Escola Cabanes : CICLE SUPERIOR\nEl divendres 24 de maig els i les alumnes de CS varen participar en la onzena edició de l'English Day (Alt Empordà). Tots i totes varen tenir l'oportunitat de conèixer altres alumnes d'altres escoles. Varen poder cantar i ballar cançons en anglès i jugar diferents jocs utilitzant la llengua anglesa. Per a tots i totes va ser una experiència molt bonica!\nA l'aula de CS hem estat treballant els circuits elèctrics. Cada alumne ha muntat el seu propi circuit i ha pogut experimentar com cal connectar tots els elements per tal que aquest funcioni correctament. Cadascú ha dissenyat una caixa amb el dibuix de la constel·lació que ha volgut, relacionant-ho, així, amb el nom de la nostra classe i el projecte interdisciplinari d'aquest curs.\nOUR AMAZING ANIMAL\nEls i les alumnes de cicle superior, han treballat un animal que consideren meravellós. Després de fer una recerca sobre les seves característiques i habilitats, han extret la informació que consideraven més important, l'han escrit i aquesta setmana l'han exposat.\nEns ha agradat molt la seva tria!\nNOA, POL I ANIOL: THE TURTLE\nROMEO I CARLA: THE CHAMELEON\nMARTÍ, DAVID I ARIANA: THE BLUE WHALE\nLAIA.P I JÚLIA: THE KANGAROO\nLAIA.D, JORDINA I GORKA: THE KOALA\nONA: THE RED PANDA\nORIOL I ADRIÀ: THE MAMMOTH\nADA I LAIA.R: THE DRAGONFLY\nFEM UNA MAQUETA DE LA TERRA\nA cicle superior hem estat treballant La Terra i per entendre bé com està formada hem construït, en petit grups, una maqueta del nostre planeta, tot explicant les diferents capes que la conformen. Hem après molt i mireu quines maquetes tant maques!\nA l'hora de llengua estrangera, els i les alumnes de cicle superior, han treballat un/a artista que els agrada. Després de fer una recerca sobre la seva vida i extreure el que creien important, l'han escrit i la setmana següent l'han exposat. Aquesta vegada han fet servir el teatret del pati de l'escola.\nARIANA I LAIA.D : USAIN BOLT\nROMEO I LAIA.P: MICHAEL JORDAN\nNOA, CARLA I ADA: PIPPI LONGSTOCKING\nLAIA. R I POL: NEYMAR\nJORDINA I DAVID: NICOLAS CAGE\nADRIÀ I MARTÍ: JOHN CENA\nJÚLIA I ANIOL: LIONEL MESSI\nONA I ORIOL: SHELDON COOPER\nLAURA I GORKA: EMINEM\nAquestes dues últimes setmanes els i les alumnes de cicle superior, a l'hora de llengua estrangera, han dissenyat diferents receptes de Halloween. Després d'escriure la seva recepta van exposar-la de manera oral. Alguns/es estaven molt nerviosos però al final s'ho van passar molt bé!\nLAURA I LAIA.P: HALLOWEEN CREPES\nADA I DAVID: PUMPKIN PIZZA\nARIANA I NOA: HALLOWEEN CREPES\nGORKA I POL: HALLOWEEN BISCUITS\nLAIA.R I JORDINA: SWEET POTATO SALAD\nMARTÍ, ORIOL I ROMEO: SAUSAGE WITH SPAGHETTI\nONA I JÚLIA: MUSHROOM SALAD\nADRIÀ I ANIOL: PIZZA SHOT\nLAIA.D I CARLA: YOGHURT OF AUTUMN\nACTIVITAT: LA MOTXILLA COHESIONADORA\nEl primer dia de curs és especial per a tots, mestres i infants i aquest curs a Cicle Superior hem volgut començar amb una activitat per enfortir la cohesió de grup.\nMisteriosament, quan els nens i nenes van entrar a l'aula es van trobar amb una motxilla a les taules. Ràpidament es van adonar que no podien obrir-la, ja que tenia un cadenat de seguretat. Buscant i remirant van trobar una nota a la butxaqueta petita que deia:\nHola nois i noies! Avui venia ben contenta i carregada d'uns missatges molt importants per a vosaltres però m'he quedat tancada i no em poden obrir. He pensat que vosaltres em podríeu ajudar. Així dons us necessito a cadascú de vosaltres. Només ho aconseguireu si sou un equip!\nPer aconseguir obrir el candau de seguretat van haver de superar tres activitats de cohesió de grup: la teranyina de les bones coses, les cadires cooperatives i el puzzle conjunt. D'aquesta manera van descobrir on era la clau i van poder obrir la motxilla. Aquesta contenia un seguit de missatges en relació a l'aula i l'escola que ens van portar a parlar i reflexionar com a grup -classe.\nSi cliqueu AQUÍ veureu una mostra de fotografies de l'activitat.\nUnknown 26 d’octubre de 2018 a les 2:43\nPaula Vilella 31 de març de 2019 a les 4:06\nGràcies per posar en pràctica una activitat de Mestralitza’t!! Espero que fos tot un èxit!!


Carnaval Platja d'Aro 2012\nEl Rei Camina Llum de Platja d'Aro ja...\nCastell-Platja d'Aro. El rei Camina Llum de la colla Vas Dat de Platja d'Aro, el Rei Carnestoltes 2012 del municipi, ja ha passat a millor vida. Com és tradició el Dimecres de Cendra seveix per tancar les Festes de Carnaval també a la Costa Brava ...\nEl Rei Camina Llum de Platja d'Aro ja ha passat a millor vida\nCastell-Platja d'Aro. El rei Camina Llum de la colla Vas Dat de Platja d'Aro, el Rei Carnestoltes 2012 del municipi, ja ha passat a millor vida. Com és tradició el Dimecres de Cendra seveix per tancar les Festes de Carnaval també a la Costa Brava Centre i s'aprofiten les sardinades populars per fer el darrer acte festiu de Carnaval, una jornada ...\nRua Carnaval Platja d'Aro 2012\nEl mag Alberto Ruiz guanya la 3a edició del Tu de què vas!\nPlatja d'Aro. La màgia d'Alberto Ruiz amb l'espectacle Berko va encisar als membres del jurat de la 3a edició del Concurs d'Habilitats Artístiques Tu de Què Vas de Platja d'Aro i aquest mag es va emportar el primer premi d'aquesta gala del Dijous Gras. Davant de mig miler de persones els artistes que van superar el procés de selecció del concurs...\nDijous Gras a Platja d'Aro\nPlatja d'Aro. El Dijous Gras a Castell-Platja d'Aro és dia de festa local. Una jornada on el poble dóna el tret de sortida del Carnaval i ho fa amb el pregó dels Reis Carnestoltes, aquest any de la Colla Vas Dat, i amb una arrossada popular al Palau d'Esports i Congressos. Al migdia les colles de carnaval i els ciutadans de Castell-Platja d'Aro ...\nCastell d'Aro viu la rua carnavalesca de l'Escola Vall d'Aro i la llar d'infants\nCastell d'Aro. Castell d'Aro ha viscut aquest dimecres la primera rua de carnaval. Els nens i nenes de l'Escola Vall d'Aro i la llar d'infants del poble han desfilat pel centre de la vila acompanyats del rei del Carnestoltes. Desenes de pares, mares, avis i germans s'han concentrat a la vorera per aplaudir els seus petits artistes, mentre la mús...\nLa rua infantil omple de color el centre de Platja d'Aro\nEls nens i nenes de la llar d'infants de Platja d'Aro han sortit aquest dimecres al matí a fer una rua pel centre de la vila. Disfressats d'armaris per reivindicar l'ús de les joguines tradicionals els infants han sortit del pavellófins a l'avinguda Cavall Bernat. Allà els esperava una carrossa i el rei i la reina de carnval. Amb música i gresca...\nEl canvi de tributs i el sopar de colles enceten la setmana de Carnaval a Platja d'Aro\nTret de sortida del Carnaval de Platja d'Aro. Aquest cap de setmana les colles han fet el canvi de tributs i el tradiconal sopar de presentació. Un conjunt d'actes carregats de xerinola amb els que els carnavalers i carnavaleres agafen forces per la setmana intensa que tenen per davant.\nEntrevista de Carnaval 2012 de Castell-Platja d'Aro\nCastell-Platja d'Aro. Dissabte es van presentar els Carnestoltes 2012, aquest any, la gent de la colla Vas Dat. En el tradicional sopar al Palau d'Esports i Congressos les colles locals van fer una exhibició de balls i l'endemà els Carnestoles 2011 van passar els atributs als Reis 2012. Durant tota la setmana el municipi de Castell-Platja d'Aro ...\nCantada de Corals de Sant Feliu de Guíxols 20141 vídeo\nCarnaval Sta Cristina 20113 vídeos\nCarnaval Palamós 20129 vídeos\nTraient el Nas9 vídeos\nCarnaval Palamós 20118 vídeos\nMercat Medieval d'Hostalric 20151 vídeo\nCavalcada de Reis37 vídeos\nFestival de Monòlegs 20142 vídeos\nCarnavals 201528 vídeos\nCarnaval Sant Feliu de Guíxols 20118 vídeos


▷ ⭐Definició de heràldica⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de heràldica\nDefinició de heràldica\nara pots trobar La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula heràldica, en aquesta selecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil entendre què significa heràldica.\nEstudi dels escuts d’armes.\n¿Cóm es diu heràldica en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice heràldica en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en espanyol heràldica has de saber que la seva traducció és heràldica pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar heràldica\nBoom ja havia començat a emprar lletres de […] aquest conjunt en la dècada de 1990, en projectes de disseny com restauració de […] senyals històriques o encàrrecs d’heràldica.\nAmb relació a la seva heràldica, els cavallers del Gran […] Collar i de la Gran Creu, poden envoltar les seves armes personals amb la insígnia del Gran Collar.\nDescripció: En aquesta obra la iconografia màgica que floreix amb […] un clima d’eternitat, en el qual coexisteix un col·loqui entre l’artista i el […] renaixement d’aquesta la seva cultura heràldica.\nEl corol·lari de la sentència recorreguda seria la concessió als Estats d’un monopoli gairebé absolut sobre signes sense […] propietats típiques de l’heràldica.\ncomença amb una sola lesió (placa heràldica), seguida per més lesions diversos dies després\nEl 2002, a la ciutat de Florència, Itàlia, va ser […] condecorat amb el «Gran Collar de Donatello» […] per l’Acadèmia Heràldica d’Arts i Ciències […] Il Marzocco, creada per Cósimo de Mèdici […] en 1446; i es el va distingir com «Accademico Gentilizio».\nPer la resta, una figura heràldica acompanya el signe verbal […] de la marca anterior, mentre que la marca sol·licitada consisteix […] exclusivament en un signe verbal redactat en caràcters ordinaris.\nDes d’aquestes sales es pot accedir a la bateria de la Muralla Real, on hi ha el Museu a l’aire […] Lliure, que conté mostres d’heràldica.\nPer això el Príncep Sobirà Gran Maestre de l’Ordre de La nostra Senyora Santa Maria de Buenos Aires, sota la protecció del gloriós Sant Martin de Tours, és S.A.R.S. el Príncep Comte Sobirà de Gevaudan pertanyent a la Casa de David-Tolosa-Gavalda; en falta d’hereus directes, el Sobirà, podrà procedir a adoptar […] persona idònia a revestir de tan alt encàrrec, segons quant és establert de les […] regles de l’adopció heràldica i honor.\nLes monedes de 10, 20 i 50 cèntims reprodueixen l’emblema […] de Malta, un escut en el qual apareix una […] representació heràldica de la bandera […] nacional maltesa sota una corona mural que [ …] simbolitza les fortificacions de Malta i evoca la seva condició de Ciutat Estat.\nA la dreta figura l’any d’encunyació ia l’esquerra, de dalt […] baix, la xifra «2», la paraula […] «EURO» i la representació heràldica dels colors nacionals […] austríacs (vermell-blancorojo).\nVa obtenir l’Ordre Heràldica Cristóbal Colón, amb […] el grau d’Oficial.\nL’heràldica és l’estudi, ús […] o art de dissenyar, atorgar o marcar els escuts d’armes, de rastrejar les genealogies i […] determinar o avaluar qüestions de rang o protocol, com ho fa un oficial de armes, per exemple.\nL’arc de mig punt de l’entrada apareix […] flanquejat per l’heràldica dels dominics.\nDos arcs escarsers més es conserven a les cotxeres, al fons de […] pati, amb l’heràldica dels Burgues.\nDestaca la iconografia heràldica, amb escuts dels […] propietaris, i del bestiari goticista.\nEn heràldica, el blanc representa […] la puresa i el morat indica la responsabilitat i l’ajuda aportada als altres.\nTenir una «placa heràldica«: habitualment, és la primera lesió que […] es presenta.\nAl frontal es […] mostra la pedra heràldica de la casa, amb […] variats elements com el castell, el llangardaix, tres barres, […] tres flors de lis, cinc roses i creu; coronant, un cap de guerrer amb casc.\nPedra heràldica aquarterada a […] quatre: superior esquerra, castell i mà amb arbre o copa; superior dreta, arbre i […] animal lligat a ell; inferior esquerra, espasa amb tres cargols a cada costat; inferior dreta, cadena-cinc estaques sota ella.\nMembre de la Confraria Internacional […] d’Investigadors de Toledo, de la Real Acadèmia Matrilense […] de Genealogia i Heràldica, i de l’Institut […] Galaico Minhoto.\nGeneralment, […] es presenta una sola placa gran (placa heràldica), seguida diversos dies més tard per una erupció.\nMitjançant la seva segona al·legació, la recurrent assenyala que el Tribunal de Primera Instància ha ignorat la pertinència de les característiques heràldiques d’un emblema d’Estat […] en declarar que hi ha diverses interpretacions artístiques d’un mateix […] emblema a partir d’una única descripció heràldica.\nEl grup d’artistes inclou a gràfics, pintors de thankga, […] dissenyadors, especialistes en heràldica, un escultor, un cal·lígraf […] i un joier.\nEstic també […] estudiant una mica d’heràldica, que m’està resultant […] molt interessant comparant-lo amb l’ús que es fa avui […] en dia dels logotips de les grans institucions financeres i polítiques.\nUna estampa de la Biblioteca Nacional de Madrid plasma la imatge d’aquesta sala a finals del segle XVIII, amb els seus dos grans finestrals tancats amb fulles de fusta i amb detalls figuratius de les potents jàsseres revestides […] amb labor de talla, de motius […] fantàstics i festius, heràldica de València i imatges […] d’àngels i profetes esculpits en els cans.\nA partir de 1229, quan Mallorca és conquerida per les tropes del rei Jaume I i passa a formar part de […] la Corona d’Aragó, les quatre barres […] catalanes, senyal heràldic de la Corona, [. ..] van passar a formar part dels emblemes, banderes, […] escuts i símbols de Mallorca.\nConté multitud d’exemples arqueològics de totes les èpoques, així com seccions de […] etnografia asturiana, heràldica, epigrafia medieval […] i moderna i armes.


L'Estat permetrà a partir de diumenge la sortida de fins a tres nens amb un adult — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / L'Estat permetrà a partir de diumenge la sortida de fins a tres nens amb un adult\nL'Estat permetrà a partir de diumenge la sortida de fins a tres nens amb un adult\nEls passejos diaris no podran durar més d'una hora i se'ls permetrà córrer i fer exercici. Els menors de fins a 14 anys no es podran allunyar més d'un quilòmetre del seu domicili\nUn nen durant el confinament (Foto d'arxiu/ACN)\nEl govern espanyol permetrà que a partir de diumenge els menors de fins a 14 anys surtin a fer passejos de no més d'una hora al dia prop del seu domicili. No es podran allunyar més d'un quilòmetre de casa i hauran d'anar acompanyats d'un adult que convisqui amb ells. Cada adult podrà acompanyar fins a tres nens en un mateix passeig i els menors podran córrer, saltar i fer exercici mantenint el distanciament social. Tanmateix, no podran accedir a parcs o zones infantils.\nLa sortida diària s'haurà de fer entre les 9 i les 21 hores. Així ho han anunciat el vicepresident del govern espanyol i ministre d'Afers Socials, Pablo Iglesias, i el ministre de Sanitat, Salvador Illa, en roda de premsa aquest dijous en la que han recomanat evitar les "hores punta".\nPer la seva banda, el Govern català que les seves indicacions sobre el desconfinament infantil són "recomanacions" que, a més, es poden fer "compatibles" amb les de la Moncloa. La portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha insistit durant la roda de premsa telemàtica diària que si les famílies surten amb els infants i adolescents per franges no hi ha d'haver "cap problema" entre les indicacions dels dos governs. Així mateix, la consellera de Salut, Alba Vergés, ha opinat que la Moncloa "ha fet una rectificació acostant-se al treball que havia fet la Generalitat" sobre les sortides dels nens i adolescents, tot i que de moment no diferencien franges horàries per sortir en funció de l'edat. "Venen cap al nostre territori", ha insistit.\nBudó ha insistit que, tot i que l'Estat no dicti franges horàries però la Generalitat sí, les famílies "poden fer cas de les recomanacions del Govern". La consellera ha subratllat que al final es tracta que els infants puguin sortir al carrer d'una manera "no massiva". Per la seva banda, i sobre les franges horàries, Vergés ha indicat que des del Govern es continuaran donant "recomanacions".\nSigui com sigui, Budó s'ha alegrat pel fet que el govern espanyol hagi "rectificat" i proposi ara abordar el desconfinament en funció de cada territori. La portaveu ha ofert a la Moncloa la "cooperació" de la Generalitat per treballar "plegats" per lluitar contra la pandèmia del coronavirus, tot i que ha reclamat a Pedro Sánchez que "escolti" i "no imposi les seves decisions". "Coordinació i no imposició ni uniformització", ha reblat.


'Embrossa't', amb la Cia. Addaura Teatre Visual — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Cultura › Teatre, dansa i música › Teatre › Agenda › Temporada octubre 2018 - juny 2019 › 'Embrossa't', amb la Cia. Addaura Teatre Visual\n03/11/2018 18:00 to 18:45\nAdults: 10 € / - 12 anys: 7 € / - 3 anys (sense butaca): gratuït\nEspectacle inclòs dins els 12è Festival Internacional Teatre Màgic. Teatre visual per a tots els públics.\nUn fantàstic espectacle per a tota la família basat en la poesia visual del poeta Joan Brossa on es barregen dansa, màgia, titelles, projeccions i ombres. Una explosió creativa en moviment sense perdre el significat que l’autor volia transmetre en cadascuna de les seves obres. Tot el procés de creació artística d’aquesta obra ha comptat amb el suport i l'assessorament de la Fundació Joan Brossa.\nJoan Brossa (1919–1998) és el poeta avantguardista català més important del segle XX. Va explorar totes les vessants de la poesia, el teatre, derivant cap a gèneres parateatrals, òpera o cinema, però el que més destaca de la seva carrera artística són els treballs de poesia visual.


Les vacances de Setmana Santa provoquen un repunt de contagis i hospitalitzacions i dobleguen el nombre de defuncions\nReunions d’amics, trobades familiars, processons i aglomeracions han sigut algunes de les claus de les últimes vacances de Setmana Santa. Els dies festius han suposat una relaxació de la pandèmia i el coronavirus ja ha començat el seu repunt.\nA nivell autonòmic, la Comunitat València ha crescut en incidència acumulada de majors de 60 anys, un de les poques dades que ara proporciona el Ministeri de Sanitat. La xifra del dimarts 12 d’abril, a portes de les vacances, estava en 446,01 casos per cada 100.000 habitants. No obstant això, l’última dada corresponent a aquest dimarts 26 d’abril ja és de , és a dir, 140 punts més que abans de Setmana Santa.\nAquest increment també s’ha traslladat als hospitals valencians. En els dies previs a les vacances eren 509 persones ingressades, 28 d’elles en la Unitat de Vigilància Intensiva. Ara la dada ha augmentat en 142 punts sent ja 651 pacients covid hospitalitzats, 31 d’ells en UCI. De tots aquests, 133 es comptabilitzen a la província de Castelló (4 en UCI); 170 a la província d’Alacant (10 en l’UCI); i 348 a la província de València (17 en UCI).\nDe la mateixa manera, la Conselleria de Sanitat ha notificat un total de 6.093 nous casos de coronavirus confirmats per prova PCR o a través de test d’antígens des de l’última actualització, divendres passat. Els nous casos per províncies són 1.515 a Castelló; 1.940 a Alacant; i 2.638 a València. D’ells, 2.860 són de persones majors de 60 anys, mil més que abans de Setmana Santa.\nAUGMENT DE MORTS PER CORONAVIRUS\nFinalment, Sanitat ha comunicat altres 13 defuncions per coronavirus. Es tracta de 6 dones d’entre 78 i 96 anys i 7 homes d’entre 69 i 90 anys. Així, el nombre de defuncions s’ha duplicat perquè en la notificació prèvia a les festes van ser 6 les persones mortes. Amb tots ells, el total de decessos des de l’inici de la pandèmia en la Comunitat Valenciana ascendeix a 9.262 persones.


SpeakPipe: poseu un missatge de veu al vostre lloc web Martech Zone\nDissabte, març 23, 2013 Divendres, març 22, 2013 Douglas Karr\nSi la vostra empresa no disposa dels recursos necessaris per atendre els telèfons i respondre a totes les sol·licituds que arriben al vostre lloc, és possible que vulgueu instal·lar una aplicació de correu de veu com SpeakPipe al vostre lloc. En lloc de formularis de contacte o xat en directe, SpeakPipe permet al visitant gravar un missatge mitjançant la gravadora d’un botó.\nSpeakPipe té diverses opcions que van des de gratis fins a 39 dòlars al mes. Els paquets varien, proporcionant diferents opcions per al nombre total de missatges, la durada del missatge, l’emmagatzematge, el nombre de llocs, les pàgines de Facebook, les notificacions per correu electrònic, el suport per a mòbils i fins i tot l’etiquetatge blanc. Si pagueu anualment, obtindreu un 25% de descompte.\netiquetes: registretalkpipemissatges de veugravadora de veubústia de veu


Més enllà de l’operació bikini: «L’exercici físic com a base per a una societat sana» - Ámbit d'Investigació i Difusió Maria Corral\nMés enllà de l’operació bikini: «L’exercici físic com a base per a una societat sana»\nPer Caterine Galaz,\nJa en diversos països la gent es prepara per a les vacances d’estiu, i comença a veure’s una certa paranoia social per la figura corporal: augmenta l’activitat física, així com la preocupació per l’excés d’ingesta d’aliments. No obstant això, aquesta precaució en moltes societats actualment sol durar uns quants mesos, sobretot perquè es vincula més a la imatge corporal que cada subjecte vol mostrar davant els altres, que a una inquietud personal per mantenir hàbits saludables a llarg termini.\nEn l’antiguitat i en l’època moderna, l’activitat física tenia un paper fonamental en les tasques quotidianes: en el treball, el transport, la comunicació, les activitats d’oci, etc. En altres paraules, les persones estaven «acostumades» a tenir, en major o menor mesura, una vida físicament activa. Però si bé la salut i l’activitat física van ser temes importants per a l’ésser humà a causa del benestar que infonien en la vida, avui en aquesta època ciber que vivim, la situació ha canviat. Actualment les societats industrialitzades mostren importants dèficits quant a hàbits de vida actius i predisposen a malalties cròniques, com són l’obesitat, la hipertensió, els accidents i una major propensió al càncer.\nAquest fenomen de sedentarisme s’ha massificat en diversos punts del món i això es deu, en part, als avenços tecnològics, que d’alguna manera donen com a resultat una menor implicació de l’activitat física dins la vida quotidiana. A més d’aquesta condició, un dels factors que intervenen en aquest nou panorama està relacionat amb els estils de vida que adopten les persones.\nL’expert en hàbits saludables Marcos Becerro assenyala respecte a això que «…a pesar dels beneficis que pot aportar la realització d’activitat fisicoesportiva, l’estil de vida de la persona es compon de cinc massa “i un molt poc”: massa tabac, massa alcohol, massa estrès, massa menjar i massa drogues, i molt poc exercici».\nAixí, l’estil de la nostra societat actual està molt influenciat per l’adopció d’hàbits de risc, principalment el consum de substàncies que provoquen malalties (com drogues, alcohol i tabac), pel consum d’aliments poc saludables i per l’estrès laboral. Aquest estil de vida és reforçat, a més, per les formes inactives de treball i també d’oci, i per la utilització exacerbada de mitjans de transport que no impliquen activitat motriu (automòbils, motocicletes, avions, trens, autobusos, etc.).\nD’altra banda, ja l’OMS ha advertit dels nivells preocupants de sedentarisme en la població en general, però particularment en la infantil, sobretot pel nombre d’hores que passa aquest sector social en activitats inactives i davant la massificació de certs hàbits d’oci –com pot ser la sobreutilització de la televisió, l’ordinador i els videojocs.\nLes exigències socials –produïdes per les determinants macroestructurals– són les principals causes per les quals les persones no fan activitats físiques quotidianament. Entre aquestes hi ha la mena de treball que porten a terme, la quantitat d’hores laborals, el nivell d’exigència en els estudis i perfeccionament permanent en algunes persones, el tipus d’oci generalitzat i promogut per diversos agents socials (especialment els mitjans de comunicació) i les demandes del nucli pròxim directe (s’ha de considerar la diversitat de models de «família» que hi ha actualment, que dificulta la derivació de tasques tradicionals a altres membres del nucli familiar, de manera que es pugui tenir temps lliure per a activitats físiques específiques), etc.\nAquest nou escenari social deixa poc espai perquè l’activitat física sigui exercida. Cada vegada és més gran la preocupació de diversos governs davant els signes socials que evidencien la prevalença del sedentarisme i d’hàbits no saludables. Per això és tan important prendre consciència del nostre cos i els nostres propis comportaments quotidians respecte de l’activitat física. Cal intentar generar hàbits de vida saludables, és a dir, tenir conductes relativament estables en el temps, en diversos aspectes de la nostra vida quotidiana, que siguin beneficiosos per a la salut.\nTot i això, en un sector de la població sí que es practica l’exercici físic com una cosa habitual. Això es pot deure al context social en què aquestes persones han crescut (molts d’ells amb estímuls permanents a l’activitat física, tant familiars com socials a través dels grups d’amistats); a una tendència sociocultural generalitzada, que estimula un cert tipus d’imatge corporal; a haver rebut una estimulació suficient per a poder adquirir habilitats, tècniques i coneixements que han fet que la pràctica física formi part integrant del seu modus vivendi.\nPotser són aquestes persones les que ens haurien de servir d’exemple. Perquè no es tracta només de posar-nos actius temporalment per una preocupació estètica personal, sinó que l’exercici físic és un factor important per al desenvolupament social i la consolidació del benestar general de les comunitats.


Anna García Cots de l'institut Cambrils és guardonada als premis de la Fundació Reddis pel seu treball de recerca - Revista Cambrils\nAnna García Cots de l'institut Cambrils és guardonada als premis de la Fundació Reddis pel seu treball de recerca\nPublicat el Dijous, 8 de febrer de 2018 11:07h\nD'esquerra a dreta: la professora M. Pilar Pérez, l'alumna Anna García Cots i el director del centre Llorenç Porquer | Cedida\nL'alumna cambrilenca Anna García Cots de l'institut Cambrils ha estat guardonada amb el tercer premi de l'àmbit científic-tecnològic pel seu treball de recerca "Cuina a baixa temperatura" en la setena edició dels premis de la Fundació Privada Reddis. Un certamen que premia els millors treballs de recerca de batxillerat, amb l'objectiu de potenciar la recerca i la investigació a l'ensenyament secundari post obligatori.\nEl treballde l'Anna García Cots “Cuina a baixa temperatura” –sota la tutoria de la professora M. Pilar Pérez Benavente– exposa dues tècniques culinàries que es complementen: la cuina tradicional i la cuina a baixa temperatura. El valor afegit que aporta la recerca es troba en el fet d’explicar les diferències entre els tipus de cuina, la maquinària utilitzada a nivell professional, les tècniques emprades i els beneficis i riscos en la salut d’aquest tipus de cuina. En la part pràctica es realitzen anàlisis comparatives entre la cuina tradicional i la cuina a baixa temperatura a partir de la cocció de tres aliments i experimentalment es determinen dos paràmetres: el temps i la temperatura.\nL’acte de lliurament dels premis va tenir lloc el passat dijous 1 de febrer a la tarda, a la seu de la Fundació Reddis de Reus. El director del centre cambrilenc –Llorenç Porquer Seguí– va estar present en aquest acte, il·lusionador per a l’alumna, per al centre i per a la tutora que, amb la seva tasca ha reforçat en l'alumna la importància de l’esforç i de la feina ben feta.


El Regne Unit prohibeix portar equipatge de mà en els avions | Consumer\nEl Regne Unit prohibeix portar equipatge de mà en els avions\nEl tràfic aeri britànic comença a normalitzar-se mentre EUA impedeix pujar a bord amb líquids o gels\nEl tràfic aeri en el Regne Unit torna a poc a poc a la normalitat després del caos viscut ahir dijous. L’aeroport d’Heathrow ja permet l’arribada i sortida d’avions, encara que les mesures de seguretat segueixen sent exhaustives i els retards continuaran a causa que es perllonga avui en nivell “crític” d’alerta terrorista mentre segueix la recerca sobre un suposat complot per fer esclatar avions comercials amb origen en aquest país i rumb a Estats Units.\nEl ministre de l’Interior, John Reid, va informar avui que aquest nivell d’alerta es mantindrà fins que el Centre Conjunt d’Anàlisi del Terrorisme consideri que s’ha reduït el risc d’atemptats.\nBAA, l’empresa gestora de l’aeròdrom, va confirmar que la restricció es va aixecar el dijous a les 18:00 hora peninsular i “les aerolínies estan de nou operant vols de curta distància (menys de tres hores de durada) cap a Heathrow”.\nA les 19:00 hores del dijous, un total de 302 vols amb destinació a l’aeroport londinenc s’havien cancel·lat, mentre que el retard mitjà de les arribades era d’una mitja hora.\nA aquesta mateixa hora, un total de 309 vols que tenien previst sortir d’Heathrow havien estat suspesos, entre ells tots els serveis de curta distància que l’aerolínia British Airways (BA) preveia operar durant la jornada.\nLes companyies aèries aconsellen als passatgers que confirmin els seus vols per Internet\nDe cara al divendres, BAA assenyala que encara que Heathrow estarà obert, serà inevitable que alguns vols es cancel·lin. La companyia aeroportuària afegeix que les mesures de seguretat introduïdes en resposta a l’amenaça terrorista seguiran vigents durant tot el dia.\nLa resta d’aeroports britànics opera amb normalitat, encara que els registres d’equipatges de mà estan sent exhaustius i això està provocant la demora de nombrosos vols.\nCancel·lacions a Espanya\nAl nostre país, fins a les 19:00 hores del dijous els aeroports espanyols havien operat 366 vols d’un total de 787 programats amb el Regne Unit, segons dades d’Aeroports Espanyols i Navegació Aèria (AENA), que aconsella als viatgers que s’informin de la situació dels seus viatges.\nIberia va cancel·lar 13 vols entre Espanya i la capital britànica, més els seus respectius retorns: sis des de Madrid, tres des de Barcelona i un des de València, Sevilla, Bilbao i La Corunya. La companyia ha programat per avui un Airbus A340-600 per volar la ruta Madrid-Londres en substitució d’un A320, la qual cosa suposarà un increment de 380 places.\nEls passatgers d’Iberia que tinguin un vol amb origen, destinació o trànsit en qualsevol aeroport del Regne Unit poden posposar el viatge sense penalització, o bé sol·licitar el reemborsament de l’import del bitllet.\nFins a les 14:00 hores d’avui, els aeroports espanyols han operat més del 86% dels vols programats amb Regne Unit, un total de 322 de 373 previstos fins a aquesta hora entre el nostre país i Regne Unit. El nombre total d’operacions programades per avui ascendeix a 913. Les ciutats espanyoles amb més vols previstos per avui són Tenerife Sud, Palma de Mallorca, Màlaga i Menorca amb un total de 160, 127, 128 i 100, respectivament, dels quals s’han operat fins a les 14.00 hores un total de 35, 61, 54 i 44, respectivament.\nDes de Madrid-Barajas i Barcelona-El Prat hi ha prevists un total de 52 i 63 vols, dels quals s’han pogut operar fins a les 11.00 hores 13 i 18, respectivament. L’aeroport d’Alacant ha operat 18 vols dels 90 previstos per al dia d’avui.\nEl Regne Unit ha reforçat la seguretat en tots els aeroports britànics després de l’anunci ahir de Scotland Yard del desmantellament d’una trama terrorista. Un total de 24 persones han estat detingudes a l’àrea de Londres com a resultat de l’operació policial.\nSeguint instruccions del Govern britànic, els passatgers no podran portar bosses de mà a bord d’avions que parteixin de qualsevol aeroport del Regne Unit. Aquesta mesura l’aplicaran totes les companyies que operen en els aeroports britànics.\nNo obstant això, comença a créixer en el Regne Unit l’escepticisme sobre una operació policial que ha donat a conèixer al públic en un moment molt crític per al Govern de Tony Blair, assetjat pel seu paper en el conflicte entre Israel i la milícia libanesa Hizbulá. A més, aixeca suspicàcies que els detalls del suposat complot es revelessin paral·lelament a Londres i Washington. Avui es va saber que el president nord-americà, George W. Bush, va ser informat diumenge passat de la trama.\nEls passatgers només podran portar els seus efectes personals, passaports i billeteras en bosses de plàstic transparents. Qualsevol viatger que es negui a complir amb les restriccions imposades sobre equipatge no serà autoritzat a entrar en l’avió.\nPer aquest motiu, milers de viatgers s’exposen aquest divendres a un segon dia de retards, cancel·lacions de vols i angoixants demores. Malgrat la insistència d’algunes companyies que avui retornaria a poc a poc la normalitat.\nLes companyies aèries aconsellen als seus passatgers que consultin l’estat dels seus vols per Internet, es presentin amb temps suficient en l’aeroport i no portin equipatge de mà perquè hauran de lliurar-ho en el mostrador.\nEls passatgers només podran portar els seus efectes personals en bosses de plàstic transparents\nBritish Airways (BA) aconsella als potencials viatgers que, abans de dirigir-se a l’aeroport, consultin la seva pàgina a la Xarxa .\n“British Airways operarà tots els vols de llarga distància des de Gatwick i des d’Heathrow amb excepció d’alguns amb direcció a Estats Units”, resa el comunicat penjat a la xarxa referint-se als dos aeroports de l’àrea londinenca. La companyia britànica agrega que esperava que operin normalment tots els vols de curta distància des de l’aeroport de Gatwick. “Així mateix es confia a mantenir aproximadament un 60% dels vols de curta distància així com els nacionals a partir d’i amb direcció a l’aeroport de London Heathrow”, especifica BA, que reconeix al mateix temps que seguiran les pertorbacions.\nEls vols entre l’aeroport madrileny de Barajas i el londinenc d’Heatrhow operen avui amb normalitat. D’altra banda, AENA i Iberia recorden que també les autoritats del d’Estats Units han implantat restriccions en l’equipatge de mà. En EE. UU., tant els vols de sortida com en els de arribada no està permès transportar líquids o gels en l’equipatge de mà.\nL’operador dels principals aeroports britànics, BAA, recentment adquirit pel grup espanyol Ferrovial, informava al seu torn que s’estan produint “significatives pertorbacions en les operacions a causa de l’increment de les mesures de seguretat” en Heathrow. “L’aeroport està obert i s’espera que pugui recuperar pràcticament la seva normalitat, tot i que respectant les noves restriccions, en els propers dies”, afegia BBA.\nAhir dijous, el caos va ser absolut en els principals aeroports, però sobretot en el d’Heathrow a causa de la cancel·lació de més de 200 dels 550 vols que diàriament surten d’aquest últim. En vista del caos, diverses companyies estrangeres com Iberia, Lufthansa, Air Lingus o Air France van suspendre ahir tots o part dels seus vols a la capital britànica.\nMentre a Nova York la preocupació i els nervis es van fer més notoris de l’habitual ahir en els rostres de nombrosos passatgers que es disposaven a abordar un vol trasatlántico des de l’aeroport John F. Kennedy. Alguns viatgers no podien ocultar la inquietud, en coincidir el seu viatge amb la notícia de la desarticulació d’un complot per atemptar contra avions en ruta entre aquest país i el Regne Unit.\nL’aeroport d’Heathrow va cancel·lar tots els vols d’arribada prevists fins a les 20:00 hores del dijous. Les autoritats aeroportuàries britàniques van demanar a totes les aerolínies que cancel·lessin els seus vols a Londres-Heathrow. Els de sortida es van mantenir, encara que amb importants retards.\nLa resta d’aeroports britànics va continuar operant, encara que els registres d’equipatges de mà van ser exhaustius, la qual cosa va provocar el retard de nombrosos vols.\nEn l’aeroport de Manchester (nord d’Anglaterra), els retards per despatxar maletes van ser d’unes tres hores, especialment en els vols nacionals. Un portaveu d’aquesta base aèria va informar que el personal aeroportuari va lliurar bosses de plàstic a la gent perquè pogués portar els seus articles més necessaris, com a passaports i billeteras.\nEn l’aeroport de Stansted, al nord de Londres, una portaveu va dir que no hi havia problemes importants però va demanar a la gent que tingués paciència i que col·laborés amb les autoritats aeroportuàries.\nEl Centre Conjunt d’Anàlisi de Terrorisme del Regne Unit va elevar el dijous el nivell d’amenaça de “sever” (probable) al “crític”. L’amenaça d’un “imminent” atac terrorista va provocar el caos en els aeroports britànics i nombroses cancel·lacions de vols a Europa.\nLa companyia espanyola Iberia, l’alemanya Lufthansa i la grega Olympic, entre unes altres, van anunciar la suspensió temporal dels seus vols a Londres arran del descobriment en el Regne Unit d’un suposat complot per fer esclatar diversos avions en l’aire. També la companyia Air Berlin va cancel·lar la majoria dels seus vols dins i cap al Regne Unit, va dir una portaveu.\nLes sortides des de l’aeroport d’Heathrow també es van veure afectades per fortes demores, que van afectar als dos vols d’Iberia que van poder operar fins a aquell moment, un amb destinació Madrid i un altre Barcelona.\nEls aeroports espanyols van operar un total de 181 vols, el 56,9%, dels 318 que havia programats el dia 10 entre Espanya i el Regne Unit fins a les 14:00 hores, segons fonts d’AENA. El nombre total d’operacions programades per a tot el dia entre aeroports espanyols i el Regne Unit era de 787, dels quals 56 eren cap a l’Aeroport de Londres-Heathrow.\nMés seguretat a EUA\nEls vols entre l’aeroport madrileny de Barajas i el londinenc d’Heatrhow operen avui amb normalitat.\nLes companyies Continental, Delta, Northwest i United Airlines han fet una crida als seus passatgers perquè es presentin en l’aeroport tres hores abans de l’horari de sortida. Encara que les restriccions de moment no són tan estrictes com en el Regne Unit, els passatgers procedents de vols internacionals seran sotmesos a fortes inspeccions en arribar a territori nord-americà, afirmen les autoritats.\nL’aerolínia britànica de bandera recomanava ahir als viatgers que es quedessin a casa si no tenien necessitat imperiosa de viatjar i a aquells que ja tinguessin adquirit el bitllet els ha ofert la possibilitat de retornar-los els diners o de canviar la data del vol per abans de l’1 de desembre proper.\nAENA aconsella a tots els passatgers que tinguin previst viatjar al Regne Unit que confirmin amb les seves companyies la situació dels seus vols.\nEl Ministeri d’Exteriors adverteix que aquestes mesures estan suposant considerables retards en l’embarqui de passatgers i per a l’aeroport d’Heathrow recomana presentar-se amb antelació de 3 a 5 hores. Per a més informació els consumidors poden visitar la web del Ministeri d’Exteriors, on s’actualitzarà la informació sobre les recomanacions oficials. També es pot cridar a aquests números de telèfon: 91 379 97 00, 91 379 83 00 i 91 379 17 00, propis del departament de Serveis Consulars.\nIberia comunicava ahir a CONSUMER EROSKI mitjançant una nota de premsa que va a flexibilitzar les condicions dels bitllets per facilitar els canvis i reemborsaments als clients afectats. Així mateix informava a tots els passatgers que viatgin a terceres destinacions, via un aeroport del Regne Unit, que hauran de passar el control d’emigració en el primer aeroport d’arribada, recollir el seu equipatge i tornar a facturar.\nLa companyia British Airways va habilitar en el seu lloc web una pàgina amb informació actualitzada sobre l’estat dels vols.\nL’aerolínia de baix cost easyJet va cancel·lar tots els seus vols previstos per al dijous i feia els tres aeroports de Londres en els quals opera: Gatwick, Luton i Stansted. La companyia va aconsellar als passatgers afectats per les cancel·lacions que no es desplacessin fins a l’aeroport i que entressin a la pàgina web de l’aerolínia, www.easyjet.com , perquè se’ls retornés els diners dels bitllets o la possibilitat de viatjar en una data posterior sense cost algun.\nEl telèfon d’AENA per a consultes de clients és el 902 404 704. Al seu web hi ha un apartat per consultar en temps real informació sobre els vols.\nEl Departament de Transports britànic va demanar avui a tots els passatgers aeris que siguin “pacients i comprensius” i que “cooperin plenament amb la policia i el personal de seguretat dels aeroports”. A més, va difondre una llista dels efectes personals bàsics que els passatgers podran portar amb si en els seus viatges, “en una sola bossa de plàstic, si pot ser transparent”, ja que les bosses estan prohibides.\nLes normes establertes per accedir a l’embarqui són:\n– Els equipatges de mà hauran de ser facturats i els passatgers només podran portar amb si alguns efectes personals en una bossa de plàstic, i gens en les butxaques.\n– Només podran portar carteres i moneders petits amb el seu contingut imprescindible (diners, targetes de crèdit, carnets d’identitat) i els documents de viatge essencials (passaport i bitllets).\n– Els viatgers que ho precisin podran portar també aconsegueixo medicaments i material mèdic en una quantitat suficient i essencial per al vol (per exemple kits per a persones diabètiques), però no en estat líquid, “tret que es verifiqui que és autèntic”.\n– Les ulleres estan permeses, però sense funda, i els envasos de lentillas, però no els seus líquids.\n– Els qui viatgin amb nens poden portar aliments infantils i llets, però el seu contingut haurà de ser provat pel passatger adult que acompanyi al bebè. També efectes sanitaris suficients per al vol (bolquers, toallitas, cremes i borses de deixalla per a bolquers).\n– Les dones podran portar així mateix articles d’higiene femenina (comprimides, tampons, toallitas) si pot ser desempaquetats, i mocadors de paper.\n– El Departament adverteix a més als passatgers que tot líquid serà confiscat.\n– Es permetran també claus, però no electròniques.\n– Tota cadira de rodes, bastó o andador haurà de passar pels escáneres de seguretat i els rajos X, i després del control de seguretat només es permetran les cadires de rodes de l’aeroport.\nEl Ministeri d’Afers exteriors afegeix a la seva pàgina web que “de moment, no hi ha indicació alguna del temps durant el qual van a estar vigents aquestes mesures de seguretat”.\naeroport pasajeros-ca regne unit vols


El gendre de Trump va buscar vincles secrets amb Rússia - Diari de Girona\nEl gendre de Trump va buscar vincles secrets amb Rússia\nEls EUA queden fora del pacte del G-7 per implementar l'Acord del Clima mentre el seu president promet prendre una decisió la setmana que ve\nefe/ddg 28.05.2017 | 06:30\nJared Kushner, el gendre i assessor del president dels Estats Units, Donald Trump, va voler establir un canal de comunicació secret amb el Kremlin per esquivar la intel·ligència nord-americana, segons unes gravacions citades pel diari The Washington Post. Kushner va oferir aquesta possibilitat en les seves reunions amb l'ambaixador rus a Washington, Serguei Kislyak, celebrades a la Torre Trump de Nova York durant el període de transició presidencial.\nSegons funcionaris, Kushner i Kislyak van parlar d'establir aquest canal «secret i segur» utilitzant els equips diplomàtics russos als Estats Units amb l'objectiu d'esquivar la intel·ligència nord-americana encara sota el control del Govern de Barack Obama.\nParal·lelament, la Casa Blanca estudia posar en mans d'advocats la supervisió prèvia dels polèmics missatges que el president dels Estats Units publica al seu compte de Twitter habitualment. The Wall Street Journal va apuntar que els advocats decidirien si algun dels tuits de Trump necessita ser ajustat o reduït.\nEn un altre ordre de coses, Trump va afirmar que prendrà la seva «decisió final» sobre si els EUA han de seguir formant part de l'Acord Climàtic de París «la setmana que ve».\nEn aquest sentit, els membres del G-7 excepte els Estats Units van reiterar el seu compromís d'implementar «ràpidament» l'Acord del Clima de París i van reconèixer que Washington encara no està en posició de sumar-se a aquesta línia. Els caps d'Estat i de Govern de Canadà, França, Alemanya, Itàlia, Japó, Regne Unit, i els presidents de la Comissió Europea i el Consell Europeu, establia un comunicat, «reafirmen el seu fort compromís d'implementar ràpidament l'Acord de París», tal com es van comprometre a fer el 2016 a la cimera celebrada al Japó.


CAT CAST ENG FR\nEL CURS PROFESSORAT EDICIONS CONTACTA INSCRIPCIÓ COL·LABORADORS CONCERT CLOENDA\nEL CURS L′ HORTA L′ ARPA\nISABELLE PERRIN MARIA LLUÏSA IBAÑEZ SUSANA CERMEÑO BERTA PUIGDEMASA\nEl Curs Internacional d′Arpa Horta de Lleida pretén unir la riquesa d′un instrument màgic amb la d′un paisatge agrari.\nEl curs s’inicià amb un cicle de quatre anys que permet descobrir les diferents cares d′aquest espai canviant en el temps, explicar el pas del temps a través de la música i la natura, i mostrar la relació entre agri-cultura i musi-cultura, entre espai i temps, entre so i silenci...\nLa data del VII curs serà del 25 d'agost al 2 de setembre de 2018.\t+ INFO\n25 agost Arribada dels participants.\n01 setembre concert de cloenda a càrrec de tots els participants.\n02 setembre Dia de partida\n- Cada participant tindrà 4 classes individuals de 50 minuts amb Isabelle Perrin.\n- El curs tindrà lloc a Cal Muntanyès, una casa rural de la Partida Rufea, una de les 46 partides o barris que formen l'Horta de Lleida.\n- L'allotjament es farà en habitacions compartides a Cal Muntanyès.\n- El dinar serà comunitari, permetent així la descoberta o redescoberta de la cultura lleidatana a través dels seus sabors típics de cada estació.\n- Per l'esmorzar i el sopar, la cuina i aliments estaran a disposició dels participants.\nA més, botigues i supermercats es troben a pocs minuts a peu o amb bicicleta i els participants hi trobaran tot el que necessitin.\n- Bicicletes estaran a disposició dels participants\n- Sales d'estudi i arpes d’estudi estaran a disposició dels participants. S′aconsella als participants que tinguin la possibilitat de fer-ho, portar la seva arpa per tal que tothom disposi del màxim de temps de treball.\n- Es farà un concert de cloenda a càrrec de tots els participants en un espai de la ciutat de Lleida o de l’Horta de Lleida.\nParticipants oients: 450 €\nParticipants actius: 850 €\n-Classes i conferències\n-Esmorzar, dinar i sopar\n-Recollida i tornada a l’estació de trens o d’autocars de Lleida, o a l’aeroport de Barcelona “El Prat” el 25 d’agost i el 2 de setembre.\n-Visita a la ciutat de Lleida o a l’Horta de Lleida per a conèixer espais característics com la Seu Vella, el Carrer Major, uns dels carrers peatonals més llargs d’Europael Riu Segre, els Camps Elisis, el turó de Gardeny, etc.\nL′Horta de Lleida, patrimoni agrícola productiu d′unes 6.500Ha que envolta, caracteritza i dóna personalitat a la ciutat de Lleida, tal com ho fan la Seu Vella i el Riu Segre. És el rebost d′abastiment de fruita i verdura de primera qualitat per als ciutadans, alhora que regulador de la climatologia local i vertader combatent del canvi climàtic.\nÉs un paisatge singular, gran simfonia de colors, sons i olors on conviuen, de forma natural, harmonia, melodia i ritme: un marc únic per acollir la sensibilitat d′artistes d′arreu del món que tindran el privilegi d′afegir el cant dels seus dits a aquesta partitura lleidatana.\nL′Arpa, instrument descendent de l′arc i ja existent en temps de Faraons, ha format part de la cultura musical de paīsos d′arreu del món, si bé amb noms i formes diferents. L′arpa clàssica tal com la coneixem actualment, consolidà la seva forma i estructura a França a principis del segle XIX de la mà de Sébastien Erard, contemporani de la reina i arpista Maria-Antonieta.\nÉs un instrument singular, de so delicat com les flors del cirerer a la primavera, inspirador com el vol de l′oreneta, melodiós com el cant del rossinyol i rítmic com el cric-cric de la cigala a les nits d′estiu, dolç com la fruita, romàntic com el vermellós del sol ponent a la tardor, brillant com la llum de les estrelles, tranquil i lleuger com el moviment dels arbres, cristal·lí com l′aigua del riu, misteriós i embolcallador com la fidel boira lleidatana a l′hivern.\nISABELLE PERRIN, professora principal\nArpista francesa i artista internacional.\nIsabelle Perrin estudià al conservatori de Nice i a la Julliard School de Nova York abans d′esdevenir arpista de l′Orquestra Simfònica de San Francisco i posteriorment, i fins al dia d′avui, arpista de l′Orquestra Nacional de França.\nLa seva carrera internacional fa que sigui convidada regularment per formacions de gran prestigi com la Northwest Sinfonietta (EEUU), l′Orquestra Simfònica de Oshawa-Durham (Canadà), l′Orquestra Simfònica de Darwin (Austràlia), l′Orquestra Nacional i Simfònica d′Irlanda, l′Orquestra BBC de Paìs de Gales, l′Orquestra Simfònica de Brussel·les, l′Orquestra Filarmònica "Polish-Baltic" (Polònia), l′Orquestra Nacional d′Ile de France, L′Orquestra de Radio France, l′Orquestra Nacional de Lorraine o l′Orquestra de Cambra de Corea.\nLa seva personalitat i el fort vincle que l′uneix al seu instrument han estat una font d′inspiració per a nombrosos compositors. Pierick Houdy li ha dedicat el "Concerto Français" per arpa i orquestra, Bernard Andrès ha escrit per ella les "Danses d′Erzulie", i Elzbieta Sikora el Concertino "South Shore" per arpa electrònica.\nParal·lelament a la seva carrera de solista, Isabelle Perrin és professora a l′Ecole Normale de París i de la Norwegian Academy of Music a Oslo (Noruega). És també "visiting professor" a la Royal Academy of Music de Londres. Aquesta passió per la transmissió del seu saber la porta a fer masterclasses per arreu del món (Europa, Estats Units, Canadà, Japó, Xina, Corea, Singapur, Austràlia, Mèxic, etc.) i cursos a les institucions més prestigioses, entre les quals l′Indiana University de Bloomington, la Julliard School de Nova York, el Curtis Institute de Filadèlfia o el Conservatori Tchaikovsky de Moscú.\nCom a directora artística del Congrés Mundial de l′Arpa, Isabelle Perrin coordina el festival internacional que se celebra cada tres anys en un país diferents. En reconeixement a la seva carrera exemplar i la seva intensa dedicació per la música, ha estat nombrada a França "Cavaller de l′Ordre de les Arts i de les Lletres".\t+ INFO\nMa LLUÏSA IBAÑEZ, arpista conferenciant\nArpista catalana de gran importància dins del món de l′arpa al nostre país\nMa Lluïsa Ibáñez cursà els estudis d′arpa, piano i harmonia al Conservatori Superior de Música de Barcelona, on obtingué el Premi d′Honor d′Arpa, d′Harmonia i Teoria de la música. Ha format part de conjunts instrumentals entre els quals el primer Trio d′Arpes a Catalunya, el Conjunt Català de Música Contemporània, el Diabolus in Musica, el Trio Bertrand i el Sextet d′Arpes Rosa Barcells, que ella mateixa fundà el 1994.\nLa seva gran dedicació per la música i pel seu instrument han estat una font d′inspiració per compositors com Carles Puértolas, Xavier Boliart, Teresa Borràs, Jordi Codina o Francisco Fleta, que han escrit per ella i els seus conjunts. Els seus amplis coneixements tant en el camp de l′arpa com de l′harmonia, i de la transcripció de manuscrits, l′han fet autora de cadències recentment publicades i estrenades dels concerts de Mozart, Händel i Albrechsberger, i de nombroses transcripcions per duo d′arpa i per arpa i guitarra.\nLa seva evident passió per l′ensenyament ha fet que des de 1990 sigui catedràtica d′arpa al Conservatori de Música de Barcelona i que la Generalitat de Catalunya li hagi encarregat de col·laborar en la redacció dels programes de l′ensenyament musical LOGSE.\nSUSANA CERMEÑO, profesora conferenciant\nSusana Cermeño inicia els seus estudis musicals de guitarra i arpa als set anys d’edat al Real Conservatorio de Música de Madrid, la seva ciutat natal. Acaba la carrera amb Matrícula d’Honor.\nAmb 20 anys obtingué el Primer Premi al Concurs de Juventudes Musicales, des de 1986 es solista d’arpa de l’Orquestra Simfònica de Madrid y amb només 25 anys, guanyà per oposició la Càtedra d’Arpa del Real Conservatorio Superior de Música de Madrid, on exerceix actualment la seva activitat docent. Ha publicat tres llibres dedicats a l’ensenyament dels primers cursos d’arpa, a més d’adaptacions i transcripcions, així com articles per diverses revistes musicals.\nComençà de molt jove la seva carrera de concertista a sales de concerts. Tant com a solista com amb grups de cambra o orquestres simfòniques, ha actuat als principals auditoris i festivals d’Espanya ((Teatro Real, Auditorio Nacional de Música, la Semana de Música Religiosa de Cuenca, el Festival Internacional de Granada, el Festival de Santander, Los Lunes de Radio2 o la Fundación Banco Exterior) y en altres internacionals, com la Biennal de Venècia o el Congrés Mundial d’Arpa (Viena), Portugal, Holanda, Edimburg, Itàlia.\nDes de sempre ha tingut interès per la música contemporània. Ha estrenat diferents obres escrites per ella, entre les que destaquen la Petit Ensemble Jaune de Jacobo Durán Loriga per arpa i orquestra de cambra, gravat en CD el 2011 amb el Grupo Modus Novus, i Elixir, espectacle multimèdia per arpa i petit conjunt, composat per Manuel Martínez Burgos.\nDes de 1999, organitza en col·laboració amb altres professores el concurs “ARPAPLUS”, l’únic certamen d’Espanya dirigit a estudiants d’arpa. Es presidenta i fundadora de l’Associació Espanyola d’Arpistes (AEDA).\nBERTA PUIGDEMASA ACEBRÓN, professora i directora del curs.\nArpista i aventurera de l′Horta de Lleida.\nOriginària de l′Horta de Lleida, Berta Puigdemasa Acebrón ha passat els últims sis anys vivint fora de Catalunya i Espanya. Però tot i les seves aventures per altres països d′Europa, l′Horta de Lleida serà sempre casa seva.\nAls 7 anys demanà als seus pares de tocar l′arpa, però això no fou possible fins cinc anys més tard ja que a Lleida no hi havia professor d′arpa. Als 12 anys començà els estudis d′arpa a Barcelona amb Ma Lluïsa Ibáñez i als 16, en un curs a França, conegué Isabelle Perrin. De seguida s′adonà que, un cop acabats els estudis de Grau Mitjà a Catalunya, seria amb ella que voldria continuar la seva aventura en el món de la música i de l′arpa en concret. I així fou!\nUn dia de tardor, tot prenent un suc de taronja amb la seva família, a la Berta se li va acudir que seria genial reunir arpistes d′arreu del món al petit paradís que és l′Horta de Lleida i gaudir plegats d′uns dies de bon treball i aire fresc.\nCARTELL TRÍPTIC FOTOS VÍDEOS PREMSA TV I RADIO\nCARTELL TRÍPTIC FOTOS\tVÍDEOS PREMSA TV I RADIO\nCARTELL\tTRÍPTIC\tFOTOS\tVÍDEOS PREMSA\tTV I RADIO\nCARTELL\tTRÍPTIC\tFOTOS\tVÍDEOS\tPREMSA\tTV I RADIO\nTel: +34 686 925 399\nPartida Rufea, 70. 25194, LLEIDA.\nAmb avió: Aeroport "Lleida-Alguaire" / Aeroport "Barcelona el Prat" / Aeroport "Reus" / Aeroport "Girona".\nAmb tren: Estació "Lleida Pirineus".\nPodeu comprovar els horaris dels trens i comprar els seus bitllets de tren a www.renfe.es\nAmb autocar: Estació "Lleida".\nAmb cotxe: Un cop arribeu a la ciutat de lleida, consulteu el mapa.\n* Si ens feu saber la vostra hora d′arribada amb antelació, un sistema\nde recollida a l′estació serà organitzat. Si no, podeu agafar un taxi a\nl′estació (15 minuts fins a la Partida Rufea).\nS′acceptarà un màxim de 12 alumnes actius per ordre d′inscripció.\nUn cop feta la inscripció rebreu un correu electrònic de confirmació amb les dades per efectuar el pagament del 25% de la matrícula per reservar la vostra plaça.\nDirecció del curs: Berta Puigdemasa Acebrón\nProfessora principal: Isabelle Perrin\nArpista conferenciant: Ma Lluïsa Ibáñez\nFisioterapeuta conferenciant: Bart Loomans\nDisseny gràfic: Rosa Pil Gil, Odile Carabantes i Txapis\nWeb: Odile Carabante, Víctor & Txapis\nVídeo documental: RGD Films\nFotografía: Josep Ramon Pach, Josep Maria Puigdemasa i\n- A les fenomenals famílies d′acollida, per la seva generositat i entusiasme, i a tots els veïns i veïnes de la Partida Rufea.\n- A tots els mecenes (petits i grans) que han donat suport i ajudat a que aquest bonic projecte pogués arrencar.\n- A l′equip Puigdemasa Acebrón: pares, germana, àvia i iaia, tiets, cosins i amics perquè junts no hi ha repte que se′ns resisteixi.\n- Al meravellós Públic del concert de cloenda, per les ganes de música i per la seva participació en aquesta aventura.\nCARTELL PROGRAMA EL LLOC FOTOS


L'Atelier Villers-Guislain França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Villers-Guislain\n16 Rue Du Bois, Villers-Guislain, Villers-Guislain, França, 59297 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre L'Atelier\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Banteux, L'Atelier és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nL'Atelier ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, L'Atelier és una selecció idònia per a la vostra estada a Banteux.\nCal que informeu el L'Atelier de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Ja ho sabem fer una mica millor | Acció Social\nResum de la conferència que ens va donar la treballadora social de cáritas:\nEns va informar sobre la llei i la cartera de serveis socials. Totes dues estan a la web de la Generalitat de Catalunya.\nLa Cartera de serveis determina el conjunt de prestacions de serveis, econòmiques i tecnològiques de la Xarxa de Serveis Socials d’Atenció Pública i és l’instrument que assegura l’accés a les prestacions garantides a la població que les necessiti. Està molt ben explicat a la web que us deia.\nHi ha dos tipus de serveis socials, els bàsics i els especialitzats.\nDins dels bàsics tenim les ajudes a domicili, menjadors socials, centres oberts per a infants, centres temporals per dormir a la nit i centre d’emergències socials 24 hores, per exemple.\nEntre els especialitzats, podem trobar els d’atenció a la infància, violència domèstica, gent gran, persones amb discapacitats o problemes de salut mental.\nCrec que des del voluntariat del que formem part, ens hem de preocupar de conèixer una mica més a fons aquests serveis, i aprofundir en els que poden tenir especial interès per a les famílies que cada un visiti al Raval. Sens dubte, això ens pot ajudar a ajudar.\nPel que fa a Càritas, la tasca és impressionant i molt desconeguda. Val la pena ficar-se a la seva web i llegir-la amb calma.\nEl que més em va cridar l’atenció va ser saber que podem comptar amb ells en situacions desesperades com per exemple en desnonaments, ja que ells es fan càrrec de pagaments que des Montalegre o des dels serveis socials no es poden cobrir.\nMolt interessant també els centres d’atenció materno-infantil, reforç escolar i la Fundació Privada Foment de l’Habitatge Social, entre altres.


Bechdel vs Merlí: amants, harpies, material d'oficina | Zena\nHome›Cinema i sèries›Bechdel vs Merlí: amants, harpies i material d’oficina\nBechdel vs Merlí: amants, harpies i material d’oficina\nFa unes setmanes vam publicar un article en aquesta revista en el qual fèiem una crítica de Merlí, l’exitosa sèrie de TV3, des d’una perspectiva de gènere. L’article ha despertat respostes enfrontades: algunes persones el veuen, independentment de la seva valoració de la sèrie, com una anàlisi adequada sobre els aspectes en els quals es centra, mentre que d’altres hi veuen un biaix feminista i un excés de zel crític. En cert sentit, aquesta diversitat d’opinions reflecteix un debat més general sobre com de pertinent és analitzar productes culturals en clau específicament feminista. Tot i que la crítica feminista té un pes importantíssim en els estudis culturals, literaris i dels mitjans des de fa dècades, és habitual que es posi en dubte la pertinença d’aquest enfocament, que per a alguns porta a ignorar aspectes importants de les obres i a perdre certa visió de conjunt.\nMés enllà de la discussió acadèmica, aquest debat ha traspassat a les discussions informals dins les comunitats d’espectadors. Un dels exemples més clars d’això és la expansió de l’ús de l’anomenat test de Bechdel, una prova ràpida per comprovar si una obra compta amb una mínima presència femenina que no sigui tan sols un recurs al servei d'avançar una història i desenvolupar uns personatges masculins. El test va ser popularitzat per la dibuixant i activista Alison Bechdel, que en una tira de 1985 del seu còmic Dykes to Wach Out For el presentava en forma de consell per seleccionar quines pel·lícules val la pena veure. Les normes, que Bechdel atribueix a la seva amiga Liz Wallace i s’inspiren en A Room of One’s Own, l’obra seminal de la critica feminista escrita per Viriginia Woolf, són les següents:\nPer passar el test de Bechdel, l’obra ha d’incloure\ncom a mínim dos personatges femenins, que\nparlin entre ells sobre alguna cosa\nque no sigui un home.\nL’impacte de la vinyeta i del test deriva del fet que, tot i tractar-se d’unes condicions extremadament poc exigents, moltíssimes pel·lícules (i obres de ficció en general) no passen la prova.\n'The Rule', vinyeta d'Alison Bechdel a 'Dykes to Watch Out For' en què un personatge exposa les regles que donarien lloc al test de Bechdel.\nProbablement a causa del seu format breu, entenedor i impactant, el test ha tingut molt èxit, i és habitual que aparegui en discussions a Internet sobre productes de ficció, especialment en àmbits feministes. Òbviament, no es tracta d’un test científic, i hi ha molt de marge en la manera d’aplicar-lo i intepretar-lo; tanmateix, al llarg del temps s’han estabilitzat algunes normes d’aplicació que avui podríem considerar “canòniques”. Per exemple, se sol considerar que per tal de complir-se la primera norma (inclusió de dos personatges femenins) cal també que els dos personatges tinguin nom propi o algun element que els identifiqui, és a dir, que no siguin personatges anònims i absolutament tangencials envers la trama. També es sol requerir que la segona condició es compleixi en absència d’homes, és a dir, que el diàleg entre dones no sigui en el marc d’una conversa més àmplia en la qual intervinguin personatges masculins. A banda d’això, han aparegut diverses variants del test, algunes d’elles ampliant-lo (per exemple, duent a terme una anàlisi detallada de la quantitat i qualitat de les converses entre personatges femenins) i d’altres aplicant-lo a altres qüestions (com el test de Russo, que inquireix sobre el paper dels personatges no heterosexuals, o la variant racial del test de Bechdel, indicatiu de la presència de personatges no blancs). Fins i tot n’hi ha que busquen un nivell de simplificació més extrem, com el “test de la làmpara sexy” de Kelly Sue DeConnick, que es pregunta de cada personatge femení si podria ser substituït per una làmpara amb formes sensuals sense que el guió es veiés afectat en profunditat.\nMés enllà de la seva funció com a indicador molt bàsic sobre el tractament del gènere en una obra, l’aplicabilitat del test i la informació que aporta són molt discutides. Els crítics del test han fet notar que, aplicat en la seva versió més bàsica, aquest no diu res del contingut real de les interaccions, ni de la manera en què les dones són representades a l'obra en qüestió. Naturalment, que una obra passi el test no garanteix en absolut que tingui una presència femenina destacada o que tingui una representació no discriminatòria de les dones. No s'ha d'entendre com un certificat de bona representació de gènere. Precisament perquè les condicions són molt mínimes, el test és informatiu quan surt negatiu. Ara bé, això tampoc vol dir que qualsevol obra de ficció hagi de superar el test.\nHi ha casos en què la història que s'explica o la seva ambientació fan que no tingui sentit esperar una presència femenina no testimonial. Que El nom de la rosa, ambientada en un monestir benedictí del s. XIV, no superi el test no ens indica que sigui una pel·lícula amb un biaix de gènere. També hi ha obres que tot i no passar el test per raons circumstancials, com ara que només tinguin un parell de personatges, un dels quals femení, són clarament defensables des del punt de vista de gènere, com és el cas de Gravity, ambientada a l'espai, on el personatge central és una dona. En aquest cas, seria possible—i, de fet, el més habitual—construir la història al voltant de personatges masculins, i és destacable que no sigui així, encara que això el test no ho reflecteixi. El problema més greu, però, és que moltíssimes obres passen el test de manera purament cosmètica. Precisament perquè el test s’ha convertit en un estàndard, sembla raonable suposar que alguns creatius i productors el tenen en compte a l’hora de produir les seves ficcions. Això ha fet que moltes obres incloguin interaccions entre dones que són totalment intrascendents per al guió però fan que l’obra passi el test, o d’altres solucions dubtoses (com personatges que s’assemblen sospitosament a un personatge masculí amb el gènere canviat a última hora per complir).\nRarament veiem les dones de la sèrie parlar entre elles. Imatge del capítol 1 de Merlí, Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.\nEl test de Bechdel aplicat a 'Merlí'\nTot i les seves limitacions, creiem que el test és útil si més no per estimular la discussió i la reflexió, i que una anàlisi una mica més complexa però basada en les mateixes idees pot resultar reveladora sobre la representació de gènere en una sèrie. Tenint en compte l’interès que va despertar el nostre anàlisi sobre alguns aspectes de Merlí, i en especial els dubtes que es van generar sobre si el nostre punt de vista era massa decantat cap al feminisme o excessiu en alguns aspectes, hem decidit aplicar una versió estesa del test als capítols emesos fins al dia d’avui a la sèrie, per tal de veure amb una mica més de detall i combinant aspectes quantitatius i qualitatius quina és la presència de les dones a la sèrie.\nEl nostre "test de Bechdel ampliat" ha consistit a fer un recompte de tots els diàlegs entre dones al llarg de la sèrie, classificant-los en diferents categories segons quines condicions del test de Bechdel passen i comptant el temps totals que resulta de cada categoria. Com que en alguns casos els matisos són rellevants (i fins i tot es fa difícil apreciar fins a quin punt es compleixen certes condicions), també comentem alguns detalls del contingut del les interaccions. Els capítols duren uns 47 minuts de mitjana:\nEn el primer capítol de la sèrie hi ha 21 segons de diàlegs entre dones que no parlen d'homes i que, per tant, compleixen el test. 5 d’ells corresponen, però, a una conversa sobre fotocòpies irellevant per a la trama. La resta corresponen a la primera trobada entre la Tània i la Calduch, en la qual l’última exhibeix el seu peculiar caràcter.\nDurant el segon capítol veiem tres converses: dues d’elles són sobre homes (específicament, la Tània i la Berta parlant sobre com aquesta última ha enganyat el Pol). L’únic fragment de conversa que passa el test són 17 segons durant els quals la Berta demana a la Tània que l’ajudi a fer un treball.\nAl tercer capítol no hi ha cap conversa que passi el test. L’únic diàleg entre dones és una trucada telefònica de la Calduch a una dona anònima, a la qual qualifica d'harpia tan bon punt penja el telèfon (18 segons).\nAl quart capítol, a banda d’una interacció tangencial entre la Tània i la Berta enmig d’una conversa amb homes (5 segons), tornem a veure el caràcter de diva de la Calduch expressat en una conversa amb una ajudant anònima al teatre (30 segons). Cap conversa passa el test.\nEl cinquè capítol és el que presenta més varietat. A banda d’una conversa de la Gina amb una treballadora anònima del museu (7 segons), hi ha dues converses entre la Mònica, la Berta i la Tània sobre el fet que a aquesta última li agrada el Marc (50 i 31 segons), una altra conversa sobre el mateix tema entre la Mònica i la Tània (44 segons), una disculpa de la Berta a la Tània per haver-se embolicat amb en Marc (25 segons) i una conversa entre la Mònica i la Tània sobre aquest mateix tema (37 segons). L’única conversa que, aplicant un criteri generós, podria passar el test en la seva versió estàndard és un diàleg de 23 segons en el qual la Mònica ofereix a la Tània de tallar-li el cabell… per impressionar el Marc. En total 217 segons de converses entre dones, cap dels quals passa el test. És interessant destacar que una part de l’última conversa entre la Mònica i la Tània tracta sobre l’amistat entre dones, i no directament sobre un home; ara bé, l’escena següent dóna a entendre que la Tània ha interpretat la descripció de “millor amiga” aplicant-la a en Bruno.\nAl sisè capítol hi ha dues converses entre dones que parlen d’homes però són rellevants per al desenvolupament dels personatges femenins: una conversa entre la Tània, la Mònica i la Berta sobre en Marc (15 segons), i una escena en la qual la Tània dóna suport a la Berta davant la suposada situació de maltractament d’aquesta per part del seu pare (16 segons). Aquest cop, però, hi ha també un diàleg que passa el test, i que a més a més s’extén durant 1 minut i 4 segons: es tracta d’una conversa entre la Berta i la seva mare, en la qual aquesta última es presenta clarament com una mare amb problemes greus per educar la seva filla. És interessant notar que totes les converses femenines rellevants per a la trama d’aquest capítol presenten com a mínim una de les dones implicades sota una llum negativa (com passava també en el capítol anterior).\nEn el setè capítol hi ha una sola conversa entre dones, de 13 segons, on la Tània i la Mònica parlen del suposat problema d’aquesta amb el seu pare.\nEn el vuitè capítol, que tracta el tema del porno de vejança (els estudiants es passen un vídeo de contigut sexual gravat per l’ex de la Mònica, i els professors, Merlí inclòs, aborden el tema), seria d’esperar que la participació femenina fos més notable i això es detectés en el test. No és el cas. Hi ha una conversa de 20 segons, quan la Tània informa la Mònica de l’existència del vídeo i el fet que tothom l’ha vist, que es pot comptar com passant el test, tot i que en cert sentit es refereix específicament a la conducta dels nois de la classe (es dóna a entendre que són ells, i no altres noies, els que han vist i passat el vídeo). L’altra conversa, també entre la Mònica i la Tània, parla de la conducta de l’ex de la Tània (45 segons).\nEn el novè capítol, a banda d’una frase en segon pla en la qual la Tània qualifica a la Mònica de “pija”, hi ha dues converses sobre homes: una conversa entre la Gina i la Laia sobre en Merlí d’un minut, i una conversa de 12 segons entre la Tània i la Mònica sobre en Gerard.\nEn el desè capítol només veiem intervencions femenines en una conversa entre professors que inclou homes (20 segons), i un fragment d’11 segons en el qual la Berta ensenya un justificant falsificat a la Tània.\nEn l'onzè capítol hi ha dues converses entre la Berta i la seva mare. En la primera, de 18 segons, aquesta última esbronca la seva filla. La segona és una conversa d’un minut de durada que passa el test, i a més a més presenta tant la mare com la filla sota una llum més positiva; és, probablement, la interacció més positiva entre dones que veiem a la sèrie. Tanmateix, té un però gran: el canvi de conducta de la mare es deriva directament d’una conversa anterior d’aquesta amb en Merlí, al qual ella es refereix directament diverses vegades, de tal manera que queda clar que el caràcter positiu de la conversa és resultat de l’acció d’un personatge masculí. Podríem classificar aquest com un d’aquells casos en els que passar una versió del test de Bechdel no implica que els continguts resisteixin un mínim de crítica des d’una perspectiva de gènere.\nEn el dotzè capítol no hi ha cap diàleg entre dones.\nTots aquests resultats queden recollits de manera sintètica en aquesta taula:\nResultats quantitatius del test de Bechdel aplicat als dotze primers capítols de 'Merlí'\nEls resultats més destacables són els següents:\nSi ens quedem amb la resposta binària del test, 5 dels 12 primers capítols de la sèrie no passen el test en la seva versió estàndard.\nEl temps total de conversa que compleix totes tres condicions del test de Bechdel—o el que és el mateix, el temps total en què veiem dues dones parlant entre elles d'alguna cosa que no sigui un home—és de només quatre minuts i mig en les més de 9 hores que duren els 12 capítols.\nSi no tenim en compte la condició tres, que exclou aquells diàlegs en què les dones parlen d'un home, i considerem qualsevol diàleg entre dos personatges femenins, tampoc es pot dir que el resultat canviï gaire. Hi ha tres capítols en què no hi ha cap mena de diàleg entre dos personatges femenins identificats. I el temps total de conversa entre dones és d'11 minuts de les més de 9 hores emeses de sèrie.\nSi, al contrari, optem per tenir en compte només aquelles interaccions que tenen més de 30 segons, en la línia del que proposa Anita Sarkesian, per evitar haver de filar prim sobre la significació d'intercanvis de dues frases, i entenent que ens interessa veure si les dones tenen converses significatives i d'una certa entitat, aleshores ja només hi ha dos dels 12 capítols que compleixin aquest requisit. I el temps total de conversa que passa el test es queda en dos minuts.\nPer molt criticable que sigui el test de Bechdel, tant en la seva versió original com en l’extensió que n’hem fet, i per molts matisos que es puguin tenir en compte a l’hora d’intepretar-ne les condicions, el recompte de les interaccions dialogades entre dones a la sèrie fa evident que és enormement decompensada. La relació entre el nombre de personatges femenins—que ja d'entrada són menys que els masculins—i la seva manifestació en diàlegs entre elles és si més no sorprenent, com ho és el fet que pràcticament en tots els casos en què una dona té diàleg es tracti de questions relacionades amb aspectes superficials de la feina, de temes amorosos, o de situacions en les quals una de les dones exhibeix una conducta moralment reprobable. En qualsevol cas, i tot i que aquest és només un dels molts aspectes que es poden analitzar en clau de gènere, creiem que és suficient per dissipar el dubte sobre si la impressió que la sèrie té una pèssima representació de gènere és una il·lusió provocada per un excés de zel feminista.\nAlhora, la sèrie és un bon exemple de com una anàlisi basada en una idea molt propera a la del test de Bechdel original pot visibilitzar aspectes que potser a primer cop d’ull no resulten evidents ni tan sols per a el públic interessat en temes de gènere. Quan s'aplica a una obra en concret, el test no s'ha d'entendre com un veredicte final, sinó com un possible punt de partida, una senyal que porti a preguntar-se per la representació de gènere en l'obra i fer la mena d'anàlisi que vam fer en l'article anterior sobre Merlí.\nAra bé, tot i que aquí haguem aplicat el test a una única sèrie, com a complement a l'article anterior, convé destacar que l'autèntica raó de ser del test, la seva principal virtut, la trobem en la seva aplicació no a una obra en concret sinó com a indicador de la presència femenina en el conjunt d'un àmbit cultural. La dada que ens dóna el test sobre una ficció en particular, sobretot si ens quedem només en el seu resultat binari, sovint serà discutible, i la seva significació serà relativa. Però les dades sobre la proporció d'obres que no passen el test en un determinat domini solen ser inapelables i indicatives de la naturalesa estructural de la representació discriminatòria de les dones. Al lloc web Bechdel Test Movie List, de més de 6.200 pel·lícules analitzades, només el 57% satisfan les tres condicions del test. Això vol dir bàsicament que en gairebé la meitat de pel·lícules les dones, si és que n'hi ha, parlen o bé amb homes o bé d'homes. D'entre les vuit nominades a millor pel·lícula als Oscars 2015, només dues passen el test.\nÉs un fet que el mercat de ficció en general peca de masclisme, i tot i que el test de Bechdel i les seves variants són només una eina entre moltes per mostrar-ho, i una de molt limitada, els resultats són massa clars com per ser totalment ignorats. En aquest context clarament esbiaixat per un masclisme implícit, és normal que a algunes persones els resulti difícil, en un context quotidià, reconèixer els problemes d’alguns productes de ficció. I al cap i a la fi, no es tracta d’un problema que es limiti a la ficció: la ficció és només un dels molts aspectes en què les dones i les seves experiències estan subrepresentades a la societat.\nÒbviament, Merlí no és el problema principal: hi ha moltes altres sèries, moltes altres ficcions de tot tipus i molts àmbits fora de la ficció on podem veure símptomes dels mateixos problemes de fons. Per aquesta mateixa raó, és possible que sigui un plantejament poc raonable, o en tot cas discutible, el de descartar absolutament qualsevol producte que expressi un biaix masclista. Ara bé, entre no condemnar de manera absoluta i defensar contra tota evidència hi ha un tram, i Merlí cau clarament de la banda dels (molts) productes que tenen un problema greu amb el tractament del gènere.\nPer eliminar l’efecte esbiaixador del context només cal plantejar la situació inversa: quina rebuda tindria un producte que presentés uns resultats similars en cas de ser analitzat amb un test simètric, però centrat en els diàlegs masculins? És a dir, si en lloc de Merlí tinguéssim una sèrie idèntica però en què els personatges masculins fossin dones i els personatges femenins fossin homes. Per intuir fortament la resposta no cal ni tan sols anar-nos-en al món dels gèneres tradicionalment considerats “femenins”, com la novel·la “rosa” i la comèdia romàntica, que solen rebre un tractament d’inferioritat evident. Aquest mateix 2015 s'han vist situacions tragicòmiques com el sabotatge de l’última entrega de la saga postapocalíptica Mad Max per part de grups associats a “la defensa dels drets dels homes” pel sol motiu que la pel·lícula no donava prou protagonisme al seu protagonista, tenia massa dones amb papers rellevants i presentava un personatge, el d’Imperator Furiosa, com a igual o més capaç que el mascle que dóna nom a la pel·lícula.\nGuía para ver Jessica Jones | Zena 16 desembre, 2015 at 08:06 Respon\n[…] acostuma a tenir relació amb la protagonista. Sobre què és i què implica el test de Bechdel en vam parlar fa un parell de […]\nJessica Jones: elles fan d'homes i ells, de dones | Zena 16 desembre, 2015 at 11:02 Respon\nEls millors articles del 2015 | Zena 31 desembre, 2015 at 06:14 Respon\n[…] És la primera part d'una anàlisi sobre la sèrie revelació de la temporada a TV3. La segona part la trobareu aquí. […]\nRespon a Els millors articles del 2015 | Zena Cancel·la les respostes


Imatges en confinament: set idees clau segons Íngrid Guardiola - Rosa Sensat\nAmpliar el camp semàntic a través de les imatges que ens ha deixat el confinament: aquest ha estat l’objectiu de la conferència inaugural de la 55a Escola d’Estiu d’enguany, que de la mà de la professora i doctora en Humanitats Ingrid Guardiola, ha aprofundit en els significats, discurs i retòrica de l’escenografia i gestió de la crisi de la COVID-19. Aquestes són algunes de les seves idees clau:\nLa imatge de la ciutat buida ens ha generat sensacions contradictòries: per una banda ens ha afectat la pèrdua de llibertat en el fer, ja que estan pensades per a activitats úniques com el consum i l’oci. Evoquen una sensació de ser “zones mortes”, és a dir, ens fan pensar que aquest món sense nosaltres està desolat i trist. Però la realitat és la contrària: per primer cop veiem un món sense nosaltres que sembla aflorar de forma positiva. Durant els mesos de confinament ha millorat l’estat de salut de l’aire, tornen els animals, etc.\nHem de pensar en els espais des d’una col·lectivització pensada. Això ara és més necessari que mai. El confinament ens ha permès entendre l’espai urbà d’una altra manera: des de les funcions socials que permet. Posem l’atenció en les relacions socials que ens permeten els espais urbans.\nEl protocol: nou teatre del món\nCom s’ha executat aquest protocol que ha regulat les nostres vides durant quatre mesos? Sembla que durant el confinament la política s’ha fet una mica més assequible, ja que parlava de temes que ens afecten directament a nosaltres, no només a la classe política. S’ha manifestat el caràcter teatralitzat de la política i els ciutadans ho hem vist.\nVigilar i castigar\nLa manera de dirigir-se als ciutadans ha fet referència la disciplina i ha girat entorn de termes com auto sacrifici i en general tot allò que no hem pogut fer pensant en el bé comú. El govern ha parlat amb termes de disciplina, moral de victòria i esperit de sacrifici, exactament com si estiguéssim en una guerra, en aquest cas contra el virus. La por institucional va lligada a l’aparició de l’odi popular i quan es viu en un clima de guerra, el fratricidi és inevitable. Durant el confinament hem vist imatges de linxaments a treballadors de supermercat, batalles entre veïns d’un bloc de pisos, etc. Aquestes situacions només són possible si el clima que es crea és de terror i les polítiques són de segregació.\nEl confinament ens ha obligat a reconvertir les nostres llars en espais multifuncionals. Un aspecte positiu és com les llars han passat a ser “llocs de fer” i no només “llocs de pas”. En mig d’això apareix el teletreball, que se centra a augmentar l’eficiència, però deixa de banda els llaços comunitaris que es creen en relacionar-nos amb els nostres companys. Amb el teletreball produïm, però no ens relacionem: no parem per esmorzar, no fem un cafè, no anem a fer una cervesa per celebrar. Per tant el teletreball ens reprimeix.\nHem fet un salt a la força a les aules virtuals. Les classes en línia han posat de manifest que el centre de l’acte educatiu no és l’alumne. No poder accedir al llenguatge no verbal fa de la comunicació una cadena de protocols amb molt poca comunicació entre docents i alumnes que acaba per esgotar als estudiants. Els estudiants, per tant, esdevenen més espectadors que actors.\nTots tenim al cap la impactant imatge de l’actor italià que tenia el cadàver de la seva germana a casa. La nostra incapacitat per viure la mort de forma natural reforça el protocol. La malaltia provoca rebuig, fa vergonya. Les malalties generen les seves pròpies metàfores i imatges, i malalties com el càncer es tornen metàfora de corrupció, per exemple. El protocol, reforçat per la por a les malalties i a la mort, pot desnaturalitzar-ho tot i atemptar contra la vida comunitària. És una de les grans lliçons que aprenem del confinament.\nTecnologia com a eina que pot utilitzar-se per limitar la pràctica de moviment físic, lingüístic… Durant el confinament hem vist imatges de càmeres amb sensors que detecten si estem a la distància adequada de les altres persones. Per tant aquestes eines converteixen l’espai en no-llocs, ja que permeten distribuir-nos, fracturant el cos social. Tecnologia com a eina de control i instal·lació d’un protocol tècnic amb objectius de control social. En els temes tecnològics el protocol no es fa evident, és intern.


Recullen més de 1.000 firmes en menys de 24 hores a França per alliberar els presos\nFoto: Twitter / @cdrparis\nBarcelona. Dissabte, 2 de Febrer 2019. 15:51\nUna campanya ha recollit més de 1.000 firmes en menys de 24 hores a França demanant l'alliberament dels presos polítics. Aquesta iniciativa feta a través de la pàgina web change.org va dirigida directament a l'ambaixador espanyol a França, Fernando Carderera. La campanya demana la firma dels usuaris apel·lant a "la defensa de la democràcia i el dret a votar i decidir lliurement".\nEntre els impulsors de la iniciativa hi ha historiadors, escriptors, sindicalistes, periodistes, sociòlegs, professors, eurodiputats, psiquiatres, economistes, cineastes, filòsofs o antropòlegs de diversos països europeus.\nEl periodista de Perpinyà Aleix Renyé s'ha fet ressò de la campanya i ha apuntat que "ja hi ha més signatures per l'alliberament dels presos polítics catalans a França que no pas a Espanya", on, de fet, no s'ha posat en marxa fins ara cap mena d'iniciativa que reclami la seva llibertat.\nJa hi ha més signatures pels presos polítics catalans a França que no pas a Espanya. Vualà https://t.co/y5SNF92r1N\n— Aleix Renyé (@aleixrenye) 2 de febrer de 2019\nJUDICI AL PROCÉS Torrent, a Borrell: "No tapareu mai els cops de l'1-O ni la vergonya de tenir presos" El Nacional\nJUDICI AL PROCÉS Torra anuncia que "multiplicaran" les visites internacionals durant el judici El Nacional


´Ontinyent CF: una historia apasionante´\nArturo Reig recull la història del club\nA principis del segle XX sorgiren els primers antecedents del futbol en Ontinyent i a partir de 1931 ja comença la història de l’Ontinyent CF que Arturo Reig desglossa any rere any en una obra de quasi 400 pàgines, resultat d’un treball de dos anys. “Ontinyent CF: Una historia apasionante” es presentava a la capit...\nLes escoles de pilota de la Marina Alta triomfen als Jocs Esportius\nLes finals van tindre lloc en Ondara\nLes escoles de la Marina Alta han aconseguit cinc de cinc en ors després de la disputa de les finals dels Jocs Esportius de la Comunitat Valenciana en la modalitat de Llargues-Perxa després d’una intensa competició a Ondara, concretament al carrer Sant Benet, on està ubicat el Trinquet Municipal. L’escola municipal de ...\nEls millors raiders es troben en Oliva\nLiam Whaley, Claudia Léon i Deivid Marínez pugen al pòdium en la segona prova de l?Spain Kiteboarding League celebrada a les platges d´Oliva\nL’Spain Kiteboarding League, Copa d’Espanya de Strapless&Freestyle que s’ha celebrat a les platges d’Oliva va oferir una gran exhibició marcada per la presència de campions del món com Liam Whaley o Álex Pator, primer i segon classificats, respectivament, en categoria Freestyle Man i a més va bri...\n21 juny de 2018\nHandbol i ciclisme per a cadets\nOntinyent acull este diumenge un triangular d?handbol cadet i el dia 30 un trofeu de xiques i cadets de ciclisme\nOntinyent tornarà a ser epicentre de l’esport amb dues competicions que se celebraran a la ciutat este diumenge i el dia 30. El diumenge tindrà lloc un triangular d’handbol i el dia 30 serà el torn del Trofeu de Fèmines i Cadets de ciclisme. Tres equips cadets participaran en esta matinal que començarà...\nLa temporada passada es va quedar a un gol de l’ascens però aquesta no ha fallat i l’Atzeneta fa història aconseguint l’ascens a Tercera Divisió. Ho va fer el passat dissabte en El Regit en l’últim partit de la promoció davant el Vall d’Uixó i per un contundent 4-0. Després del...\nNoticies 6 a 10 de 558


Adreça: Carretera TV-2443, Aiguaviva.\nAquest edifici es va construir per iniciativa de Josep Collaso i Gil, per tal d'ampliar l'antiga església medieval. Es caracteritza per les seves petites dimensions i l'estil neoromànic.\nLocalització: Nucli d'Aiguaviva.\nEsglésia de petites dimensions, amb portalada d'arc de mig punt amb arquivoltes i escalinata a la façana principal. Al voltant de l'església es veuen nombrosos contraforts. A la banda esquerra hi ha una petita nau adossada, rematada per una espadanya d'una campana. L'interior té una sola nau amb grans arcs de mig punt i finestres del mateix tipus amb vitralls molt bonics. A l' absis hi ha una imatge de Sant Pere. Totes les columnes tenen funció decorativa.\nFou construïda sobre una església romànica anterior. La nova església fou edificada per voluntat de l'amo de la finca, J. Collaso i Gil, per tal d'ampliar-ne l'antiga. La nova església, d'estil neoromànic, fou beneïda el 15 de desembre de 1930 pel bisbe de Barcelona, Manuel Irurita i Almadoz.\nCoordenades Geogràfiques G.G. (x,y): [41.352358],\t[1.501391]


La Costa Daurada rep la visita d’operadors turístics especialitzats en enoturisme - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nAprofitant la celebració d’un workshop a Sitges al voltant del món del vi, des del Patronat de Turisme de la Diputació s’ha organitzat un viatge de familiarització adreçat a agents de viatge especialitzats en enoturisme. Un total de 24 agents, precedents de diversos països d’arreu del món, recorren aquests dies la Costa Daurada.\nEntre el 24 i el 28 de gener té lloc a la localitat de Sitges un workshop anual organitzat per Wine Pleasures, una agència de viatges receptiva especialitzada en el món del vi. Aquest workshop permet a productors de vi de l’Estat espanyol i compradors d’arreu del món trobar-se, amb l’objectiu de vendre els seus vins arreu. Aprofitant aquest esdeveniment, des del Patronat de Turisme de la Diputació s’ha elaborat un viatge de familiarització on hi participen 24 agents de viatge especialitzats en enoturisme per tal que coneguin la Costa Daurada.\nEls 24 agents de viatge, procedents d’Holanda, Alemanya, l’Índia, Noruega, els Estats Units, Estònia, Lituània, Finlàndia, Brasil i Polònia, visiten la Costa Daurada entre el 25 i el 27 de gener. Durant la seva estada seguiran el programa de visites elaborat des del Patronat de Turisme de la Diputació, que ha comptat amb la col•laboració de l’Oficina Comarcal de Turisme del Priorat, el Patronat Municipal de Turisme de Tarragona i l’Oficina Municipal de Turisme de Montblanc. Així, hi ha previst un tast de vi i oli, la visita a la Cartoixa d’Escaladei, realitzar la ruta romana de Tarragona i la visita a Montblanc.


El grup va intentar robar en el domicili dos diesconsecutius | Els lladres actuaven per tot l'Estat espanyol\nper Redacció diumenge, 24 de febrer 2019 - 10:16h\nEls Mossos d'Esquadra han desarticulat un grup criminal especialitzat a realitzar robatoris violents a domicilis. En aquest cas, la policia catalana va començar la investigació el 25 de setembre de 2018, quan van tenir coneixement que s'havia produït un intent de robatori en el domicili d'un empresari de Salou. En total, vuit persones van ser arrestades i, tots ells, van passar a disposició judicial i el jutge va decretar la seva llibertat amb càrrecs. La investigació continua oberta i no es descarten més detencions. De moment, s'han detingut a vuit persones, un a Molins de Rei, dos a Martorell, un a Barcelona, dos a Rubí, un a Badalona i un altre a Reus. Tots els arrestats van passar a disposició judicial el 2 de febrer i el jutge va decretar la seva llibertat amb càrrecs.\nDetenim vuit membres d'una organització criminal que van assaltar el domicili d'un empresari de Salou https://t.co/jqTNuUbuoapic.twitter.com/4VQ89enMNx\n— Mossos (@mossos) February 24, 2019\nEls Mossos detenen vuit membres d'una organització criminal que van assaltar el domicili d'un empresari de Salou | Mossos\nDetinguts vuit membres d'una organització criminal\nL'operatiu policial muntat pels Mossos d'Esquadra ha permès detenir vuit persones, set homes i una dona, de nacionalitat russa en un cas i espanyola pel que fa a la resta, d'edats entre els 21 i els 44 anys, a les quals se les considera autores de l'assalt al domicili d'un empresari de Salou.\nLa investigació va començar quan es va intentar robar a aquesta persona. En aquest sentit, cinc homes el van abordar i agredir mentre tornava a casa, però finalment no van poder consumar el robatori per culpa del gos de la víctima i van haver de fugir. A més, segons les investigacions policials, aquestes cinc persones serien membres d'una organització criminal especialitzada en robatoris violents i ho haurien intentat amb la mateixa persona, el dia abans. En aquest cas, no van poder realitzar l'assalt, per la presència de testimonis.\nEls lladres tenien una gran mobilitat per tot l'Estat espanyol i un ampli ventall delictiu tot i que s'havien especialitzat en els robatoris violents | Mossos\nUtilitzaven vehicles sostrets prèviament\nL'organització tenia una gran capacitat de mobilitat i un ampli ventall d'activitats delictives. En total, la banda criminal estava formada per setze persones i presentava una distribució molt marcada dels rols delictius. El líder i la seva mà dreta, participaven materialment en els robatoris i la resta de subordinats que actuaven seguint les seves ordres. Els investigadors van confirmar que els autors de l'assalt havien estat vigilant i seguint la víctima dies abans i, així, van aconseguir informació de les rutines de l'empresari.\nPer cometre els delictes, utilitzaven vehicles robats o a noms de tercers, ja que un membre de l'organització criminal treballava en un taller i els facilitava els vehicles que els propietaris li havien lliurat per posar-los a la venda.\nEntre els dies 19 i 20 de febrer es va establir un dispositiu policial que va permetre detenir vuit integrants de l'organització. Un a Molins de Rei, dos a Martorell, un a Barcelona, dos a Rubí, un a Badalona i un altre a Reus. Els arrestats van passar a disposició judicial i el jutge va decretar la seva llibertat amb càrrecs.\nURGENT: Un mort i un ferit en un accident a la C-35\nBarcelona Robatori Detingut Tarragona Baix Llobregat Vallès Occidental


La proposta defensa un traçat més pròxim a l'original, a més que suposa l'aprofitament d'alguns ponts de l'antiga via que encara seguixen en peu, aprofita el carril bici en Camí La Mar i arriba fins al final del recorregut pel seu traçat original\nEl Ple Municipal ha aprovat per unanimitat una moció per a instar la Conselleria d'Obres Públiques, Territori i Mobilitat a finalitzar el projecte de Via Verda d’Ojos Negros fins al Port de Sagunt. A més, insta també que periòdicament se'ls informe en la Comissió de Territori i Sostenibilitat dels avanços aconseguits en este assumpte.\nLa proposta, que va ser presentada per Iniciativa Porteña i defensada pel seu portaveu Manuel González Sánchez, ha incorporat i acceptat una esmena presentada per Esquerra Unida en el sentit que la citada finalització siga «pel traçat més respectuós amb la històrica Via Minera».\nEl text argumentatiu exposa que «la infraestructura ferroviària coneguda com a Via Minera connectava les mines de Sierra Menera a Ojos Negros (Terol) amb les instal·lacions portuàries de Port Sagunt (València), transportant el mineral de ferro tant per al seu embarcament com per a alimentar els Alts Forns de la siderúrgica portenya Les vicissituds de la història van provocar que s'abandonara esta instal·lació en 1973 i passara a ser el ferrocarril de RENFE l'encarregat del transport del mineral. Des de llavors esta magnífica obra amb els seus innombrables ponts, viaductes, estacions, passos a nivell i túnels va donar pas a altres usos, primer com a camins veïnals, i posteriorment per al senderisme i cicloturisme, sobretot d'aquells trams més nets de balast».\nDiverses infraestructures alçades a posteriori com a pedreres, autopista, carreteres i sobretot l'autovia Mudèjar van danyar i/o van eliminar una bona part d'este vell ferrocarril en el seu tram final, el que discorre per Castelló i molt especialment el del Camp de Morvedre a València.\nEn eixa mateixa línia, la Generalitat a través de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient (Obres Públiques antigament) decidix posar fre a esta pèrdua patrimonial i reconvertir l'antic traçat ferroviari abandonat en Via Verda, escometent el tram des de Barraques a Castelló fins a Algimia d’Alfara a València, 70 quilòmetres en total. Posteriorment el govern d'Aragó va realitzar el condicionat del seu tram fins a Santa Eulalia amb un recorregut de 90 km. Va quedar l'últim tram, els 20 quilòmetres que separen Algimia del Port de Sagunt, «el més complicat a causa de la desaparició de bona part del traçat original, sense concloure». No obstant això, la Generalitat va manifestar la seua voluntat a dur-ho a terme en 2008 en adjudicar a una empresa l'execució d'este projecte, execució que hui continua pendent, sense que totes dos parts hagen resolt el contracte.\nD'eixa manera, des d'Iniciativa Porteña consideren que és «bo recuperar este espai com a part de la nostra història, perquè el necessitem, perquè és una bona manera de dinamitzar l'economia de la comarca en fomentar el turisme ecològic i, sobretot, perquè és una part essencial del Patrimoni Industrial de tots els valencians».\n«La Conselleria de Política Territorial, Obres públiques i Mobilitat, dins dels projectes europeus finançats amb fons FEDER, va plantejar realitzar el tram entre Albalat dels Tarongers i Sagunt, i després, en lloc d'acabar el recorregut fins a El Puerto, recentment s'ha proposat amb la col·laboració del nostre alcalde que el final del traçat fins a El Puerto es realitze pel llit del Palància, cosa que ens sembla una burla inacceptable», exposa el text aprovat.\nAixí mateix, el text explica que en la comissió d'Urbanisme del passat mes de desembre del 2020, existia un acord de tots els grups per a apostar per l'opció plantejada des de CCOO, per Isidro Andújar, que posteriorment va ser presentada al setembre, en audiència pública impulsada per APIPS i acceptada per tots els assistents a eixa trobada. «La proposta defensa un traçat molt més pròxim a l'original, a més que suposa l'aprofitament d'alguns ponts de l'antiga via que encara seguixen en peu, aprofita el carril bici en Camí La Mar i arriba fins al final del recorregut pel seu traçat original. El senyor alcalde va mostrar el seu entusiasme davant la proposta, no obstant això, ara, tan sols dos mesos després, torna a apostar públicament pel camí més fàcil, la qual cosa ens sembla una falta de respecte a la història».\n«Si Ramón de la Sota va ser capaç de promoure eixa via minera des d’Ojos Negros fins a El Puerto, amb totes les dificultats i la falta dels recursos tècnics als quals es va haver d'enfrontar, no té explicació que eixe traçat no siga respectat en la mesura del possible, adduint dificultats que són reals, però que són superables amb els recursos tècnics existents hui dia», conclou el text.