maig 2011\nQui es menjarà el pa avui???\nPUBLICAT PER Eli el diumenge, de maig 22, 2011 4 comentaris:\nUna troballa musical que forma part de la BSO de "Sentencia de muerte", un xi trista.. però no per això, deixa de ser bonica...\nPUBLICAT PER Eli el divendres, de maig 20, 2011 1 comentari:\nLa mort és part de la vida...\nI avui, és un dia molt trist per mí !!!\nHe perdut al meu amic Tom.\nDesprés d'11 anys compartint bonics moments,\nuna pèrdua que no t'esperes, et deixa sense esma per no fer res.\nUn gos, un amic, un company de jocs, un animal que he estimat molt.\nAllà on siguis, sempre et recordaré!\nPotser ha nascut un nou estel al cel...\nPUBLICAT PER Eli el dijous, de maig 12, 2011 6 comentaris:\nEl mon sense paraules...\nDegut a una grip i a tot el que comporta un refredament del cos, ahir i avui, m'he quedat sumergida en una afonia força important.\nEl meu mon en silenci, em fa adonar, de les coses que són habituals en nosaltres, i que quan no les podem fer, sabem que són necessàries per la nostre existencia. No puc parlar, la meva veu ha dit prou, i em sento en certa manera impotent, quan vull fer el gest de parlar i sento que les meves paraules no produeixen so. Les cordes vocals han deixat de realitzar la seva funció. Per més que vulgui, res.... Es curiosa la situació, mai m'havia passat abans, a aquest nivell...\nCal sempre valorar les coses, quan no les tens?\nCrec que no hauria de ser així, però sense dubte, la vida ens demostra aquestes coses...\nAixí doncs, em quedo sense paraules, malgrat voler-les dir. Me'n vaig amb el meu silenci, no abans sense fer una reflexió: "Parlar, és la tercera millor cosa que pots fer amb la boca!" o així ho crec ara que no puc dir res....\nPUBLICAT PER Eli el dissabte, de maig 07, 2011 6 comentaris:


La cultura celta: l'origen comú del Halloween i Castanyada\nLa cultura celta: l'origen comú del Halloween i la Castanyada per Tots Sants\nEl Halloween és una pràctica molt estesa a Amèrica que ha creuat l'Atlàntic i amenaça la tradició catalana\nper Albert Oliva dijous, 31 d’octubre 2019 - 06:00h\nLes castanyes i les carabasses són dos elements típics de Tots Sants | Cedida\nÉs tradició que a Catalunya, la vigília de Tots Sants, es mengin castanyes i panellets, es begui vi dolç i es buidin naps i carabasses per fer llànties en segons quina zona. Aquest costum, però, manté una pugna any rere any amb la celebració del Halloween anglosaxó i altres festes multitudinàries. Davant d'aquest escenari no és extrany, doncs, que sempre sorgeixi el mateix dilema: Castanyada o Halloween?\nVOTA: Celebres la Castanyada o Halloween?\nEn els darrers temps, i a conseqüència del fenomen de la globalització, els hàbits i costums de la nostra societat han incorporat noves tendències. Al món rural, per exemple, encara està molt viva la figura de la castanyera, però a les grans ciutats cada dia es veuen menys quioscos de venda de castanyes com hi havia anys enrere. Aquesta tendència també ve alenada per les noves generacions, ja que el jovent, en la majoria de casos, veu l'opció americana com l'aposta més atractiva per passar la nit.\nDues festes amb un orígen en comú\nNo obstant això, ambdos costums troben el seu origen en la cultura celta. El darrer dia d'octubre se celebrava a Anglaterra, Escòcia i Irlanda la festivitat del Samhain, el déu dels morts. La creença era que aquell dia els esperits dels difunts tornaven acompanyats de bruixes per intentar trobar un cos i posseir-lo. Per evitar-ho, totes les cases apagaven els llums i, fins i tot, es disfressaven de éssers malignes i dimonis per confondre les ànimes.\nCreixell és una de les poblacions que celebra l'opció combinada del Castanyaloween | Ajuntament de Creixell\nMés endavant, el Cristianisme adopta aquesta festa com a pròpia, i ho fa de la mà del papa Bonifaci IV. També el papa Gregori IV va ser el responsable d'aquest canvi, i va fixar el primer dia de novembre com la festa en honor als difunts emulant la tradició celta, que també la celebrava per aquestes dates. Consegüentment, el dia es va convertir en All Hallows Eve, que en anglès antic volia dir la vigília de Tots Sants.\nLa carabassa catalana\nUna idea equivocada i que sovinteja entre els aferrims defensors de la Castanyada és que la carabassa buida i amb llum és un costum americà. Antigament, però, a la Catalunya central, sobretot al Ripollès i Osona també era tradició buidar una carabassa, fer-li forats i posar dins una espelma flamejant. Es posaven als marges dels camins, o la porta de casa i la seva finalitat era fer por als més innocents. Les cases que no tenien carabasses ho feien amb naps.\nLes carabasses buides i il·luminades també és un element típic de la festa de Tots Sants catalana | Bitpadres\nCastanyes pels campaners\nHi ha diverses llegendes que també expliquen l'origen de la tradició de menjar castanyes, panellets i vi dolç. Segons la més estesa, durant aquests dies, els campaners feien sonar les campanes de les esglésies sense descans per avisar els veïns de l'arribada del moment de pregar pels difunts. Com que era una tasca esgotadora, s'enduien castanyes, el fruit sec més comú en aquesta època de l'any, ben regades amb vi per agafar forces.\nEl segle XVIII, aquest costum s'havia estès a tot Catalunya i havia esdevingut una pràctica popular. Pel que fa als orígens dels panellets, hi ha qui parla d'una evolució dels antics àpats funeraris; i n'hi ha qui els relaciona amb un costum lligat a la benedicció de pans. Fins i tot, segons el folklorista Joan Amades, en algunes èpoques els padrins obsequiaven amb panellets els seus fillols, igual que per Pasqua els regalen la mona.\nImatge d'una pala de torrar plena de castanyes | Redacció\nPanellets: els pastissers artesans de Tarragona són optimistes tot i l'auge del producte industrial\nPosar vida allí on no n'hi ha: la tradició de dur flors al cementiri per Tots Sants\nLa luxosa marca que acaba d'obrir una botiga a Barcelona\nGran enxampada a Pujol i Montilla a Barcelona


Com demanar hora i altres preguntes freqüents sobre la vacunació\nActualitzada 04/05/2021 a les 10:26\nA Catalunya ja s'han vacunat 1.906.756 persones i, d'aquestes, 823.133 ja n'han rebut la segona dosi, segons dades del Departament de Salut amb data 3 de maig. Amb tot, encara hi ha gent que té dubtes sobre com funciona el procés de vacunació. Intentem resoldre'ls?\nCom es demana la cita prèvia? El Servei Català de Salut convoca a través de trucades o SMS als membres dels grups de vacunació a qui ja s’estan administrant les dosis. El dia i l’hora es concertarà a través de la plataforma web, vacunacovidsalut.cat, habilitada pel departament de Salut.\nAra bé, per a les persones que tenen entre 60 i 69 anys o entre 70 i 79 no és necessari esperar a rebre aquesta notificació de CatSalut i poden demanar la cita prèvia per vacunar-se contra la covid. Un cop rebuda la primera dosi, es publicarà a l’aplicació mòbil de La Meva Salut la data de la segona dosi.\nQuina documentació cal portar? Per vacunar-se cal dur la targeta sanitària individual o DNI. També caldrà tenir a mà l’SMS de convocatòria o el missatge de confirmació de la cita prèvia rebut a través de CatSalut, si és el cas.\nA més, si has estat cridat a vacunar-te per ser professional essencial hauràs de dur una declaració responsable per a professionals i un document que acrediti la teva tasca, com pot ser el carnet de col·legiat, un contracte de treball o la darrera nòmina.\nQuè passa amb els que han rebut una sola dosi d'AstraZeneca? Els menors de 60 anys que ja han rebut la primera dosis d'AstraZeneca estan pendents de saber quant se'ls administrarà la segona dosis. Sanitat i les autonomies han acordat suspendre la inoculació d'aquesta vacuna als menors de 60 anys, però de moment no s'ha decidit que passarà amb la segona dosis. La decisió s'ha de comunicar a finals de maig.\nEmbarassades i lactants: Encara que no hi ha indicis de cap problema de seguretat en la vacunació d'embarassades, tampoc hi ha evidència suficient per recomanar l'ús de la vacuna durant la gestació, per tant s'ha de posposar la vacunació fins al final de l'embaràs.\nPel que fa al es mares que estan alletant un nadó, no es considera que la vacuna suposi un risc, per tant es pot rebre el sèrum sense que sigui necessari suspendre la lactància durant els dies posteriors a la vacunació.\nHi haurà un justificant de vacunació? De moment no s'entrega cap document que acrediti la vacunació, però aquesta s'enregistra en la història clínica de cada client i es pot consultar a través del portal La Meva Salut, des del qual es pot imprimir un justificant vacunal amb totes les vacunacions rebudes, incloent-hi la de la Covid-19\nCada quan ens haurem de vacunar? El departament de Salut de la Generalitat informa que encara és massa aviat per saber si les vacunes contra la covid-19 proporcionaran protecció a llarg termini, tot i que les persones que es recuperen de la malaltia desenvolupen una resposta immunitària que ofereix protecció contra una nova infecció, tot i que encara no es coneix ni la intensitat ni la durada d'aquesta protecció.


Aprovat el Projecte de Llei de Pressupostos de 2011\nEl Govern espanyol va aprovar el passat 24 de setembre el Projecte de Llei de Pressupostos per al 2011. Segons la vicepresidenta segona del Govern, Elena Salgado, assegura que els pressupostos generals per al 2011 “seran austers, però també socials i afavoriran el creixement econòmic”.\nEl Consell de Ministres va aprovar el Projecte de Llei de Pressupostos Generals de L’Estat per a 2011, amb l’objectiu de consolidar l’esforç fiscal iniciat en els comptes públics de l’any 2010 i garantir el compliment d’estabilitat de l’Estat.\nAlgunes de les mesures fiscals incloses en el Projecte de Llei de Pressupostos són les següents:\nReducció de la despesa: els compromisos adquirits pel Govern en el marc del Pacte d’Estabilitat i Creixement estableixen que el dèficit públic espanyol ha de reduir al 3% del PIB el 2013, per la qual cosa resulta indispensable rebaixar fins al 6% el desequilibri dels comptes públics a 2011.\nCanvis en el marc fiscal:\n-Les rendes superiors a 120.000 euros passaran de tributar al 22,5% en lloc del 21,5 actual i les que superin 175.000 euros ho faran al 23,5%\n-Els contribuents amb bases imposables iguals o superiors a 24.170,20 euros no es podran deduir per l’adquisició d’un habitatge, així com l’equiparació del tractament d’aquest benefici fiscal amb la deducció per lloguer d’habitatge.\n-Increment del 50% al 60% de la reducció del rendiment net per arrendament d’habitatge i es redueix de 35 a 30 anys l’edat de l’arrendatari a efectes d’aplicar la reducció del 100%.\n-L'Impost de Societats es reforma per permetre que les entitats de reduïda dimensió que perdin aquesta condició puguin seguir aplicant el règim especial per a aquest tipus d'empreses durant els tres exercicis següents. I per a aquestes entitats, les operacions societàries i les ampliacions de capital que es realitzin en 2011 i 2012 quedaran exemptes de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats.\npressupostos, economia, legislació econòmica


Prosopografia d’en Petri Villeasinorum. | Cathalaunia. La Catalunya abans de Catalunya\n← 2021-juliol a cathalaunia.org\n2021-agost a cathalaunia.org →\nPublicat el Agost 8, 2021 per cathalaunis\nAquest és un apunt dels que fa temps que no es feien en aquest bloc. Va de prosopografia altmedieval…\nUna de les darreres incorporacions en la Bibliografia del web ha estat: Alturo i Perucho, Jesús + Alaix i Gimbert, Tània : 2021 : “El Canonge Adanagell de Vic (Ca- 860-925), llavor de noves semences. La cultura a la Diòcesi d’Osona en els primers temps carolingis”. Un treball magnific bastit a partir de tres components: erudició, codicologia i catolicisme, que analitza la figura del prevere i escrivà Adanagell i el seu entorn en la Osona a cavall dels segles IX i X a la llum dels documents originals que ens han arribat. Un entorn gaire bé tot ell ja processat en el Fons Cathalaunia i amb el que presenta una concordança gairebé perfecta. De fet, es pot recomanar llegir el llibre amb una pantalla amb el Fons de costat i anar verificant i contrastant les afirmacions que s’hi fan. El volum excedeix l’àmbit temporal actual del Fons, però el gruix dels documents i perfils personals que s’esmenten sí estaven ja processats. Però aquest apunt no és per parlar de la obra d’Alturo i Alaix, que bé requeriria un apunt propi només per enumerar-ne les perles que s’hi troben, sinó per parlar només d’un dels documents que s’hi comenten: el de Petri Villeasinorum de l’any 911 (segons els autors). I aprofitarem per presentar una nova eina prosopogràfica del Fons.\nEl volum d’Alturo i Alaix gira al voltant d’uns pocs perfils personals, bàsicament el prevere Adanagell, els tres bisbes d’Osona amb els que coexistí (Gotmar, Ideler i Jordi) i ja desdibuixant més el focus i de forma més simplificada d’algunes de les persones properes al bisbat de Vic que apareixen esmentades en els documents. En el Fons Cathalaunia, això només són un grapat dels gairebé 8.000 dossiers personals que la tasca prosopogràfica ha anat definit a partir dels gairebé 1.200 documents/testimonis recollits fins ara. Uns pocs entre els ben testimoniats, que per això mateix, tenien l’interès afegit de veure si coincidien amb els esments recollits per a cada un d’ells en el Fons. I en el cas d’Adanagell hi havia una sorpresa, tots eren coneguts tret d’un…\nUn document aparentment fet l’any 911 per Adanagell que havia escapat l’escandall fet en el Fons. Calia doncs cercar-ne les dades i incorporar-lo, o sigui: adaptar-ne el text i processar-ne els esments a persones i llocs.\nPerò en aquest cas, el llibre (p.49) descriu el document (un regest d’una donació de dos preveres a un cavaller d’una terra a Viladasens) però no en dóna el text, només la referència al manuscrit del segle XII on es troba. Atès que la tasca paleogràfica i més estrictament codicològica desborda les possibilitats habituals del treball del Fons (ja agradaria, ja) la opció de mirar de consultar el manuscrit quedava com el darrer recurs. Però afortunadament, seguint la pista de les dades esmentades es va poder localitzar-ne una edició moderna. El manuscrit aquest havia estat editat l’any 2014 a: Puig i Oliver, Jaume de : 2014 : “Quinze documents del segle X, setze del segle XI i tres del segle XII desconeguts, regestats al pergamí 446 de l’Arxiu Capitular de Girona, relatius a Viladasens” : Arxiu de textos catalans antics : 31 p.601-663. Edició que sembla haver escapat als autors tota vegada que no s’esmenta ni apareix en la bibliografia del volum, però amb el que tot i així, curiosament, coincideixen en la identificació de l’Andagillus prevere i escrivà que consta en el regest com l’Adanagell del bisbat d’Osona.\nBé, aquí tenim el text (el manuscrit és un recull de regests de les propietats de l’església de Sant Vicenc de Viladasens fet a finals del segle XII) i aquí comencen els problemes i entra en joc la prosopografia…\nReproduïm el text del Fons (D01172):\nMansum Petri Villeasinorum , militis , tenet in I. loco qui vocatur Pererol. Et ista terra fuit data & tradita de manu condam Adela , presbiter , & Comparato , presbitero. Affrontat occidentis in via que venit de Mora ad domum Sancti Vincencii.\nFacta fuit ista donacione IIII. kalendas maii anno XVIIII. r. Karolo rege , filium Ledouici.\nFirmata fuit a supradictis donatoribus nomine Adela , presbitero , & Comparato , presbitero , & firmare rogauerunt istis testimoniis nomine Danielo , presbitero , & Terdesindus , presbiter , & Deodatus , presbiter , & Fava & Durabiles & Chalapodio & Codescalco & Ennegod , leuita & Servusdei , subdiachonus.\nAnadagillus , presbiter , qui fuit rogatus ut scriberet & scripsit die & anno quo supra.\nD’entrada l’any no s’avé. El 19è de Carles (el Simple) seria més aviat el 916, tal i com recull Puig. Havent-hi una diferència de 5 anys amb la donada per Alturo i Alaix hom pot pensar que potser en el pergamí hi consta XIIII en lloc de XVIIII? Sigui com sigui, les dues lectures no són compatibles, i per tant queda en mans dels experts dir quina de les dues versions és la bona. Per el que fa al Fons, aquesta mena de problemàtica és molt usual i la metodologia emprada aconsella incorporar les diferents datacions, respectant les literalitat conegudes i anotant en les observacions els problemes detectats. La datació del 916 permet explicar com és que no s’havia detectat abans en el Fons (la cerca i processament de documents actualment prioritza els continguts anteriors al 914, i s’està anant enrere en el temps, amb la idea que la menor densitat documental permetrà cobrir un major espai de temps per un mateix esforç).\nTal i com dèiem, curiosament, ambdós comentadors d’aquest regest identifiquen l’escrivà com l’Adanagell d’Osona. En Puig, però, va temptativament més enllà i apunta que tant Adela com Comparato , els noms dels preveres que cediren la terra, són efectivament coneguts en el context, tot i que deixa el Petri receptor sense candidat conegut.\nBé, incorporem el text i comença el tractament prosopogràfic.\nPer començar, fet notar que el document presenta anacronismes evidents (alguns es poden atribuir al fet de ser un regest del segle XII, però no tots com veurem). Ni el nom compost de Petri Villeasinorum i menys encara el títol de ‘militis‘ és propi del començament del X, més aviar seria del XI o posterior. En segon lloc, els preveres que fan i signen la donació són descrits com difunts (condam), i per tant cal pensar que en tot cas el regest està fet sobre una elaboració posterior a l’original. Seria el que usualment es diu ‘un fals’, de Peres presents en ‘falsos’ en sabem d’uns quants en terres gironines/emporitanes (en el Fons, per exemple, actualment tenim: Pere de Rocaberti i Pere de Cavertet). En tercer lloc, tampoc l’esment a un mas (mansum) és propi de la Girona del temps del Simple (ho serà, però força més endavant; a primers del X, de mansus en parlen els documents de Roergue, Alvèrnia, Borgonya, Llemosí i terres força més septentrionals). I delimitar-lo amb una única afrontació encara és més inusual. A més, la natura de la transacció, una donació de dos religiosos a un laic, resulta com a poc inusual per no dir extraordinària; potser en un context posterior quan els milites seran habituals hi hagin altres exemples, en temps d’Adanagell, resulta extemporani i reforça la consideració d’estar davant d’un fals fet amb posterioritat als fets. I finalment, i potser tancant el cercle, cal observar que d’Andagillus prevere i escrivà, el manuscrit en presenta un altre a finals del X (5è de Vgone, D.13 en l’edició d’en Puig).\nPer el que fa als llocs, el context de Viladasens era nou en el Fons i en aquests casos ‘només’ calia registrar i identificar els topònims esmentats. L’únic que no constava en la literatura habitual (per exemple, els ‘Atles dels Comtats…‘) és el del lloc de Pererol on estava el mas (tot i que la seva situació a l’est del camí que va de La Mora a Viladasens obliga a situar-lo en la zona coneguda avui en dia com Els Pedrells).\nPerò la part més pròpiament prosopogràfica recau en la identificació de les persones. Terreny relliscós com molt bé apunta en Puig ben conscient de les dificultats de mirar d’assignar un esment a una persona en particular. Per això, proposa l’Adanagell, escrivà ben documentat en temps del Simple, i ja en menor grau de certesa als preveres Adela i Comparato, perfils certament existents per separat (Alturo i Alaix només identifiquen a Adanagell en el seu comentari). Curiosament, Puig omet la possibilitat que el Petri militis fos el també contemporani vescomte Petrone documentat entre Girona i Empúries, que posats a suposar podria ser un bon candidat. I a partir de l’anàlisi prosopogràfica habitual, poca cosa més sembla que es podria afegir…\nÉs aquí on entra la metodologia prosopogràfica aplicada en el Fons Cathalaunia, que a totes aquestes consideracions habituals afegeix la cerca i detecció de grups de cohomònims entre documents. I estretament relacionat, el processament de tots els esments existents en els documents, no sols els ‘protagonistes’, sinó tots. És a dir, en processar tots els documents coneguts i d’ells, tots els esments, construeix sistemàticament tants dossiers documentals personals com calgui (actualment gairebé 8.000, la majoria ‘dels temps d’Adanagell’). I els efectes d’aquesta sistematització són profunds i milloren substancialment el que es pot abastar amb els mètodes tradicionals, ‘a mà’ (per exemple, de preveres anomenats Adila en la Girona del temps d’Adanagell en sabem de dos, no d’un). De fet, a alguns historiadors professionals els hi costa entendre la metodologia i encara més els resultats que es poden obtenir (els hi sembla ‘impossible’). I és que cal entendre que l’objectiu de la tasca prosopogràfica busca establir la relació més simple entre el conjunt d’esments coneguts (enumerable i de mida objectiva) i els de les persones esmentades (enumerable però de mida només suposada). Un objectiu que cal no confondre amb l’anàlisi històrica, com s’ha explicat repetidament en aquest bloc.\nAixí doncs, la diferència metodològica del Fons, a més de la cerca de grups de cohomònims, passa per processar tots els esments registrats, i en el cas del document d’en Petri Villeasinorum no són quatre (en Petri, Adela, Comparato i Andagillus) sinó tretze: aquests quatre, més tres preveres (Danielo, Terdesindus i Deodato), un sotsdiaca (Servusdei), un levita (Ennegod) i quatre signants més (Fava, Durabiles, Chalapodio i Codescalco). Una informació que l’anàlisi manual tradicional descarta, certament perquè dur el recompte a mà de tots els esments coneguts resulta impossible. Aquesta és una tasca que només és factible amb l’ajut dels ordenadors. Anem a la metodologia i la nova eina.\nEl passos per processar els esments d’un document en el moment d’ingressar-lo al Fons, són simples i de pura lògica.\nPrimer, fer una llista de tots els noms de persona que hi consten (anotant si n’hi ha algun que s’apliqui a més d’una persona).\nEn segon lloc, per cada nom cerquem els perfils personals homònims preexistents compatibles. Per aquesta tasca es pot fer servir l’apartat d’Antroponímia, però atesa l’altíssima variabilitat amb la que els homònims poden aparèixer, és millor fer servir el Selector del Fons, i en comptes de cercar literalitats, cercar els perfils que tinguin una estructura consonàntica compatible. Aquí, manualment podem descartar els que no s’avinguin, per context, per tipologia o per el motiu que sigui. El resultat d’aquest procès, es una llista d’identitats preexistents candidates a ser els mateixos que figuren en el nou text. A partir d’aquí entra la detecció de cohomònims.\nCom que cada candidat apareix en un conjunt de documents específic, en tercer lloc mirem quins documents presenten més d’un dels candidats, i avaluem el conjunt d’homònims que s’hi forma (usualment començant per els documents amb major nombre d’homònims, o més propers per context, segons com sembli millor) de manera que podem considerar per cada candidat de cada nom el grau de versemblança. Pensem que si un document presenta un nombre elevat d’homònims compatibles pot ser un indici clar de possible repetició d’identitats, depenent evidentment de la proximitat dels contexts implicats i les característiques del document i els perfils personals (en posem un exemple tot seguit). És força freqüent trobar-se que per un esment donat, no sigui possible afermar cap dels candidats homònims compatibles preexistents i en aquests casos, la metodologia implica crear un perfil personal nou per aquest esment (apuntant com a molt, i només com una referència ocasional, els perfils personals que hagin semblat, tot i així, més bons candidats).\nPerò com que afortunadament la documentació, tot i ser escassíssima, es concentra més en uns contexts que no en altres, sí es poden detectar sovint repeticions de noms i perfils compatibles. I la casuística és complexa. Per exemple, a l’hora d’avaluar els candidats d’un nom, ens podem trobar amb més d’un perfil clarament compatible, i en aquests casos cal sospesar si no cal unificar-los (afegint-hi el nou esment, lògicament). O si resulten incompatibles entre ells, tal vegada calgui reestructurar-ne els esments de cada un per formar amb l’esment del nou document una millor adequació. És molta feina, certament, ja que totes aquestes avaluacions s’han de fer a mà, considerant-les una a una (i la infal·libilitat humana no existeix). I a més, cal entendre que és una problemàtica intrínsecament no determinista. En la relació esment-persona que en el moment de fer el document era evident als implicats, s’ha perdut informació bàsica, i per tant, no hi ha, ni pot haver-hi una fórmula matemàtica que digui quina és la millor solució, sols aproximacions més o menys probables (d’aquí la preferència sistemàtica per l’adequació més simple, aplicant el principi bàsic de la navalla d’Occam).\nLa torna però de tota aquesta feinada, està en poder construir el més semblant possible a un cens documental de milers de persones que existiren fa més de mil anys. Un patrimoni no sols per el seu valor en sí, sinó per l’ús que els historiadors puguin extreure d’aquesta informació, bàsicament nova. No pensant-se que els dossiers presentats són infal·libles, o la única possible lectura, sinó entenent que recullen la lectura més probable atenent a la totalitat de les dades conegudes. Un punt de partida, una feina feta, a partir de la qual elaborar (i millorant-la, si es pot, certament).\nTot aquest procès d’anàlisi prosopogràfica fet en el moment d’inclusió en el Fons, s’anota manualment en la secció de Comentaris del dossier del document. No perquè tingui un ús específic, però per mirar de deixar constància dels elements que han estat considerats o descartats. Al fer-se a mà, el procès descrit abans, no sempre es consigna de forma total; el volum d’informació a avaluar per definició és molt superior al del propi document, i l’ús del comentari només és purament testimonial.\nO més ben dit, així era fins ara, ja que a partir d’ara, una nova eina ve a ajudar a sistematitzar el registre de tot aquest procès. Mostrem la imatge de la secció de comentaris del document d’en Petri Villeasinorum que ha estat el primer en emprar-la.\nEl comentari prosopogràfic del document D01172.\nAquí tenim resumides (i amb un format adient, gracies a la nova eina) les tres fases explicades abans: la llista de noms dels figurants, cada un amb els seus candidats compatibles en primera instància, i a sota, la llista de documents amb més d’un d’aquests candidats (ordenada per nombre de candidats). La reproduïm, i comentem el procès d’anàlisi específic d’aquest cas concret.\nD00329(6) G002687 Danel G002602 Donadus G002562 Duraviles G002686 Godescalvus G002634 Servodei G002684 Adanagilde\nD00328(5) G002599 Comparatus G002260 Conparato G002687 Danel G002602 Donadus G002562 Duraviles G001315 Ennecone\nD01092(4) G006186 Petroni G000210 Addla G000216 Adalone G002260 Conparato G002364 Daniel\nD00224(4) G001891 Addila G000210 Addla G001315 Ennecone G001464 Servusdei G000392 Addanagildus\nD01121(3) G006186 Petroni G000216 Adalone G001315 Ennecone G007722 Enegone\nD00327(3) G001891 Addila G000210 Addla G001315 Ennecone G001464 Servusdei\nD00375(2) G003467 Daniel G003470 Ennege\nD00952(2) G000210 Addla G000392 Addanagildus\nD01162(2) G000976 Fauvane G007820 Ennegone G001315 Ennecone\nD00261(2) G000210 Addla G002158 Daudado\nD00632(2) G000210 Addla G000437 Daniel\nD00720(2) G000210 Addla G000216 Adalone G001315 Ennecone\nD00857(2) G000210 Addla G000392 Addanagildus\nD00909(2) G000210 Addla G000392 Addanagildus\nD00798(2) G000210 Addla G000392 Addanagildus\nD00959(2) G000210 Addla G001315 Ennecone\nD00752(2) G006074 Petrone G000437 Daniel\nD01047(2) G006186 Petroni G000216 Adalone\nD’entrada semblaria que el dos primers documents, amb 6 i 5 cohomònims, gairebé la meitat dels 13 del text, amb identitats compartides i d’un context geogràfic proper, serien uns bons candidats, però és un miratge. Aquests dos documents, relacionats entre ells, presenten més d’un centenar de figurants i per tant la repetició d’homònims és molt més probable que la mitjana. En aquest cas, són vilatans de Mocoron (Vilamacolum, a uns 20 kms de Viladasens) i la relació que puguin tenir amb una donació a Villasinorum seria en tot cas casual.\nEl tercer, es un judici amb més de cinquanta figurants, el quart l’entronització del bisbe Wigo, amb 74 figurants. el cinquè un judici també amb més de cinquanta figurants, i el sisè, ja només amb tres cohomònims, és un altre judici amb 34 figurants. Cap d’aquestes cohomonímies sembla tenir gaire valor. Ja només queden els documents amb 2 cohomònims, és a dir, els casos amb una rellevància a priori mínima.\nI d’igual manera que els documents amb molts figurats decrementen conseqüentment el valor de les seves cohomonímies, els perfils individuals presents en més documents, tenen més probabilitat d’aparèixer amb altres persones, i per tant, les seves cohomonímies s’han de considerar com d’un pes inferior (sempre evidentment fent abstracció de la resta de factors que poden intervenir en la identificació, com funció, família, localització, etc).\nDoncs bé, dels 12 documents amb parelles de cohomònims, 4 corresponen a la parella Adanagell i Adla (ambdós ben coneguts i testimoniats, com bé recollia en Puig) i els 8 restants es poden anar eliminant cada un per motius diferents: context aliè (D00752, D00632, D00261, D00375), molts figurants (D01047 – el més proper geogràficament, ~8kms – , D00720, D001162), diferencia temporal (D00959).\nEl resultat final, és que tot el procès d’identificació no ha proporcionat cap indici més als que ja teníem al començar i per tant, no permet en cap cas afermar la veridicitat del text. Ni tan sols la de la identificació de l’escrivà Andagillus com Adanagell, ja que cap dels cohomònims amb els que figura en els seus documents sembla correspondre a cap del figurants en la ‘donació’ a Petri Villeasinorum. Quan no es pot detectar cap identificació positiva, com dèiem, la metodologia imposa la creació d’un nou perfil personal per cada un dels esments no identificables, tot i que sí s’hi consignen els perfils més propers detectats. En aquest cas, per exemple el dossier de l’escrivà Andagillus, al costat del nom hi afegeix ‘: idem a Addanagildus prevere , escrivà , canonge o Adanagilde ?’\nL’anàlisi general del text feia pensar en un ‘fals’, el dels seus cohomònims, explicat aquí, tampoc aporta cap indici extra i ni tan sols permet validar les suposicions basades amb els perfils ben documentats d’Adanagildus o Adla; per tant estem on estàvem al començament. Probablement el text estigui basat en un acte real, però el dubte és: era dels temps d’Adanagell i el Simple com vol la datació, o d’Andagillus i el Capet com fa pensar el militis i el guió general? La feina prosopogràfica no avala la primera opció, queda per veure la segona, però per això caldria tenir el context del final del segle X ja processat, i això, ara per ara, no és més que un futurible…\nHom pot pensar que tanta feina per acabar sense cap identificació és un malbaratament d’esforços. Res més lluny de la realitat, és l’acumulació sistemàtica de totes les referències el que marca la diferència entre un suposar genèric, amb dades parcials (que és el que fan els experts ‘a mà’, per més que sovint s’acabin presentant com ‘fets’) i un de basat en totes les dades conegudes. Poder corroborar que cap dels figurants en el text de Petri Villeasinorum té contrapartida (més enllà d’una simple homonímia) en la resta dels documents coneguts del context, permet, per exemple, dubtar seriosament que l’Andagillus del text sigui en realitat l’Adanagell d’Osona.\nMultipliquis l’exemple aquí comentat per més de 1.000 (el nombre de documents processats fins ara) i el resultat són els gairebé 4.000 dossiers de topònims i 8.000 de perfils individuals documentats; des de reis i comtes a servents i signants anònims. Gents tots ells que existiren fa més de 1000 anys a casa nostra, la gran majoria ignorats fins ara.\nEl Fons Cathalaunia nasqué fa més de deu anys de la incredulitat de comprovar que una idea tan simple, com tenir la llista dels documents coneguts de cada personatge de la nostra alta edat mitjana, no existia, i ni se l’esperava!\nDeu anys de feina més tard, per el que fa a l’interval 880-914 ja existeix.\n Els texts del Fons tenen normalitzats els numerals, puntuacions i conjuntives et.\n Una àrea força acotada. Potser els arqueòlegs puguin trobar-ne encara ara alguna resta del mas d’en Petri?\n Nomes cal anar al Selector i cercar ‘prev’ (o ‘prevere’) en Titulacions per tenir la llista de Preveres coneguts.\n Per exemple, per buscar ‘Gotmars’ en el Selector poden certament entrar ‘Gotm’ en Grafies i prémer ‘Cercar codis‘ i ens donarà 5 perfils anomenats ‘Gotmar’. Però és millor per exemple entrar ‘G@[dt]@m@r‘, que vol dir: ‘busca perfils que constin amb al menys un nom que comenci per G (per convenció, la primera lletra sempre va en majúscules) i que després tinguin una d o una t i més endavant una m i encara més endavant una r‘, que ens donarà 27 perfils. Alguns no seran ‘Gotmars’ (per exemple ens entraran ‘…miro/us’) però amb una única cerca els haurem localitzat tots.\nLa pràctica indica que cercant antropònims altmedievals, atesa l’altíssima variabilitat dels testimonis, el millor mètode és cercar l’estructura consonàntica bàsica del mot, emprant els claudàtors per grups de consonants equivalents, com per exemple [dt], [mn], o [gwvcq], i evitant fins i tot si es pot la majúscula inicial (molt més propensa als canvis del què pot semblar).\n Un exemple pràctic. Tenint registrats tots els figurants podem fer un escandall de totes les dones que consten com propietàries de terres en la Gòtia a cavall del segle IX i X i fer-ne una anàlisi comparativa amb els territoris veïns. És a dir, considerant no sols les que consten explícitament com venedores o compradores, sinó també tenint en compte les esmentades en les afrontacions. Una temàtica estudiada a: Vilaseca i Corbera, Joan : 2013 : “Les propietàries de la Gòtia d’inicis del segle X” : Recerques sobre l’Alta Edat Mitjana Catalana (II) : p.163-200.\nAquesta entrada s'ha publicat en 911, 916, Adanagell, Adla, anacronisme, anàlisi històrica, antroponímia, Bibliografia, cohomònims, Comentaris, eines prosopogràfiques, Els Pedrells, esments, falsos, Fons Cathalaunia, La Mora, masos, Occam, Petrone, prosopografia, prosopografia digital, Sant Vicenç de Viladasens, Selector, Viladasens, Vilamacolum i etiquetada amb 911, 916, Adanagell, Adla, anacronisme, anàlisi històrica, antroponímia, Bibliografia, cohomònims, Comentaris, eines prosopogràfiques, Els Pedrells, esments, falsos, Fons Cathalaunia, La Mora, masos, Occam, Petrone, prosopografia, prosopografia digital, Sant Vicenç de Viladasens, Selector, Viladasens, Vilamacolum. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Rubí impulsa el segon concurs d’autoconsum compartit al sector industrial\nCap de setmana amb una triple sessió de Comandante Lara i una comèdia sobre la gent gran\nEl primer projecte d’autoconsum compartit es va desenvolupar al polígon de Can Jardí. / Ajuntament\nA través del projecte Rubí Brilla, l’Ajuntament de Rubí ha impulsat el segon concurs d’autoconsum col·lectiu a la indústria, al qual s’ha unit l’Ajuntament de Sant Quirze. L’energia solar per a l’autoconsum permet a les indústries generar la seva pròpia energia elèctrica i gaudir d’avantatges ambientals, socials i econòmics.\nEl projecte porta per nom Autoconsum 0/0 i ofereix altres beneficis gràcies a la col·laboració público-privada, com ara obtenir millors preus a través d’un concurs privat i establir una xarxa de cooperació entre empreses per donar valor a l’energia excedentària. “Rubí és pionera en l’autoconsum energètic compartit; les nostres indústries compten amb l’acompanyament municipal per un futur més ambiciós que millori la seva sostenibilitat i competitivitat”, ha explicat el regidor de Medi Ambient i Transició Ecològica, Andrés Medrano.\nUn projecte pioner a l’estat espanyol\nLa primera edició del projecte es va fer amb empreses del polígon de Can Jardí l’any passat i va sumar més d’una dotzena de companyies en la primera iniciativa d’aquestes característiques de tot l’estat. Tot i que la covid-19 va fer que algunes empreses abandonessin el projecte, finalment aquest va tirar endavant amb vuit empreses de la zona.\nEn aquesta nova edició, es vol involucrar empreses dels polígons de Can Rosés, la carretera de Terrassa, La Llana, el Molí de la Bastida, Sant Genís i Can Sant Joan, a més de les fàbriques de Sant Quirze ubicades a Can Corbera.\nLes empreses interessades a participar en el projecte han d’enviar un correu electrònic a [email protected], indicant a l’assumpte Autoconsum00_Nom empresa. Per tenir més informació sobre la iniciativa, l’Ajuntament ha organitzat un seminari virtual el 24 de març a les 10 h per presentar el projecte. Per participar-hi, cal omplir un formulari.\nEl consistori calcula que el concurs privat podria arrencar durant la tardor d’aquest any.


Vint anys de l’Estendard de Puig i Cadafalch a Ripoll | Felibrejada\nVint anys de l’Estendard de Puig i Cadafalch a Ripoll\n12 Juny, 2017 ghcmataro\tDeixa un comentari\nDiumenge dia 11 es va celebrar l’aniversari de la reproducció de l’estendard de Josep Puig i Cadafalch del monestir de Ripoll. A les 11 del matí es va visitar el Museu Etnogràfic de Ripoll on després d’uns breus parlaments de Roser Vilaardell, directora del Museu, Antoni Llamas, del Grup d’Història del Casal i Imma Bassols, del Centre d’Estudis d’Arqueologia i Història de Mataró, es va fer una visita molt especial a les zones de treball del Museu on estaven exposats els dissenys de l’estendard originals de Joan Baptista Parés. Després de visitar les sales del Museu els actes prosseguiren en la basílica de Santa Maria.\nL’acte fou presidit pel Sr. Jordi Munell, alcalde de Ripoll, i comptà amb els parlaments de la Sra. Montsina Llimós, regidora de promoció econòmica, la Sra. Michèle Boix, que parlà en representació del Patronat del Monestir, l’historiador i arxiver Agustí Dalmau, que s’encarregà de glossar la relació de Puig i Cadafalch amb Ripoll, Alexis Serrano, director de l’Arxiu Comarcal del Maresme i Jaume Vellvehí com a president del Grup d’Història del Casal.\nL’acte es va fer al peu de l’estendard i comptà amb la presència de mataronins i ripollesos i representants d’entitats de Ripoll. Tot seguit es va poder visitar l’exposició L’estendard de Santa Maria de Ripoll: Puig i Cadafalch, entre el Maresme i el Ripollès, coproduïda per l’Arxiu Comarcal del Maresme i el Grup d’Història del Casal, que durant el mes de juny podrà veure’s en la basílica de Santa Maria de Ripoll. En acabar els actes es va celebrar un dinar de germanor.\nParlaments (foto: E.Llovet)\nL’exposició (foto: E.Llovet)\nAlguns dels participants (foto: E.Llovet)\nDissenys de J.B.Parés (foto: E.Llovet)\nEn una sala del Museu (foto: J.M.Cuadrado)\nVisita a les sales de treball del Museu (foto: E.Llovet)\nParlaments al Museu Etnogràfic (foto: E.Llovet)\nParlament de Rosa Vilardell (foto: E.Llovet)\nParlament d’Antoni Llamas (foto: E.Llovet)\nParlament d’Imma Bassols (foto: E.Llovet)\nMuseu (foto: J.M.Cuadrado)\nPlaca explicativa en un pilar de la basílica (foto: E.Llovet)\nEquip del Grup d’Història del Casal (foto: E.Llovet)\nEstendardJosep Puig i CadafalchMatarópatrimoniRipoll\nEntrada anteriorEl Mas Jordà de Santa SusannaSegüent entradaLa música de la transició política espanyola


Èxit de la proposta turística rural Benvinguts a Pagès – Comunicatur\nHome/Destinacions/Èxit de la proposta turística rural Benvinguts a Pagès\nLes 200 explotacions agràries i ramaderes que han obert al turisme les seves instal·lacions durant un cap de setmana han rebut més de 12.500 visitants.\nEls impulsors de la iniciativa, la Fundació Alicia, ha qualificat d’èxit aquesta primera edició i garanteixen que Benvinguts a Pagès tindrà continuïtat. Les visites a les explotacions rurals distribuïdes per tot Catalunya eren gratuïtes i buscaven “posar en valor la pagesia, el producte de la terra i el turisme d’interior”. “S’han superat les expectatives”, afirmen. Algunes de les explotacions han arribat a rebre gairebé 500 visitants només en el matí de diumenge.\nEls visitants han estat majoritàriament famílies procedents de les àrees més poblades com Barcelona i Girona. Els organitzadors es marquen com a repte de properes edicions aconseguir un repartiment més equilibrat en tot el territori. No en va un dels objectius és fomentar el turisme d’interior i que els visitants planifiquin el cap de setmana amb pernoctació i restaurant.\nLa gastronomia i l’allotjament s’han sumat a Benvinguts a Pagès com una oferta més de les activitats traspassant l’àmbit agrícola i ramader de la iniciativa a una iniciativa totalment turística. Han participat uns 230 allotjaments amb ofertes especials de cap de setmana i 225 restaurants que han ofert el menú Benvinguts a Pagès. En total el projecte ha posat gairebé 700 propostes diferents a l’abast dels turistes.\nBenvinguts a Pagès és una iniciativa de la Fundació Alícia que ha comptat amb la col·laboració de l’Agència Catalana de Turisme, i el departament d’Agricultura i les diputacions provincials.


El TERMCAT tradueix dues noves normes UNE al català per a la gestió de documents | TERMCAT\nEl TERMCAT tradueix dues noves normes UNE al català per a la gestió de documents\nEl TERMCAT ha dut a terme la traducció d’aquestes normes al català coincidint amb la jornada tècnica sobre les aplicacions de la Norma UNE-ISO 30301 a les empreses, organitzada pel Departament de Cultura i AENOR, que tindrà lloc demà al Museu d’Història de Catalunya.\nEl TERMCAT s’ocupa de l’elaboració de la versió oficial catalana de les normes UNE des del 2005, any en què el TERMCAT i AENOR, l'Associació Espanyola de Normalització i Certificació, van signar un conveni de col·laboració. El procés que se segueix en la traducció de normes ha obtingut la certificació d'AENOR de sistemes de gestió de la qualitat ISO 9001 i s'adequa als requisits establerts per la norma europea UNE-EN 15038 de serveis de traducció. Podeu consultar la relació de normes UNE disponibles en català al web del TERMCAT.\nPer a l'adquisició d’aquestes i altres normes, us podeu adreçar a AENOR o al Col·legi d'Enginyers Industrials de Catalunya.


Libros en eBook en catalán etiquetados en arqueologia gratuitos\nEbooks gratis etiquetados en arqueologia escritos en catalán\nTe presentamos los libros , en eBook en catalán etiquetados en arqueologia gratuitos que coinciden con tu búsqueda. En Bubok disponemos de miles de libros que no podrás encontrar en otro sitio, libros de autores noveles que enriquecen con sus obras nuestra librería y que nosotros te ofrecemos para que la disfrutes.\nUbicació teòrica del teatre romà de Bordeus\nEl contorn sinuós de les graderies del teatre romà es presenta confós en un dels llocs [...] Ver libro\nComprar Libro en papel por 5,69€\nLA PROXIMITAT DEL MAR AL JACIMENT DE LA DRAGA\nEn el jaciment neolític de la Draga s’han trobat infinitat de restes arqueològiques. [...] Ver libro\nEstudi Hidrogràfic i hipòtesi TOMBA DE LA CLOTA GROSSA L'escala Alt Empordà\nHipòtesi basada en l'estudi hidrogràfic de la Tomba de la Clota Grossa a l'Escala, amb un [...] Ver libro\nPALERM Ubicació teòrica del teatre romà.\nNo es coneix on és la ubicació del teatre romà de Palerm. Aquesta teoria pot donar una [...] Ver libro\nComprar Libro en papel por 5,02€\nLa pedrera romana del Mèdol\nLa majoria de les enormes pedres que es feien servir per a la construcció a l'antiga ciutat de [...] Ver libro\nCronologia dels assentaments ibers dels Plans de la Unilla SEGRIÀ\nEstudi hidrogrfic dels Plans de la Unilla. Un altipl envoltat de jaciments ibers en el Segri, a [...] Ver libro\nLES PENÍNSULES DELS POBLATS IBERS 4\nLes penínsules dels poblats ibers són una sèrie de quaderns que sortiran periòdicament. [...] Ver libro\nCercant la mítica illa de la Cípsela\nLa recerca de la Cípsela ha estat una quimera fins ara. Tot i que gràcies a les noves [...] Ver libro\nComprar Libro en papel por 8,17€\nEl fort vincle entre les pedreres romanes del litoral i l’aigua\nLes pedreres romanes sempre han estat vinculades a les aigües. Les triaven ben properes als [...] Ver libro\nHipòtesi l'Escullera d'Empuries Estudi Hidrogràfic\nHipòtesi sobre lEscullera dEmpúries. Estudi Hidrogrfic.LEscullera era quelcom més que un [...] Ver libro


Nova llar inmobiliaria es una agencia inmobiliaria especializada en el sector inmobiliario en Ripoll. Con una gran cartera inmobiliaria en Girona, Nova llar inmobiliaria es una empresa con una sólida implantación en el mercado inmobiliario en Ripoll.\nPiso Carrer josep maria pellicer. Piso con 3 habitaciones con calefacción y vistas a la montaña\n78m2 - 3 habitaciones - 1.019 € /m2 T'agradarà saber...:el pis es troba a la quarta planta d'un edifici situat al barri de la carretera barcelona. consta d'una...\n79.475 € Avísame si baja\nChalet en Avinguda maristany. Chalet con 4 habitaciones con parking, calefacción y vistas a la\nVer mapa 300m2 - 4 habitaciones - 2.167 € /m2 Al cor dels pirineus gironins hi trobem camprodon, una terra rica en història i tradició. la fauna, els paisatges, la gastronomi...\nChalet Camí a les lloses. Chalet con 5 habitaciones con parking, calefacción y vistas a la\n140m2 - 5 habitaciones - 1.921 € /m2 Casa unifamiliar molt a prop de ripoll, direcció a les llosses.aquesta casa aïllada a 4 vents està distribuïda en:planta...\nÁtico Carretera de barcelona. Ático con 3 habitaciones con ascensor, calefacción y vistas a la\n108m2 - 3 habitaciones - 1.630 € /m2 Hi ha pisos que tenen un encant amagat, que quan hi entres ja t'hi sents a casa.aquest és el cas del pis que us presentem av...\nTríplex Avinguda s'agaró. Tríplex con 4 habitaciones amueblado con ascensor, calefacción,\n158m2 - 4 habitaciones - 1.741 € /m2 Tots hem somiat en viure o tenir una Llar a la platja, doncs ha arribat el dia i el pis perfecte!el tríplex es troba en el c...\nPiso Carretera pardines. Piso con 2 habitaciones con ascensor, calefacción y vistas a la\n91m2 - 2 habitaciones - 1.429 € /m2 Habitatge amb acabats amb bona qualitat i molt bon estat de conservació, a punt per entrar a viure i estrenar.disposa de dos...\nCasa adosada Carrer mercader jossa. Casa adosada con 3 habitaciones amueblada con parking y calefacc\n138m2 - 3 habitaciones - 1.250 € /m2 Situada a sant joan de les abadesses, més concretament al carrer mercader jossà.sant joan de les abadesses, situada a la val...\nPiso Carrer vista alegre. Piso con 3 habitaciones con calefacción y vistas a la montaña\n83m2 - 3 habitaciones - 1.072 € /m2 Pis situat al carrer vista alegre del municipi de ripoll. el trobem a la planta baixa d'un bloc on només hi ha un veí.distri...\nPiso en Carrer puigmal. Piso con 3 habitaciones con calefacción y vistas a la montaña\nVer mapa 78m2 - 3 habitaciones - 1.200 € /m2 Aquest immoble es troba a la segona planta d'un edifici de quatre altures sobre rasant i zero soterranis, situat al municipi de...\n93.600 € Avísame si baja\nMasía en Carrer bellaire. Masía con 14 habitaciones con parking y vistas a la montaña\nVer mapa 279m2 - 14 habitaciones - 2.324 € /m2 Aquest immoble que us presentem és una masia del segle xii totalment restaurada i situada sobre la vall de beget, dins l'espai d...\n648.400 € Avísame si baja\nPiso Carrer monestir. Piso con 3 habitaciones con calefacción\n90m2 - 3 habitaciones - 1.440 € /m2 Ripoll és conegut com el bressol de catalunya i la capital de la comarca del ripollès. aquest pis el trobem al centre de la vila...\nCasa en Ribes de Freser. Casa con 5 habitaciones amueblada con parking, calefacción y vis\n339m2 - 5 habitaciones - 1.001 € /m2 Preciosa casa a quatre vents amb jardí i terrassa, assolellada, àmplia i tranquil·la... què més li podem demanar? una casa que d...\nPiso en Plaça gran 24. Piso con 2 habitaciones con ascensor, calefacción y vistas a la\nVer mapa 86m2 - 2 habitaciones - 1.725 € /m2 Tots els pisos compten amb els següents acabats:cuina totalment equipada composta per mobles baixos i alts. electrodomèstics...\n148.355 € Avísame si baja\nCasa adosada Carrer prat de l'om. Casa adosada con 4 habitaciones con parking, calefacción y vista\n190m2 - 4 habitaciones - 1.576 € /m2 Ens trobem a vallfogona del ripollés, una vall prepirinenca de 38 km2 entre ripoll i olot. es pot respirar natura i tranquil·lit...\nPiso en Plaça gran 24. Piso con 3 habitaciones con ascensor, calefacción y vistas a la\nVer mapa 88m2 - 3 habitaciones - 1.805 € /m2 Tots els pisos compten amb els següents acabats:cuina totalment equipada composta per mobles baixos i alts. electrodomèstics...\n158.823 € Avísame si baja\nTipos de inmueble: Todos los tipos Vivienda Terreno y Solar Aparcamiento Poblaciones Todas las poblaciones CamprodonPlanolesPlatja d´AroRibes de FreserRipollSant Joan de les AbadessesVallfogona de Ripollès Distritos Todos los distritos Zonas Todas las zonas Centre-Platja Todas las zonas Centre-Platja


La subhasta d'una fàbrica\n24 setembre 2020 08:11\nAhir acabava un dels escàndols empresa-\nrials més destacats d'Ucraïna d'una manera que demostra que amb voluntat política, i amb amics allà on cal, es poden corregir fins i tot alguns errors greus de la privatització dels països excomunistes. La multinacional índia Mittal, el fabricant d'acer més gran del món, comprava en subasta Kryvorizhstal, la fabricant d'acer més gran d'Ucraïna. Kryvorizhstal ja havia estat venuda una vegada a un grup d'inversors ucraïnesos, un dels quals era el fill de l'antic president Leonid Kuchma, per uns 800 milions de dòlars. Les acusacions que havia estat un regal a quatre mafiosos nacionals es convertiren en lemes de la revolució taronja, les protestes que enderrocaren el Govern i el president antic abans de les darreres eleccions. Se suposa que tota la privatització ucraïnesa es realitzà en les mateixes condicions, pagant favors i a canvi de comissions, i aquesta empresa n'era el cas més simbòlic. Per tant, la subasta d'ahir, organitzada pel Govern més o menys democràtic d'ara va atreure molt més que postors: va ser televisada a tot el país i el president i el primer ministre la presenciaren en directe. I valgué la pena esperar. L'empresa es va vendre per quatre bilions i mig de dòlars, és a dir, quatre mil milions de dòlars més del que en pagaren els inversors ucraiïnesos. Nou vegades més del que en pagaren el fill del president i els seus amics. El número dos de l'agència de privatitzacions a Ucraïna, Dmitri Parfionenko, semblava estàtic: «N'han pagat un preu fantàstic i increïble», deia a les càmares. Ben segur que avui els propietaris de la Mittal, la compradora, pensaran que potser s'hi entusiasmaren una mica massa, però tenen allò que els calia per créixer: una entrada única al mercat d'acer de l'ex Unió Soviètica. El fill de l'antic president i altres han passat a l'ombra. Ara bé, s'ha de veure si queda en això, l'acte final de la revolució taronja, la rectificació del cas de corrupció més notori del país, o si serà el primer d'una cadena de casos pensats per treure el preu just per als béns estatals espoliats durant la democratització.