Treball de Recerca Complert\nTreball del Jordi Burch (2005) sobre caixes niu a Banyoles\nSeguiment i experimentaci amb caixes niu\nAnellant Mallerenga Carbonera (Parus major)\nAutor: Jordi Burch 2on Batxillerat B Tutora: Pilar Grau Data: 30 01 06\n1 Introducci .......................................................................................................... 4 2 Origen dels ocells ................................................................................................ 5 3 Tipus de caixes niu .............................................................................................. 8 4 Procs delaboraci de les caixes niu .................................................................. 12 5 Procs delaboraci del pal ................................................................................. 15 6 Utilitat de les caixes niu ...................................................................................... 18 7 Per qu es posen les caixes niu ? ......................................................................... 19 8 Localitzaci ......................................................................................................... 20 9 Ocells que habiten a les caixes niu ...................................................................... 22 10 Anellament ........................................................................................................ 28 10.1 En qu consisteix lanellament ........................................................... 29 10.2 Qu sha de fer quan es troba un ocell anellat ? ................................. 34 11 Dades de cada caixa niu .................................................................................... 36 11.1 Seguiment de les caixes niu ................................................................ 37 11.2 Experimentaci de les caixes niu ....................................................... 68 12 Grfics ............................................................................................................... 77 12.1 Resultats dous i polls en cada caixa niu (Grfic 1) ........................... 78 12.2 Resultats dous i polls en cada posta (Grfic 2) ................................. 79 12.3 Resultats anuals de les caixes niu (Primeres postes) (Grfic 3) ......... 80 12.4 Resultats dous totals de les caixes niu (2005) (Grfic 4) .................. 81 12.5 Resultats dels polls totals de les caixes niu (2005) (Grfic 5) ............ 81 12.6 Resultats de les caixes niu (2005) (Grfic 6) ...................................... 82 12.7 Material utilitzat per fer niu (Grfic 7) ............................................... 82 12.8 Alada de les caixes niu (Grfic 8) ..................................................... 83 12.9 Arbres de les caixes niu (Grfic 9) ..................................................... 83 13 Conclusions per grfics ..................................................................................... 84 13.1 Interpretaci grfic 1 .......................................................................... 85 13.2 - Interpretaci grfic 2 ........................................................................... 86 13.3 - Interpretaci grfic 3 ........................................................................... 87 13.4 - Interpretaci grfic 4 i 5 ...................................................................... 88 13.5 - Interpretaci grfic 6 ........................................................................... 89 13.6 - Interpretaci grfic 7 ........................................................................... 90 2\n13.7 - Interpretaci grfic 8 ........................................................................... 91 13.8 - Interpretaci grfic 9 ........................................................................... 92 14 Final de Treball .................................................................................................. 93 15 Bibliografia ........................................................................................................ 95 16 CD anellament a lilla de Fares .......................................................................... 96\n1 IntroducciRecordo molt b el dia que vam haver de presentar les propostes per el treball de recerca, no tenia molt clar quins temes posar-hi, sabia que volia fer alguna cosa relacionada amb el mn dels ocells, perqu magrada molt, em motiva i creia que era molt important alhora de fer el treball. Vaig posar unes propostes sense estar massa convenut del que havia presentat. Un tema tractava sobre - Els ocells cantors del Pla de lEstany i volia estudiar les espcies ms representatives i seguir els passos per entrar en una associaci docells cantors. Laltre tema era - La Taxidrmia, la dissecci dun ocell o qualsevol altre animal. Fins que vaig parlar amb la professora que mha tutoritzat, i em va proposar una idea molt engrescadora: les caixes niu. Sadeia perfectament als meus allicients i a les meves necessitats dexperimentaci. I vaig posar-li de ttol: - Seguiment de les caixes niu. En principi el treball, noms havia de ser un seguiment, per tenia ganes de provar coses noves, investigar i ja que totes les caixes niu eren iguals, vaig decidir fer-ne de diferents mides i observar els seus resultats. Per aix vaig haver de canviar el ttol anomenant-lo aix: - Seguiment i experimentaci amb caixes niu. En aquest treball explico com he construt les caixes niu, les mesures preventives per evitar la depredaci dels ous, el seguiment de les postes i en qu consisteix lanellament. Finalment realitzo grfics, comento resultats i intento treuren conclusions.\n2 Origen dels ocellsLhivern passat vaig anar a un curs dornitologia, organitzat per Limnos, i a la primera classe terica ens van explicar dorigen dels ocells, les seves principals caracterstiques, i ja que el treball est basat en els ocells he trobat adient recordar alguns conceptes bsics daquest mn tan divers. Els ocells sn un dels grans grups danimals vertebrats, amb unes caracterstiques i especialitzacions bsiques molt evolucionades com sn loviparisme (ponen ous per reproduir-se), unes extremitats anteriors convertides en ales i la presencia de plomes, revestint el seu cos. Els ocells des de temps antics han cridat latenci per la seva gran diversitat morfolgica, la diversitat de mides, de coloracions, adaptacions, costums i comportaments. Sn un dels grups vertebrats ms abundants i fcils dobservar i aix els fa immensament atractius per lhome. Els ocells han colonitzat hbitats molt diversos i els podem trobar a qualsevol lloc del planeta.\n(figura 1) Primer fssil trobat del pas de rptil a au.\nAquesta gran diversitat anatmica i morfolgica va fer que durant molt de temps levoluci i procedncia evolutiva dels ocells dins els grans grups del regne animal fos 5\ndesconeguda o confusa. No va ser fins al 1861 quan es va trobar un fssil docell primitiu amb uns carcters molt similars als rptils, el fssil dara fa uns 150 milions danys, era la prova que feia falta per relacionar els rptils i els ocells. (fig. 1 i 2). De fet els ocells mantenen actualment encara algunes caracterstiques que comparteixen amb els rptils, com sn: Presncia descames a les potes. Oviparisme Presencia de membrana nictitant, mbil sota les parpelles, que facilita la neteja dels ulls.\n(figura 2) Evoluci: extremitats anteriors convertides en ales i reducci i fusi dels ossos de la cua.\nLevoluci, per ha anat canviant gradualment certes caracterstiques dels ocells que els han fet especials i diferents als rptils, algunes daquestes transformacions morfolgiques sn: Homeotrmia: mantenen la temperatura entre 40C i 44C (la temperatura no varia amb la del medi). Tenen el cos recobert de plomes. Les extremitats anteriors es transformen en ales. Es pateix un procs de verticalitzaci, i sassoleix la posici bpeda. Augmenta la capacitat cranial. Engrandiment de les rbites oculars. Reducci de la mida de les mandbules i prdua de les dents.\nAugment de la superfcie de lestrnum, per adequar-se a la forma de vol. Reducci i fusi dels ossos de la cua.\nA ms a ms els ocells van adoptar comportaments i estratgies diverses per tal de colonitzar el medi aeri. Alguns daquests comportaments sn laugment de les relacions socials, amb lestabliment de colnies, la formaci de parelles, les conductes de reproducci i un major nivell dorganitzaci i comunicaci entre els individus duna mateixa espcie. Els ocells han aconseguit amb aquestes adaptacions assolir tres conceptes bsics per poder volar: Potncia Lleugeresa Perfil aerodinmic.\nDe tot aix s important que ens quedem amb la idea que els ocells sn uns vertebrats tetrpodes, amb extremitats modificades en ales, amb posici bpeda, ovpars, homeoterms, coberts de plomes i amb un metabolisme elevat, combinat amb un encfal desenvolupat que els hi permet coordinar activitats complexes com ara el vol o lalimentaci. Es calcula que existeixen al mn unes 9.700 espcies diferents docells i ms de 10.000 milions dexemplars que poblen tots els ambients del planeta.\nnica espcie dissecada on es pot observar el pas de rptil a au.\n3 Tipus de caixes niuEl tipus de caixa varia en funci de locell, cada espcie t unes mides i un forat determinat. El que no varia s el material, majoritriament es fa servir fusta. La caixa ms utilitzada i tamb la ms efectiva s la de dimensions ms petita 28X12 cm i de forat de dimetre 3 cm, habitada per Mallerenga Carbonera, Mallerenga Blava i Pardal Xarrec.\nCaixa niu del seguiment.\nTamb shan construt caixes per mamfers, nicament com a refugi per les Rates-pinyades, la principal diferencia amb les altres caixes, s que el forat es troba a la base de la caixa i les Rates-pinyades dormen penjades al sostre.\nCaixa niu per Rates-pinyades\nDestacar tamb una de les caixes ms grans, de 50X20 cm i de forat de dimetre 8 cm, habitables pel Xot.\nCaixa niu amb Xot.\nUn altre tipus de caixa niu serien les dobertura frontal, habitades pel Pit roig.\nCaixa niu amb obertura frontal de 12X12 cm.\nEl que no varia en cada caixa, deixant de banda les mides i el forat de dimetre, s la pea protectora que porten les caixes niu al seu interior, amb la finalitat devitar la depredaci dels polls, ja que si un depredador posa la pota dins el forat i intenta arribar als polls per estirar-los, la pea protectora ho impedeix, per si aquesta no hi fos, el depredador podria endur-se els polls amb molta facilitat. Aquesta pea s molt semblant a la base de la caixa, amb les niques diferencies que s uns 5 cm ms curta (per la part del darrere) i es clava uns 2 cm per sota el forat dentrada.\nEn aquest treball he utilitzat 30 caixes de 28X12 cm i de forat de dimetre 3 cm, una de 50X20 cm i de forat de dimetre 8cm, dues de 40X16 cm i de forat de dimetre 65 cm, dues de 38X17 cm i de forat de dimetre 5cm, dues de 25X15 cm amb obertura de 2X10 cm i dues de 25X15 cm amb obertura de 12X12 cm. En la fotografia segent, es poden observar els diferents tipus de caixes niu, esmentades anteriorment amb les seves mides i respectives alades.\nCaixes niu per lexperimentaci.\n4 Procs delaboraci duna caixa niuVaig decidir experimentar amb caixes nius de diferents mides, amb la finalitat dobservar noves espcies, perqu les caixes que hi havia eren totes iguals. Aquests sn els materials emprats, les eines utilitzades i el procs delaboraci que vaig seguir.\nMaterial utilitzat per fer les caixes:2 palets (fusta) Claus Filferro\nEines:Martell Trepant Broca de 1 Corona de broca (pel forat dentrada) Paper de vidre\nProcediment:1- Clavar dos laterals a la pea corresponent a la base.\n2- Clavar la pea protectora interior de manera que quedi ben alineada amb la pea de la base per un costat de la caixa.\n3- Clavar la pea frontal que porta el forat en la part superior, per sobre de la pea protectora.\n4- Collocar els dos laterals de laltre costat de la caixa. Clavar-los a la pea de la base i al protector interior.\n5- Fer els forats per clavar els claus que serviran de bisagra de la porta i al mateix temps realitzar els forats per els que passar el filferro que aguantar la caixa per les parets laterals (amb trepant). 6- Collocar la porta basculant clavant dos claus llargs, aquests claus han de passar pels orificis prviament fets amb el trepant.\n7- Clavar el sostre de forma que sobresurti un mnim de 4-5cm per la part frontal de la caixa. 8- Collocar el filferro que aguantar la caixa introduint els extrems pels forats laterals i doblant per la part interior de la caixa.\n9- Collocar el ganxo que permetr penjar la caixa en la branca de larbre de manera segura.\n5 Procs delaboraci del palUn dels estris essencials per fer el seguiment de les caixes s el pal per poder despenjar-les, s important abans de baixar-les memoritzar la branca i lorientaci del forat per tal de tornar-la a penjar al mateix lloc i que locell no shi trobi desubicat, vaig decidir construir un pal perqu amb en Carles i lescola de natura noms nhi havia un, a ms a ms pesava molt i era de molt mal portar amb la moto.\nRoba vella de llenol, vareta de ferro una mica gruixuda, un parell de\ntelescopis descombra, dos cargols amb les seves femelles, cola i una corretja vella de\nEines: Trepant, broca de 6, serra de tallar ferro, fil i agulla.\nProcediment:Primer de tot agafem els dos pals descombra i els unim fent un forat que travessi el tub, amb la broca de 6 i el trepant, desprs farem passar el cargol i el collarem(fort) amb la seva femella. Repetirem aquest procediment ms amunt, aconseguint donar ms estabilitat un cop el pal estigui estirat, aquest segon cargol s suficient amb que la femella hagi entrat, sense apretar-lo, ja que sovint shaur de treure i posar perqu el pal no sigui tan llarg.\nSeguidament donarem forma de V a la vareta de ferro per poder-la entrar entre la branca de larbre i el ganxo de la caixa niu i aix despenjar la caixa.\nVareta en forma de V.\nPer acabar amb la roba de llenol i el fil i lagulla farem una funda per poder guardar i portar els pals duna manera ms cmode, afegint-thi tamb la corretja.\nI ja tenim el pal apunt per penjar i despenjar caixes niu!\n6 Utilitat de les caixes niuLa construcci de nius artificials per lhome, es fa amb la finalitat de facilitar la reproducci de les aus. En temps passats la gent sanimava a construir nius amb materials ja utilitzats per atreure els ocells en els parcs i jardins. Dins de les caixes niu molts ocells estaven ms protegits que en les cavitats naturals, destacant que durant els hiverns molt freds, les aus poden dormir dins les caixes, i salvar-se duna mortalitat molt elevada. La facilitat per controlar els nius i tenir accs a la posta, va encuriosir a molts ornitlegs a comenar lestudi de les espcies ms comunes que nidificaven dins les caixes, especialment la Mallerenga Carbonera i la Mallerenga Blava. El fet daugmentar la poblaci daquestes aus insectvores a travs de la collocaci de les caixes fa que existeixi una pressi sobre les poblacions dinsectes. Les primeres caixes niu construdes amb material reciclat:\nCaixes niu a partir de material reciclat.\n7 Per qu es posen les caixes niu?La finalitat de les caixes niu s facilitar de la millor manera, un lloc on els ocells es puguin reproduir i dur a terme tots els passos que aix comporta. El bosc que envolta lEstany de Banyoles s un bosc que ha crescut molt rpidament, aquesta crescuda sha vist facilitada pels terrenys que envolten lestany, ja que antigament eren conreus, la vegetaci ha colonitzat molt fcilment i lha convertit en un bosc jove, aix fa que no hi hagin gaires arbres vells i per tant faltin forats que alguns ocells necessiten per reproduir-se. Alguns dels arbres vells, a sobre son retirats per lAjuntament, volent evitar els riscos que hi puguin haver, sobretot per la gent que diriament hi circula. El que sintenta amb les caixes niu s augmentar el nombre de forats, que alguns ocells fan servir per fer el niu, i per tant augmentar la poblaci dalgunes espcies que es veurien obligades a anar-sen per la manca daquests.Penjant caixa niu.\nDestacar la importncia que tenen les caixes a nivell cientfic per controlar i estudiar els tipus docells que hi ha en diverses zones i en quines quantitats, tamb la importncia per la facilitat danellar els polls. En resum, les caixes niu afavoreixen la cria de les aus en zones forestals amb dficit de cavitats naturals en arbres de bona qualitat.\n8 LocalitzaciEl lloc on generalment es situen les caixes niu s a dalt dun arbre. La caixa ha de quedar ben fixada perqu no caigui ni es mogui durant el temps que estigui penjada. Ha destar a un lloc adequat per lespcie que va destinada. La majoria de les caixes es troben penjades entre 2 i 4 metres dalada. Per evitar la depredaci a les caixes, siguin gats, rates, guineus, etc. sha de procurar penjar la caixa allunyada del tronc principal i no enganxada a ell (a vegades difcil daconseguir). I per ltim vigilar linclinaci de la caixa per evitar lentrada daigua de la pluja pel forat dentrada. Aquests serien els aspectes ms bsics i essencials tot i que en aquesta tasca la intuci juga un paper molt important.\nCom penjar una caixa niu correctament.\nA continuaci, he adjuntat el mapa on estan penjades les caixes niu del voltant de lestany de Banyoles. 20\nEstany de Banyoles amb caixes niu.\n9 Ocells que habiten a les caixes niuEls ocells que podem trobar amb ms freqncia a les caixes niu poden ser tres:\nIdentificaci: 11 cm. Parts superiors verd-blaves, la nica franja alar blanca i les partsinferiors grogues, sovint es pot confondre amb la Mallerenga Carbonera per es distingeix clarament pel seu menor tamany, la cara blanca i una fina lnia ocular negra, i un petit barber negre, la cua completament blava.\nHbitat: s un ocell molt adaptat a diferents ecosistemes, es pot veure en parcs,jardins, horts i boscs de tota classe. A lhivern es reparteix ms ocupant zones de matolls baixos.\nAlimentaci: A part dels insectes que sn la base de la seva alimentaci a laprimavera i a lestiu, a lhivern consumeix a ms a ms algunes llavors i fruits.\nA la menjadora: s un ocell molt freqent a la menjadora, li agraden els cacauets, lespipes, els aglans i tot tipus de llavors.\nReproducci: A partir dels primers dAbril les parelles comencen a buscar un foratadequat on installar el seu niu. La femella pon de 8-12 ous que incuba durant 12-14 dies. Els pollets abandonaran el niu als 17-20 dies.\nDistribuci: Europea. En tot Espanya. A lhivern rebem emigrants europeus.Migrador parcial en el Nord de la seva rea geogrfica.\nCant: Fa un agut tsi-tsi, seguit de un llarg triii. Reclam variat, tsi-tsi-tsi-tsit, etc. I unaspre i enfadat chu-r-r.\n(Parus major) 23\nIdentificaci: 14,5 cm. s el prid com de ms tamany, comparteix les parts inferiorsgrogues amb la Mallerenga Blava per es distingeix immediatament pel seu major tamany, cap negre amb celles triangulars blanques, barber negre, que sexten fins el centre del cos i costats de la cua de blanc brillant.\nHbitat: La Mallerenga Carbonera ms habitual, sobretot en ambients prxims alhome, poblant parcs, jardins, horts i boscs mixtes.\nAlimentaci: Insectes, aranyes a la primavera-estiu. A la tardor a ms a ms llavors ifruits. A els pollets els alimenten principalment dorugues, estudis han calculat que unes 500 els primers dies i fins a 800 abans de que els pollets aixequin el vol.\nA la menjadora: s amb diferencia locell ms popular en totes les menjadores, es elprimer a arribar un cop installat i el que en mxim numero dexemplars la visita; fins al punt de crear un moment de conflicte entre ells i amb individus de diferent espcie. El seu aliment preferit son les pipes, que les recull per trencar-les a prop dall, les agafa amb les potes i amb el fort bec les pica fins trencar la clova i accedir a la llavor.\nReproducci: Anida 2 cops lany. Construeix el niu en els forats dels arbres. Enprimer lloc recull bri de palla i fang, desprs folra el niu, en forma de copa profunda, amb pels, plomes i pollen. La femella pon tots els dies un ou rere laltre fins a un mnim de 8. El mascle no interv a la feina, noms per alimentar amb orugues a la femella. Al cap duns 13 dies neixen els pollets. Els pollets deixen el niu al cap de 16-21 dies, per normalment romanen alguns dies en les branques prximes.\nDistribuci: En la Pennsula Ibrica cria en casi tota ella, abundant en molts llocs. Ams a ms aus europees hivernen al nostre pas. Migrador parcial en el Nord de la seva rea geogrfica. Divagant a Islndia.\nCant: s lau que canta primer, desprs mateix de Nadal sel comena a sentir. El cantconsisteix en variacions de dos o tres sllabes, en un estrident i familiar tiichiu-tiichiutiichiu, ocasionalment imita altres aus. Reclams ms variats que en els altres prids per es distintiu el tsink, tsink semblant al Pins vulgar.\nPardal Xarrec (Passer montanus)Identificaci: 14cm. El pardal ms petit i compacte, sexes molt semblants. Esdistingeix per la combinaci de marr xocolata intens, vistosa taca negre sobre les galtes de color blanc net i un collar blanc casi complert, barber negre.\nHbitat: Sobretot en camps de cultius i rodalies. Alimentaci: Principalment llavors dherbes, algun gra i tamb insectes i larves. A la menjadora: No tan freqent com les mallerengues per tamb sel pot veure ambfora facilitat.\nReproducci: Els dos sexes construeixen el niu dherbes seques, palla i diversosmaterials, folrat amb plomes, normalment en forats, i sin sota un sostre quan el niu es de semicircumferncia, sovint utilitza caixes niu per sense massa protagonisme. Pon normalment dabril a juliol, de 3 a 5 ous, blancs a vegades amb fortes taques marrons o vermelloses, a lincubaci hi intervenen tots dos i dura ms o menys uns 11 dies, els pollets alimentats per la parella deixen el niu als 13 dies.\nDistribuci: Europea, en tot Espanya. Migrador parcial, Ha criat a Feroe. Divagant enIslndia.\nCant: De to ms agut que el com, un breu i metllic chic o chop, un repetit chiptchup i un rpid tiui-tuit-iuit. Inconfusible reclam de vol: tec, tec.\nPardal com: diferncia evident en la galta dels dos exemplars (Passer domesticus)\n10 AnellamentEl motiu principal de la construcci de les caixes niu s facilitar lestudi de les poblacions i anellament dels polls. L'anellament cientfic d'ocells s un mtode d'estudi basat en el marcatge individual de les aus. Qualsevol registre d'un ocell anellat, b a travs de la seva recaptura i posterior alliberament, b per la seva recuperaci final com a au morta, ens oferir una gran quantitat d'informaci sobre la seva biologia, especialment pel que fa als seus desplaaments. Traant les lnies de vol definides pels parells de dades anellament-recuperaci, s possible definir les rutes migratries de les diferents espcies d'ocells, aix com les seves rees de descans, oferint-nos aix una informaci molt valuosa per a la planificaci de sistemes integrats d'espais protegits per a les aus. Una altra informaci derivada de les recuperacions i controls inclou parmetres poblacionals (taxa de supervivncia, xit reproductor, etc...) que poden resultar essencials per entendre determinats canvis en les poblacions dels ocells. Ex: lany passat a la zona de Melianta es van trobar unes cigonyes electrocutades que venien dAlemanya. I tamb en una sortida danellament en Carles va anellar una Boscarla de canyar que ms tard es va capturar a Ucrana i va recrrer 1.973 Km en menys de 68 dies.\nBos carla de canyar. Cigonya\n10.1 En qu consisteix lAnellamentPer explicar en qu consisteix lanellament i els diferents passos que es duen a terme, vaig pensar que el millor seria desenvolupar una prctica, on seguirem lanellament dun Blauet. El primer pas per anar anellar ocells s la collocaci de les xarxes, en un lloc ptim on prviament sha anat a estassar. s important que la xarxa quedi ben tibada i que no faci vent perqu les bosses de la xarxa no quedin obertes.\nDesplegant la xarxa.\nCarles Feo tibant la xarxa.\nEl segon pas s esperar, una horeta per anar a veure si hi ha caigut algun ocell, normalment es posen unes 10 xarxes repartides ms o menys en 1 Km2, per aconseguir anellar el mxim docells.\nXarxa amb 5 ocells atrapats.\nEl segent pas s obrir la bossa on ha caigut locell i treurel amb molta cura, primer les potes i desprs la resta del cos, un cop tret es posa en una bosseta de roba per portar-lo fins al lloc on se li posar lanella que lidentifiqui i se li prendran les dades.\nObrint la bossa de la xarxa i traient el Blauet.\nEl tercer pas s un cop acabada la revisi de totes les xarxes, treure locell de la bosseta de roba per anellar-lo.\nAnellant el Blauet.\nEl quart pas a seguir s prendre totes les mesures de locell, sexe, mida del bec, pes, numero de lanella, edat, nivell de greix, nivell de musculatura, muda.\nEsquema per determinar el nivell de greix, musculatura i muda. Fitxa on apuntar les dades.\nPer pesar locell es fa servir una balana digital i es posa locell de caps per avall en un pot, perqu no vegi res i no es mogui, en el cas del Blauet en posar-lo de panxa amunt ja no es mou.\nBlauet en la balana digital. Pes 39,7g\nPardal de Bardissa en la balana digital. Pes 16,7g\nEl cinqu pas, i el ms gratificant s lalliberaci de locell amb la seva anella posada i les seves dades apuntades.\nBlauet a punt dalliberar.\nEl sis i ltim pas s un cop sha acabat lanellament, recollir les xarxes i posar-les a la bosseta de roba, les mateixes que havem posat els ocells.\nPlegant la xarxa.\nRecollint la xarxa.\nSi us heu quedat amb ganes de conixer ms coses sobre lanellament, espcies docells, diferents anelles, eines de lanellament, el cant de cada ocell i la increble captura dun Aligot!! Tot aix i ms ho podreu trobar en el CD Un dia danellament a lilla de Fares adjuntat en el Treball.\n10.2 Qu sha de fer quan es troba un ocell anellat?\ns possible que alguna vegada tinguem a la nostra disposici alguna anella metllica de les que s'utilitzen en l'Anellament Cientfic d'Ocells. El ms important que cal fer en aquests casos s enviar tota la informaci possible d'aquesta anella a l'Institut Catal d'Ornitologia tan aviat com puguem.\nCal prendre amb molta cura tot de dades relacionades amb l'anella: La numeraci i inscripcions que tingui l'anella (tota la informaci que tingui gravada, tant nmeros com lletres). La localitat i data de la troballa. L'espcie d'ocell que porta l'anella (en cas de que ho sapiguem). Les condicions en qu hem trobat l'animal (esgotat, mort, no vola, vist amb prismtics, etc...).\nSi no podeu enviar una carta amb lanella o simplement heu trobat un ocell viu i li heu vist lanella i us interessaria saber don prov, podeu enviar tota aquesta informaci a la pgina web de lICO: http://www.ornitologia.org/anellament/queferane.htm On us facilita el segent formulari:Ompliu tots els camps del segent formulari i cliqueu la tecla "enviar": Dades de l'observador Nom Telfon\nDades de la recuperaci Data\nEspcie d'ocell Dades de l'anella\nEstat de l'ocell\nL'ocell va xocar amb el vidre d'una finestra i va caure mort a terra.\n11 Dades de cada caixa niu\nA continuaci hi han representades les dades obtingudes de cada caixa niu, enumerades i classificades, el numero i tipus de cada caixa, el lloc on ha estat collocada, larbre i lalada que est penjada, lespcie que lha habitada, quants ous i quants polls han criat, observacions cada 15 dies, ancdotes i lanellament dalguns polls. A partir de la caixa 31 inclosa, les caixes varien de tamany i formes amb la finalitat que les habitessin altres ocells.\n11.1 Seguiment de les caixes niu\nLes dades de les caixes niu que hi han a continuaci sn les que he utilitzat al llarg del treball, sn 30 caixes que ja estaven penjades danys anteriors, i lEscola de Natura em va deixar accedir-hi per dur a terme el seguiment. Totes tenen les mateixes mides, 28X12 cm i de forat de dimetre 3 cm, menys la caixa 15 de mides 50X20 cm i de forat de dimetre 8cm, la majoria penjades al voltant de lestany de Banyoles.\n11.2 Experimentaci de les caixes niu\nLes caixes que hi ha a continuaci sn les que han servit al llarg del treball per realitzar lexperimentaci, hi ha 8 caixes que vaig construir per intentar que les habitessin noves espcies, hi ha dues caixes de cada mida, dues de 40X16 cm i de forat de dimetre 65 cm, dues de 38X17 cm i de forat de dimetre 5cm, dues de 25X15 cm amb obertura de 2X10 cm i dues de 25X15 cm amb obertura de 12X12 cm. En la pgina 11 es pot veure una caixa de cada mida, amb les seves respectives alades i possibles habitants.\nEn aquest treball els grfics, siguin de barres o circulars tenen un paper molt important, ja que totes les dades recollides durant el treball, estan representades en els grfics que hi han a continuaci. Comparacions amb altres anys a travs de les mitjanes per caixes niu, els totals de polls i ous, les diferents espcies nidificants, els arbres utilitzats, lalada en que es troba penjada cada caixa niu, el diferent material que utilitzen els ocells per la construcci del niu, la diferncia entre les diferents postes, el total de polls i ous per cada caixa niu, els resultats generals que hi ha hagut, etc.\n12.1 - Resultats d'ous i polls en cada caixa niu (Grfic 1)Ous20 19 18 17 16 15 14 13 12 11 10 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30\nNmero de polls i ous (2005)\nMitjanes d'ous i polls per espciesOus8\nNmero de ous i polls\n7 6 5 4 3 2 1 0 Parus major Parus Caeruleus Passer Montanus\n12.2 - Resultats d'ous i polls en cada posta (Grfic 2)Ous Nmero de polls i ous (2005)120 110 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 1a posta 2a posta 3a posta\nMitjanes caixes niuOus Nmero de polls i ous (2005)5 4 3 2 1 0 1a posta 2a posta 3a posta\n12.3 - Resultats anuals de les caixes niu (Primeres postes) (Grfic 3)Ous120 110 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 2002 2003 2004 2005\nNmero de polls i ous\nMitjanes d'ous i polls (Primera posta)Ous5\n4 3 2 1 0 2002 2003 2004 2005\n12.4 - Resultats d'ous totals de les caixes niu (2005) (Grfic 4)Parus major Parus caeruleus Passer montanus\n12.5 - Resultats dels polls totals de les caixes niu (2005) (Grfic 5)Parus major Parus caeruleus Passer montanus\n12.6 - Resultats de les caixes niu (2005) (Grfic 6)Caixa niu amb polls Caixa niu destruida Caixa niu sense polls Caixa niu depredada Caixa niu buida Caixa niu abandonada\n12.7 - Material utilitzat per fer niu (grfic 7)Molsa Plomes Pls Branquetes Fruit de pollancre Herba\nFruit de pollancre 6% Herba 18%\nPlomes 17% Molsa 32%\n12.8 - Alada de les caixes niu (Grfic 8)Altura6 5 4\n3 2 1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30\n12.9 - Arbres de les caixes niu (grfic 9)Alzina Salze Freixe Morera Pi blanc Om Roure Lledoner\nOm 3% Pi blanc 7%\n13 Conclusions per grfics83\nDesprs de posar totes les dades en grfiques, nhe pogut extreure diferents conclusions, no massa cientfiques perqu hi ha hagut moltes variables que de ben segur, mhan passat per alt. A cada grfic he anat comentant el que shi pot observar i pel que he aprs al llarg del treball, mhe atrevit a redactar algunes deduccions.\n13.1 Interpretaci grfic 184\nEn aquest grfic podem observar el rendiment que hi ha hagut en cada caixa niu, la diferencia dous, polls i la seva quantitat. En moltes de les caixes hi ha el mateix nombre dous que de polls, s un fet en principi poc normal, perqu sobretot en les primeres postes hi ha molts ous que no eclosionen, segurament perqu la femella pot haver format algun ou dins seu sense la prvia fecundaci del mascle. En aquest grfic no es veu gaire reflectit ja que la primera revisi de les caixes es va fer una mica tard i en moltes delles ja hi havia polls, vaig decidir posar tants ous com polls hi havia perqu sin el grfic quedava molt descompensat, i vaig fer-ho aix perqu, per exemple: si tenim 6 polls, a la posta com a mnim hi havia 6 ous, aquests sn segurs i encara que al fer la revisi no hi fossin vaig creure adient posar-ho. En les caixes niu restants, tret de les que no hi va haver mai res, el nombre dous s ms elevat que el de polls, probablement perqu quan el mascle va copular amb la femella, aquesta ja tenia algun ou format dins seu. En la caixa 3 els ous van ser abandonats, i no men vaig adonar fins que vaig entrar les dades. En les caixes 4, 7, 15 i 18 no van ser utilitzades en cap moment, la caixa 4, va ser xafada i sigui perqu va ser penjada ms tard o perqu estava molt a prop del cam, el seu rendiment va ser nul. En la caixa 7 hi va haver niu per sense presencia dous, segurament el niu estava fet danys anteriors. La caixa 15 el seu rendiment tamb va ser zero, sigui perqu les seves dimensions sn de 50X20 cm o perqu tamb va ser penjada ms tard. En la caixa 18 tampoc hi havia niu i larbre estava mort, presncia dalgunes restes dexcrements docell. Destacar la caixa 22 que va ser la que va funcionar millor.\n13.2 Interpretaci grfic 2\nEn aquest grfic podem observar el nombre dous i de polls en cada una de les diferents postes que hi ha a lany, en la primera posta hi va haver 114 ous i 104 polls. En la segona posta hi va haver 77 ous i 74 polls. I finalment en la tercera posta hi va haver 58 ous i 44 polls. Podem observar com el nombre dous i de polls s molt ms elevat en la primera posta que en les altres dues, un dels factors podria ser que les caixes niu estiguessin plenes i aquests no trobessin prou espai per fer el niu, un altre factor segurament va ser la calor generada pels mesos ms calorosos de lestiu fent que els ocells perdessin el seu instint de reproduir-se, i un altre factor determinant podria ser la manca daliment, ja que si els mateixos progenitors tenen dificultats per mantenir-se ells mateixos o no troben gaire aliment, difcilment faran una nova posta.\n13.3 Interpretaci grfic 386\nEn aquests grfics es poden veure els resultats de les primeres postes, en relaci amb anys anteriors, noms hi ha resultats de les primeres postes perqu sn les niques dades que hi havia daltres anys, primerament vaig posar els ous i els polls de cada any, per vaig observar que en el 2002 noms es disposava de 10 caixes niu, en el 2003 noms hi havien dades de 4 caixes, al 2004 de 25 caixes i finalment el 2005 que tenia penjades 30 caixes, i com que la grfica no era molt expressiva, vaig decidir fer la mitjana dous i polls de les primeres postes de cada any. Els resultats de les mitjanes van ser els segents: 4 ous i 2,8 polls per caixa lany 2002, 2,5 ous i 2 polls per caixa lany 2003, 3ous i 2,72 polls per caixa lany 2004, i 3,8 ous i 3,47 polls per caixa lany 2005. Tot i aix les dades no sn molt significatives, ja que tret dels ltims 2 anys es disposava de poques caixes niu.\n13.4 Interpretaci grfic 4 i 5En aquest grfic podem veure les diferents espcies que shan reprodut dins les caixes niu i quines ho han fet amb major i menor nombre, per una banda tenim les mallerengues carboneres (Parus major) amb un total de 169 ous i 154 polls, en segon lloc les mallerengues blaves (Parus caeruleus) amb un total de 62 ous, i 51 polls i finalment tenim els pardals xarrecs (Passer montanus) amb un total de 18 ous i 17 polls. A les zones on el Pardal Xarrec es reprodua eren les caixes que estaven ms a prop del cmping de Banyoles, mentre que la Mallerenga Carbonera i la Mallerenga Blava habitaven la resta de les caixes niu, i en un nombre molt ms gran, la Mallerenga Carbonera. Probablement perqu la seva poblaci s molt ms elevada.\n13.5 Interpretaci grfic 6En el segent grfic podem veure en % els resultats que han tingut les diferents caixes niu, fins a un 53% (16 caixes niu) o sigui ms de la meitat, shan reprodut sense cap dificultat i amb total normalitat. Un 10% (3 caixes niu) van ser abandonades pels pares un cop ja havien comenat la posta, per motius desconeguts. Un 10% (3 caixes niu) van ser depredades, tot i la pea protectora hi ha hagut un % docells que han sigut depredats, majoritriament per ratolins, ja que en moltes delles sen trobaven excrements, la pea protectora no pot actuar contra aquests depredadors, perqu es poden ficar molt fcilment pel forat dentrada i accedir als polls o als ous per el mateix lloc on passen els mateixos progenitors daquella niada. Un 10% (3 caixes niu) van ser destrudes, aquestes queien a terra i es xafaven, segurament pels forts vents en algunes dates. Un 10% (3 caixes niu) hi va haver sense polls, aix vol dir que els habitants daquella caixa niu van arribar a fer niu per mai no hi va haver presncia dous ni polls, podria ser que algun niu ja hi fos danys anteriors. I finalment, noms un 7% (2 caixes niu) no van ser ocupades en cap moment del seguiment.\n13.6 Interpretaci grfic 7En aquest grfic podem veure el material que utilitzen els habitants de les caixes per fer el niu de dins, per obtenir aquestes dades, quan vam anar a netejar les caixes niu, de cada caixa apuntvem tants punts com dits hi havia daquell material, el material ms abundant va resultar ser la molsa amb un 32%, lherba seca amb un 18% era molt utilitzada pels pardals xarrecs ja que emplenaven tot el niu daquest material, les plomes un 17%, el pl un 18% en gran part dels casos formava la silueta del cercle del niu, i finalment amb un 9% de branquetes i un 6% de fruit de pollancre que va provet dun plomall de pls fins que el fa volads, molt vists durant la primavera als voltants de lestany i amb aquest ltim tipus de material acabaven de polir els nius. El material del que disposaven els ocells per fer el niu depenia molt de la vegetaci que hi havia ms a prop de la caixa.\n13.7 Interpretaci grfic 8En aquest grfic es pot veure laltura en que est penjada cada caixa niu, en principi cada tipus de caixa t la seva aconsellable alada, tot i aix no s una dada molt important, ja que quasi mai, larbre no et dna masses opcions de collocar la caixa i finalment optes per acabar fent servir linstint i el sentit com. En el llibre de caixes niu que em va deixar en Carles, deia que per Mallerenga Blava, la caixa havia destar penjada a ms de 3 m, a 3 m per Mallerenga Carbonera i entre 2 i 5 m pel Pardal Xarrec, un cop he recollit totes les dades he vist que en aquest estudi no es dna el mateix resultat. En aquest estudi lalada no s una variable a tenir en compte, fet que latribueixo a la poca disponibilitat darbres vells i foradats on aquests ocells puguin fer el niu.\n13.8 - Interpretaci grfic 9En aquest grfic es poden veure els diferents arbres on estan penjades les caixes niu. El freixe amb 8 exemplars i el salze tamb amb 8 exemplars, sn els ms utilitzats en la finalitat de collocar les caixes, lalzina amb 5 exemplars, i el roure amb 3 exemplars, tamb tenen un paper important, mentre que el lledoner, lom, el pi blanc i la morera tenen menys de 3 exemplars on hi ha caixes niu. Larbre en principi no t cap importncia, sempre i quan aquest es trobi en bon estat i no posi en perill la caixa niu.\n14 Final de treballEn aquesta conclusi magradaria esmentar els resultat que han tingut les caixes niu que vaig posar per experimentar, intentant que noves espcies habitessin aquestes caixes, el resultat no va ser lesperat, perqu no van ser ocupades pels ocells adequats, tot i aix el van ocupar mallerengues carboneres, fet que confirma la manca darbres vells amb forats perqu aquestes espcies abundants aconsegueixin reproduir-se. Els primers dies en Carles em va explicar una ancdota molt curiosa, es va trobar un niu de Mallerenga Carbonera a terra, en principi aquest fet, no tindria res destrany perqu podia haver caigut de larbre, per la sorpresa va ser que aquell niu sestava construint en un forat que feien les mateixes arrels dun pollancre de la Font de la Puda, i llavors em va explicar que aquestes espcies no troben on fer el niu, bsicament perqu la vegetaci del voltant de lestany ha crescut molt rpidament, per tant no hi han arbres vells, i encara els pocs que moren, lAjuntament de Banyoles els retira per evitar riscos a la gent que passeja pels voltants de lestany. Amb aquest treball, he aprs moltes coses que no sabia, com els passos de lanellament, noves espcies docells, els cants de les mallerengues, etc. i he viscut algunes experincies inoblidables com lanellament de laligot, les femelles de Mallerenga Carbonera que no volien abandonar el niu ni quan obria la tapa, per anotar els resultats, la satisfacci de veure com els ous sobrien, els polls anaven creixent i sortien del niu intentant aixecar el vol per primer cop. Cada 15 dies que anava a fer la revisi de les caixes frisava per veure els resultats! I em sabia greu quan alguna posta, a causa de la depredaci no aconseguia tirar endavant. De cares a lany vinent espero continuar portant el seguiment de les caixes niu, i perqu no posar ms caixes niu de diferents mides per augmentar la probabilitat de que aquestes siguin ocupades per noves espcies, ja que mai sha aconseguit, segurament perqu tampoc sha intentat, tot amb la finalitat dajudar a la natura a continuar creixent.\nEl motiu pel qual he utilitzat paper reciclat en el treball s molt senzill, protegir els boscos primaris tot adoptant la utilitzaci del paper, com a una eina deducaci ambiental. Aix si, molt important del paper reciclat s que sigui lliure de clor en el procs de fabricaci perqu s menys contaminant. Amb aquest treball espero haver aclarit alguns dubtes que hgiu pogut fer-vos i perqu no, haver augmentat la vostra saviesa, en un mn tan divers com pot ser la natura. Sempre he considerat molt important conixer el nostre entorn, crec que s el primer pas per estimar-lo i conservar-lo. Un treball que recull lajut dalgunes persones i que sense elles aquest treball hagus estat del tot impossible, ja se que no hauria de dir noms per evitar deixar-men, per no men puc estar, em sembla que tinc lobligaci moral danomenar, principalment, a la meva tutora Pili Grau que mha estat sempre a sobre i que sense ella no hagus viscut les experincies tan agradables que mha donat aquest treball, tamb agrair especialment a en Carles Feo, que sense la seva ajuda, els seus coneixements, la seva experincia, els seus mitjans, i la seva pacincia hagus sigut impossible accedir a moltes de les dades, ancdotes i material pel treball. Agrair tamb la collaboraci del meu pare Narcs Burch que em va ajudar acabar les caixes niu, i va venir el dia de lanellament a lilla de Fares, va tirar les fotos i vam viure una experincia increble amb laligot, destacar que com es pot apreciar a les fotos, va agafar lAligot amb uns simples guants de llana perqu pogussim observar-lo i tirar-li algunes fotos, i a la meva mare Pilar Vinyals que li vaig xafar unes quantes escombres per acabar fent el pal per poder baixar les caixes niu, i que em va fer una bossa per poder portar els pals amb la moto, al meu germ Joel Burch per ajudar-me a comptar dades i a realitzar els grfics. I en general a tota la meva famlia pel suport que mhan donat al llarg del treball. Grcies.\n15 BibliografiaBAUCELLS COLOMER, Jordi; CAMPRODON SUBIRACHS, Jordi; CERDEIRA RIBOT, Jordi; VILA PERDIGUERO, Pere. Gua de las cajas nido y comederos para aves y otros vertebrados. Barcelona: Lynx Edicions, 2003. BURNIE, David. Locell i el niu. Barcelona: Altea grup promotor. http://www.ornitologia.org/anellament/queferane.htm MASSIP GIBERT, Josep M. Els Ocells Banyoles fauna comarcal. MOSAIK VERLAG, Gmbh. Aus terrestres. Barcelona: Blume 1983. MUNTANER, Jordi; FERRER, Xavier; MARTNEZ-VILALTA, Albert. Atlas dels ocells nidificants de Catalunya i Andorra. Barcelona: Ketres RODRIGUEZ DE LA FUENTE, Flix. Pjaros del bosque ( I ). Barcelona: Artel. TORY PETERSON, Roger; MONTFORT, Guy; HOLLOM, P.A.D. Guia de campo de las aves de Espaa y de Europa. Barcelona: Omega, 2002.\n16 CD anellament a lilla de FaresIncerteu el CD i obriu larxiu Anellament a lilla de Fares, tot seguit premeu la tecla F5 del vostre teclat.\nTreball de Recerca Complert VERSIO PDFDocuments


Una protesta a Quito, a l’Equador, a mitjans d’aquest mes d’octubre. BIENVENIDO VELASCO / EFE\nBarcelonaAmb la força d’un huracà, el malestar sobrevola l’Amèrica Llatina en els últims mesos. A Haití, l’Equador, Bolívia o Nicaragua la població ha dit prou al govern de torn. També a Xile, el país amb un full de serveis econòmics més estable de la regió i catalogat d’exemple a seguir, ha esclatat per l’encariment d’uns pocs cèntims del preu del bitllet de metro, que ha servit per mostrar la ràbia i frustració soterrada de moltes capes de la societat. Des de les protestes contra la dictadura d’Augusto Pinochet no es veien a les ciutats xilenes manifestacions tan multitudinàries, i la mobilització continua, fins i tot, després que el president Sebastián Piñera retirés la controvertida mesura.\nEl xou vergonyós de Motos i Pantoja\nEl Barça Lassa escriu la seva necrològica\nNo és el mateix, Albiol\nIsrael ha planificat 6.000 habitatges més als assentaments des del relleu a Washington\nBarcelona destinarà 132 milions d’euros a Cultura, el 5% del pressupost municipal


Declarar els preus agroalimentaris – AGROactivitat\nDeclarar els preus agroalimentaris\nEl projecte s’aplicarà a ametlla, avellana, fruita dolça i conill\nEn el marc del nou Pla estadístic de Catalunya, el Departament d’Agricultura ha apostat per potenciar la informació vinculada a l’Observatori Agroalimentari de Preus de Catalunya. L’objectiu és disposar d’informació estadística fiable sobre els preus i les operacions realitzades a Catalunya i, en definitiva, augmentar la transparència del mercat.\nEl procés hauria d’estar en funcionament a partir de la primavera, moment en què la Conselleria tindrà a punt els formularis i l’aplicació informàtica que els operadors hauran d’emprar per declarar els preus.\nPer part de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya, es vetllarà perquè les cooperatives agràries, com agents que participen en la comercialització, tinguin reconegudes les seves particularitats i es busqui un sistema eficaç que no suposi una càrrega administrativa.\nEn una primera fase, s’han considerat d’interès estadístic les dades relatives a avellana, ametlla, fruita dolça i conill. Està previst que el projecte es vagi estenent progressivament a la resta de sectors agroalimentaris.


"La dona que treballa a l'Exposició" | Associació d'Escriptors en Llengua Catalana\nCarme Karr, que ve a ésser la Sylvia Pankhurst espanyola n'ha fet de molt bo. Excel·lent: ha muntat a l'Exposició, en un dels seus palaus, un certamen del treball de les dones de tota Espanya, que val tot el món.\nMolt bé. Aquest feminisme ja ens agrada més; en aquesta forma, ja l'entenem millor. El feminisme de què ens ha donat prova (una prova reeixida) Carme Karr, és un feminisme "femení", allò, precisament que nosaltres comprenem que ha d'ésser el veritable feminisme.\nL'obra de Carme Karr demostra una orientació justa i noble en la concepció del moviment reivindicatiu de la dona. Però d'una altra banda, és que a la nostra terra, treballada per tants segles de pudor i gravetat, les dones no poden pas ésser d'una forma distinta que la de les feministes "autèntiques", o sigui les eixalabrades i absurdes senyores angleses, l'únic ideal de les quals és el sufragisme.\nCarme Karr, per a posar en evidència la importància de les dones, en lloc d'organitzar una campanya socialista, ha fet quelcom de més útil, de més assenyat i de més bell: reunir l'esforç laboriós i artista de les dones de tota Espanya, i ensenyar-lo al món per a fer-li veure unes qualitats d'aplicació, d'intel·ligència i de sentiment, que són aquelles de les que les dones poden estar veritablement orgulloses.\nDavant el museu de tota mena d'obres d'art i de labor, realitzades per les dones espanyoles, que acaba d'obrir-se al Palau Alfons XIII, davant del bé de Déu de brodats (la feina romàntica de les noies "punt dolç" d'aquelles que encara no coneixen el deport ni el cinema), davant de les puntes llegendàries d'Arenys de Mar, de les pintures, escultures, vitreries, orfebreries, tapisseries, etc., etc., que hi hem admirat, com una bella negació de la inutilitat i de l'ociositat de les dones, no ens podem estar d'aplaudir l'entitat organitzadora, que és l'Acció Femenina de Barcelona i Carme Karr, la seva presidenta.\nMontserrat Isern, la secretària d'Acció Femenina -una criatura minsa i vibràtil- em fa de "cicerone" a través de les coses del Pavelló:\n- Això són les joies que la Montserrat Vidiella, fa a les nits, en sortir del seu empleu del Banc.\n- Això són les caravel·les de fusta de Sant Jordi...\nAixò és el recull dels dibuixos de la Maria Oller...\n- Nena, Montserrat, no has canviat aquesta ginesta?\n- Demà, senyora Karr...\nAixò a més a més, és d'una necessitat humana i social apremiant. ¿Es pot tolerar que una dona s'hagi de convertir en un blanc de revessos i de misèries, pel sol fet de posar a coll l'embalum de la seva feminitat primitiva?\n¿Pel sol fet que ningú li hagi ensenyat a deseixir-se, a treballar, a viure com una persona? Cregui que fa vergonya de veure aquestes dones infelices que no surten soles de casa, que tenen el treball per un pecat i que només aspiren a casar-se. Casar-se. Està molt bé. És el fi natural de la dona. Però les estadístiques han provat que a Barcelona hi ha seixanta-mil dones que no tenen parella, que sobren... Seixanta-mil dones que no es poden casar. ¿I doncs què han de fer aquestes dones? Treballar, laborar d'una manera o altra, i no esperar a morir-se de fàstic; entenc que tota criatura té l'obligació de guanyar-se la vida que ha de justificar-la.\nPerò sobretot, és precís preocupar-se del destí d'aquest contingent de populació condemnat de l'excedència. Se l'ha d'aprofitar i és això el que jo estic fent, el que vaig aconseguint a còpia d'esforç i de lluita. De lluita, abans que res. Ah! Vostè no es pot arribar a imaginar què és el desenvolupament de la meva idea en aquest país, en aquest ambient...\n- Vostè deu ésser alemanya, oi?\n- No, catalana -la velleta ho diu joiosament, amb el seu gran somriure dolç i clar-. El meu pare sí que era alemany. Però la meva mare era madrilenya. Jo m'he criat a França, però m'estimo Espanya i Catalunya amb deliri. Només ha de pensar que als vint-i-cinc anys, mal o bé, ja escrivia el Feminal de la Il·lustració Catalana. D'allí va sortir l'Institut de Cultura de la Dona, i totes les principals institucions Feministes catalanes... Abans dels quaranta vaig ésser la primera dona que va parlar a l'Ateneu. Va ésser després de la Setmana tràgica. Vostè no pot recordar-se'n... però els periòdics en van parlar molt. Vaig tronar contra el clericalisme i contra els convents de monges.\nLa clerecia es va trasbalsar, va protestar... tot el que vulgui. Però ara recullo els fruits de la meva sembra: Avui en els bons convents de monges, s'usa diàriament la cambra de bany i a les alumnes se les ensenya cultura grega.\nUn bon elogi\n- Ja ho veu, eh? -em diu Montserrat Isern, graciosament, veient-me completament convençuda.\n- Sí. Em deixen parada. Vostès desfan la ridícula i a vegades odiosa llegenda del feminisme per tots cantons. Ni són antiquades ni lletges... Vostès són delicioses.\n- Sí, ja li deixo dir -em diu la senyora Karr-. Aquestes nenes -la Montserrat i totes les altres- són un tresor. Elles han portat d'una manera ideal, tot el pes material -que vostè no es pot arribar a imaginar- de la nostra tasca. I ho han fet tan bé que no fa gaires dies, el general Rubió, va dir: Aquestes dones d'Acció Femenina ens han donat una lliçó. Amb vuit-mil pessetes s'han fet una exposició que ja no es pot demanar més. Si arriben a ésser elles les que fan l'Exposició general, ens hauríem estalviat la meitat de la milionada. Aquest dimoni de dones acabaran demostrant-nos que tenen raó i que, realment, ho saben fer millor que nosaltres.\nHeus ací com una exposició de coses, més aviat fràgils, pot ésser un vot a favor del feminisme tan eloqüent i tan eficaç com un parlament a la Cambra, o un acte públic amb incidents i tot.\nI tot això sense perdre cap de les gràcies femenines que els són més essencials.\n(POLO, Irene: "La dona que treballa a l'Exposició", Imatges. Setmanari gràfic d'actualitats. (Barcelona), any1, núm. 7, 23 de juliol 1930)


Tots els vídeos amb els consells per viatjar amb bon Karma al transport públic | TMB Notícies\nInici » Empresa » Tots els vídeos amb els consells per viatjar amb bon Karma al transport públic\nTots els vídeos amb els consells per viatjar amb bon Karma al transport públic\nValidar correctament, no embrutar ni trencar res, no molestar, respectar l'espai dels altres passatgers, cedir el pas a les portes i les escales mecàniques... Són regles de comportament que fan més fàcil el dia a dia.\nJa fa més de dos anys que la Karma reparteix consells per a una bona convivència al transport públic: corregeix les infraccions i els comportaments incorrectes i aplaudeix els viatgers que fan un bon ús dels vehicles i les instal·lacions.\nEn aquest temps el nostre personatge ha estat protagonista d'un bon grapat de vídeos, que es poden recuperar en una llista de reproducció del canal de TMB a YouTube. El que acumula més visualitzacions és el dedicat a rebutjar els comportaments masclistes, publicat el gener del 2019. Més de 150.000!\nConceptes: Civisme|Comunicació|Usuaris|Institucions: TMB|Anys: 2019


Plaça del diamant, 21-8-08\nDoncs he de reconèixer que, per ser un bolo a l'aire lliure i a les festes de Gràcia, no ha estat tan terrible com en un primer moment vaig pensar que podia ser. El so no estava gens malament, hi havia un Yamaha de 3/4 de cua que estava de conya, i la plaça era plena de gent que estava pel concert (sí, també n'hi havia molta que estava de festa, bevia, xerrava,... però és que són les festes de Gràcia!).\nA més, ha vingut molta gent coneguda, alguns que feia molt de temps que no veia, com la Glòria Torres i el Quim Tarrida amb l'Àlex Ventura, la Clara Luna, la Diana i l'Ale, l'Esther i el Motera, la Mariona, el Ramiro, el Rocky, el Duran i l'Imma, el Sebas i la Griselda, el Salvador Toscano, el Guillermo Calliero, la Carme, la Rosa,...\nPel que fa a la música, el primer passe ha sigut bastant fluix. Ens ha costat molt entrar en el bolo, almenys a mi. Feia massa temps que no tocàvem els temes, i aquests bolos a mig agost sempre m'enganxen en una forma pèssima, per sota del que és habitual. Sort que avui hi ha hagut un segon passe, perquè m'hi he trobat molt més còmode, relaxat, la música ha fluit millor, sense tanta tensió. Potser és que m'he adaptat a la situació, o potser és simplement que m'he deixat anar i no he forçat res, però tot ha funcionat millor, o almenys aquesta és la sensació que jo he tingut. Ah, i la Rosa m'ha dit que en quinze dies tindrem el disc! Això sí que són bones notícies!


La Consellera Geis destaca el retorn a la pr... - Govern.cat\nquery_builder 15 octubre 2021 14:18\nLa titular de Recerca i Universitats visita avui Tarragona\nLa Consellera Geis destaca el retorn a la presencialitat total en els campus universitaris i recorda l'esforç de la comunitat universitària durant les restriccions\n“Ha costat arribar fins aquí però res hagués estat possible sense l’esforç de professorat, estudiantat, personal d’administració i serveis, i equips de gestió”, ha subratllat la consellera\nDurant l’acte d’inauguració de curs de la Universitat Rovira i Virgili, la consellera Geis també ha destacat l’impacte que té la recerca que es fa a les universitats en qualsevol punt del país\nGeis visitarà aquesta tarda les instal·lacions del Port de Tarragona que manté una estreta col·laboració amb la URV en matèria de formació de personal, recerca, desenvolupament tecnològic i intercanvi d’experts\nLa consellera de Recerca i Universitats, Gemma Geis, ha destacat avui el retorn a la presencialitat total en els campus universitaris catalans durant la seva participació en l’acte d’inauguració del curs universitari 2021-2022 de la Universitat Rovira i Virgili (URV) a Tarragona. La consellera Geis ha volgut agrair a la comunitat universitària l’esforç realitzat durant les restriccions a causa de la pandèmia per VOID-19: “Ha costat arribar fins aquí però res hagués estat possible sense l’esforç de professorat, estudiantat, personal d’administració i serveis, i equips de gestió”. Geis ha animat a “recuperar el temps perdut de contacte, d’aquest intercanvi diari a l’aula que també és important”.\nDurant l’acte, en el qual ha estat acompanyada per la rectora de la URV, María José Figueras, la consellera Geis ha reivindicat l’impacte que té la recerca que es fa a les universitats en qualsevol punt del país gràcies a la transferència d’aquesta recerca a la societat. “La pandèmia ens ha donat molts exemples i hem de seguir per aquest camí de recuperació econòmica i social que s’ha de fer a la mateixa velocitat a tot el país”, ha assegurat Geis.\nLa consellera Geis ha destacat com el sistema universitari català compleix la triple missió de formar a les persones, fer recerca científica i transferir el coneixement a la societat gràcies a la vinculació amb el seu entorn. En aquest sentit, ha qualificat de “modèlica” a la URV que, actualment, ja ha superat els 13.000 estudiants matriculats i compta amb 241 grups de recerca i és una reconegut tractor de la regió de Tarragona.\nFinalment, la titular del Departament de Recerca i Universitats ha afirmat que “tenim un deure amb el jovent del nostre país: si vol marxar ha de ser una opció i no una obligació”. I ha continuat dient que “hem de fer totes aquelles polítiques per començar a sembrar aquest present i futur, i així tinguin les màximes oportunitats possibles en aquest país que és Catalunya”.\nEn aquest sentit, Geis ha explicat que amb el nou pressupost i el Pacte Nacional per a la Societat del Coneixement, “hem de poder millorar el finançament de totes les universitats, fer polítiques de transferència, de millora de les infraestructures i del relleu generacional”, i per tant, “com a país ens hem de creure que l’hem de vertebrar a través del coneixement”, ha reblat.\nPrecisament, la consellera es desplaçarà aquesta tarda les instal·lacions del Port de Tarragona que manté una estreta col·laboració amb la URV en matèria de formació de personal, recerca, desenvolupament tecnològic i intercanvi d’experts, entre d’altres. En l’últim any, port i universitat han impulsat conjuntament un projecte de restauració de la vida marina amb la col·locació de biòtops o un Màster de Direcció d’Operacions Logístiques, entre d’altres.\nDurant la visita al Port de Tarragona, la consellera Geis es reunirà amb el president del Port, Josep Maria Cruset, i el director general, Ramon Garcia. Acompanyarà a la consellera la directora de Serveis Territorials del Departament de la Vicepresidència i de Polítiques Digitals i Territori, Trini Castro.\nLa consellera Geis durant l'acte d'inauguració de curs de la Universitat Rovira i Virgili 3289


Seminari per a millorar la competitivitat de les empreses turístiques a Ribera d’Ebre | DECABA - Turisme i Desenvolupament Local\nAquest any tornem a col·laborar amb el Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre en el projecte Ribera d’Ebre VIVA, dedicat a la promoció de l’ocupació, el desenvolupament local i el turisme a la comarca.\nLa nostra col·laboració aquest 2016 es centra en orientar a les empreses del sector turístic a millorar la seva competitivitat consolidar els seus mercats referents de proximitat i orientar-se a nous perfils de clients.\nPer això, s’han organitzat 3 seminaris de mig dia de durada que es celebraran els mesos d’abril, maig i juny. Es presentaran exemples i casos pràctics de territoris i empreses similars a les de Ribera d’Ebre, amb especial èmfasi en la innovació i les noves formes de promoció que faciliten les noves tecnologies a l’abast de micro i petites empreses. Les sessions són temàtiques i gratuïtes.\nA continuació es detallen els 3 seminaris:\n1r seminari: Dimecres 27 d’abril, de 10h a 13h, al Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre (Móra d’Ebre).\nTítol: Com orientar la qualitat dels allotjaments i de les empreses de serveis turístics als mercats de senderisme, btt, pesca, navegació fluvial i altres activitats en la natura\nAmb la participació de Josep Capellà (DCB Tursime) i dels allotjaments turístics Casa Leonardo (Senterada, Pallars Jussà) i Mas del Joncar (Sant Pere Pescador, Alt Empordà).\nAquets dos allotjaments, malgrat tractar-se d’establiments petits i amb poques places, han apostat per diversificar les seves propostes i orientar-les a nínxols diversos que els ajuden a millorar l’ocupació i rendibilitat de les seves empreses.\n2on seminari: Dimarts 17 de maig\nTítol: Com millorar la qualitat dels serveis del sector de la restauració per adequar-se a les noves tendències dels mercats.\n3er seminari: Dilluns 13 de juny\nTítol: Com comunicar als nostres clients l’especificitat i singularitat de les nostres empreses.\nDes del 2011, Ribera d’Ebre VIVA, projecte subvencionat pel Servei Públic d’Ocupació de Catalunya en el marc dels Programes de suport al desenvolupament local, ha liderat actuacions dedicades a l’àmbit turístic.\nEtiquetes : desenvolupament local, Ribera d'Ebre, seminaris, turisme


Notícies – multi-diver\nInici / Notícies MULTI-DIVER I ELS TRIK TRAK TABALERS AMB LA MARATÓ DE TV3\n12 des.20169 abril, 2018\nMULTI-DIVER I ELS TRIK TRAK TABALERS AMB LA MARATÓ DE TV3 Aquest proper dissabte dia 17 de desembre, Multi-Diver juntament amb el grup de percussió Trik Trak Tabalers durem a terme una jornada solidaria per recollir fons per la Marató de TV3 d’enguany. Els actes tindran lloc el mateix dia 17 a la plaça del Mig...\nJa tenim el desembre aquí…. un mes màgic amb moltes festes i celebracions, especialment pels més petits de la casa. Ells són els principals protagonistes d’aquestes festes ja que són ells els que les viuen en més intensitat. Per començar, el 6 de desembre tenim Sant Nicolau. Sant que gaudeix de molta popularitat a tot...


INSTA-COOK: La bomba. I pum!\nNo sé quantes vegades vaig anar, de petita, amb els meus tiets, a aquell bar, ni sé exactament si el bar que recordo és al que realment vam anar, però per motius que desconec, recordo perfectament aquella tarda en que vaig provar, per primera vegada, les bombes.\nAl meu tiet li agradaven molt i ell m'agradava molt a mi. Era "la bomba". Així que amb aquesta recepta, li vull fer un petit homenatge, perquè hi ha mil coses que em recorden a ell.\nAquest aperitiu tant senzill que combina les textures de la patata sedosa, la carn i el cruixent arrebossat, ha de ser picant. Per dins i per fora, ja que no és una bona bomba si no hi ha el toc final de l'allioli.\nL'origen és incert. Hi ha qui diu que deu el seu nom als bombardejos soferts a Barcelona durant la Guerra Civil i hi ha qui explica que va ser creada al conegut bar de la Barceloneta, "La cova fumada" i que al principi era una espècia de croqueta, sense cap nom concret, fins que un client, al provar-la, com que picava molt, va cridar: "això és la bomba!" i així que la va batejar.\nSigui com sigui, us deixo un petit documental que vaig trobar buscant per internet la història d'aquesta reconeguda tapa.\nI com cada lloc té la seva versió, jo us presento la meva. Deliciosa.\nPer cert, al blog tinc una altre recepta de Bombes, molt diferents a aquesta, però també boníssimes.\nPer fer aquestes bombes es necessiten els següents ingredients:\n1 botifarra gran\ntabasco de chipotle fumat\nallioli (oli de gira-sol, 1 ou, 1 all i sal)\npanko + farina de galeta a parts iguals\ntomàquet fregit casolà picant (tomàquet, chili i tabasco)\nPrimer de tot s'ha de fer el puré de patates que ha de ser ben espès i ha d'estar ben fred per manipular millor les bombes.\nPer això, s'ha de bullir les patates senceres i amb pell fins que siguin ben cuites. Després, s'han de pelar, salpebrar, passar per un passapurés i amanir amb una mica de mantega, sal i pebre i deixar refredar bé a la nevera.\nMentre, s'ha de preparar el farcit.\nEn primer lloc, s'ha de sofregir la ceba, l'all i el pebrot ben picats, amb uns trossos de chili fresc -segons us agradi més o menys picant-, fins que siguin ben sofregits.\nLlavors, s'ha d'afegir la carn de botifarra ben esparracada i deixar que sigui ben cuita i daurada. Una vegada hagi agafat color, s'ha d'afegir el tomàquet fregit i la pasta de nyores, el sucre morè i el Tabasco de chipotle fumat -també al gust-. Rectifiquem de sal i reservem.\nMentre, s'ha de preparar un allioli amb l'all, un ou, sal i oli de gira-sol.\nA part, també s'ha de sofregit tomàquet triturat amb chili i unes gotes de Tabasco, al gust, fins que redueixi.\nI ja es poden muntar les bombes posant una mica de puré de patata al damunt de la mà, una mica del farcit, una altre capa de patata i donant-li forma de bola.\nDesprés es passen per ou batut i per una barreja de panko i farina de galeta a parts iguals, altre vegada per ou i per la barreja de panko i pa ratllat.\nS'han de fregir amb abundant oli i per servir, s'ha de posar una mica de la salsa picant de tomàquet i una mica d'allioli pel damunt.\nEl farcit és la bomba.\nI avui per acabar, no poso una cançó. Igual que he començat, acabo amb un homenatge al meu tiet. Per ell, la lectura era imprescindible. Els llibres eren el seu món. Així que acabo el post d'avui amb el poema que estava llegint l'últim dia que va estar a casa seva, poc abans de deixar-nos.\n"Hi ha mots..."\nHi ha mots...el que diuen\nés fosc o minúscul,\nmes sense commoure's\nno es pot escoltar-los.\nQue plens, els seus timbres,\nde folla delera!\nHi ha plors de partença,\ntremors de trobada.\nNo troba resposta\na la terra vana\nel mot que naixia\nde llum i de flama.\nEn temple o batalla,\nem trobi on em trobi,\nal punt de sentir-lo\nel sé reconèixer.\nEn plena pregària\nel so respondria,\na mitja batalla\niria a cercar-lo.\n(Mikhaïl Júrievitx Lérmontov)\nLabels: Aperitius, Botifarres, Carn, Croquetes


Iep!

1. Els colors provenen de la capçalera :p. Pero tambe estic d'acord en contactar amb l'Anna

2. Cap problema

Salut
Pau

\n

El dia 8 d’octubre de 2013 8.53, Jordi Mas <jmas@softcatala.org> ha escrit:

\nAl 08/10/2013 07:33, En/na Pau Iranzo ha escrit:

\nJa he fet una proposta:
\nhttp://dev-catalanitzador.softcatala.org/
\nJa em dieu :)
\n1. Els colors de la nova caixa no s'havien usat mai abans a la pàgina. Potser per consistència de disseny caldria considerar usar els mateixos d'un element ja existent. Per exemple de la capsa "Com fer la instal·lació". Aconsello enviar-li un missatge privat a l'Anna amb la teva proposta a veure com ho veu ella.
\n2. El text "També permet" potser deixar-ho com "Permet".
\nGràcies Pau


El deute de les comunitats autònomes va augmentar un 26,5% en el segon trimestre | Consumer\nEl deute de les comunitats autònomes va augmentar un 26,5% en el segon trimestre\nEs van aconseguir més de 104.000 milions d'euros, la xifra més alta de tota la sèrie històrica\nEl deute de les comunitats autònomes va augmentar un 26,5% en el segon trimestre de l’any, en comparació del mateix període de 2009. Els 104.083 milions d’euros aconseguits en aquest període, que representen el 9,8% del Producte Interior Brut (PIB), suposen la xifra més alta de tota la sèrie històrica, segons dades del Banc d’Espanya.\nL’endeutament autonòmic s’ha accentuat d’aquesta manera com a conseqüència de la crisi econòmica, que ha provocat un increment de les despeses i una caiguda molt important de la recaptació. Les xifres del Banc d’Espanya mostren, a més, que des de l’any 1995 l’endeutament de les regions no ha parat de créixer, fins a batre en cada exercici marques històriques, malgrat el compromís d’estabilitat pressupostària adquirit en els últims anys.\nCatalunya va ser de nou la comunitat autònoma amb major volum de deute en el primer trimestre, amb 28.769 milions d’euros, una quantitat que representa el 27,6% del total del deute acumulat en el conjunt de les comunitats. A continuació es va situar la Comunitat Valenciana (16.280 milions d’euros), que torna a ocupar el segon lloc per davant de Madrid, el deute del qual va ascendir a 12.592 milions d’euros. Entre les tres acumulen el 55,3% del total de l’endeutament regional.\nDesprés figuren Andalusia (11.472 milions d’euros), Galícia (5.544 milions), Castella-la Manxa (4.829 milions), País Basc (3.925 milions), Balears (3.822 milions), Castella i Lleó (3.450 milions d’euros), Canàries (3.395 milions), Aragó (2.612 milions) i Múrcia (1.827 milions). Completen la llista Navarra (1.545 milions), Extremadura (1.341 milions), Astúries (1.309 milions), La Rioja (689 milions) i Cantàbria (682 milions).\nLes corporacions locals van llançar un deute de 36.413 milions d’euros en el segon trimestre en relació al mateix període de 2009, l’equivalent al 3,4% del PIB, la qual cosa representa un augment de l’11,4% sobre el mateix període de l’exercici precedent. Del total del deute de les corporacions locals, la major part (29.253 milions) correspon als ajuntaments, amb un increment de l’11,4%. D’aquesta xifra, 14.779 milions pertanyen a capitals de província. Destaca, sobretot, l’increment del 19,3% del deute de l’Ajuntament de Barcelona, que va sumar 794 milions d’euros, i el de València, que va elevar el seu endeutament un 12,3%, fins als 862 milions d’euros. El deute de l’Ajuntament de Madrid (7.145 milions) és superior a la de totes les comunitats, excepte Catalunya, Comunitat Valenciana i Andalusia.\nautònomes comunitats deute segon trimestre


On i quan em podré fer la prova del coronavirus a Ca n'Oriac?\nEl CAP Ca n'Oriac acull la segona jornada de proves del coronavirus a Sabadell\nEl CAP Ca n'Oriac / CEDIDA (ICS)\nEl CAP Ca n'Oriac acollirà aquest dimarts i dimecres 18 i 19 d'agost un dispositiu especial per fer proves del coronavirus i aturar la transmissió de la malaltia. Es tracta de la segona vegada que es posa en marxa aquest procediment, després del primer que ja es va fer a les Termes i Campoamor, tot i que aquest cop no serà tan massiu i només va dirigit als veïns asimptomàtics d'entre 15 i 35 anys.\nLes proves, de tipus PCR, es faran al CAP Ca n'Oriac (Passeig de Sant Bernat, 22) de 10 h a 14 h i de 15 h a 19 h de forma gratuïta i voluntària. Les persones empadronades rebran un SMS amb la informació de servei. Per fer-se el test, caldrà dur el DNI i la Targeta Sanitària Individual (TSI). Les autoritats demanen que les persones que sí que tinguin símptomes no vagin a fer-se la prova i truquin al seu CAP o al 061.\nDurant el dia, a la zona hi haurà els informadors sobre la Covid-19 de l'Ajuntament de Sabadell i voluntaris de la Creu Roja animaran els joves a fer-se la prova. El cribratge l'organitzen l'Ajuntament, el Servei Català de la Salut, l'Institut Català de la Salut, el Servei de Vigilància Epidemiològica del Vallès i l'Hospital Parc Taulí.\nTemes:Ca n'Oriac, coronavirus, pcr, Sabadell, salut


Conveni de col•laboració entre el Col•legi Verge de les Neus i la Fundació Educativa Xinesa (FEX)\nEl centre ha iniciat una cooperació amb la Fundació Educativa Xinesa per tal d’oferir a totes les famílies interessades en la cultura i l’aprenentatge de la llengua xinesa la possibilitat de matricular els seus fills en el nostre centre.\nL’organització corre a càrrec de l’entitat xinesa que durant el curs escolar farà difusió de la cultura i la llengua del país asiàtic durant els dissabtes del període lectiu del curs.\nAquest conveni entre el Verge de les Neus i la FEX es fa amb la il•lusió i el desig que ens serveixi tant a una comunitat com a l’altra en el coneixement mutu i el respecte per les diferències culturals i ens ajudi a integrar les diversitats.\nEl nostre centre posa a disposició de la FEX els espais necessaris per impartir les classes de llengua i cultura xinesa i espera que no només les famílies xineses, sinó també les d’altres orígens puguin gaudir de l’oferta que se li ofereix a partir de gener de 2017.\nUN CARNAVAL ESPECTACULAR!!\n3a CAMPANYA DE DONACIÓ DE SANG AL CENTRE


Servaigua | Lloguer de comptadors\nServaigua ofereix el servei de lloguer de comptadors a la ciutat de Terrassa. El nostre equip instal·la i/o substitueix els comptadors d’aigua en un màxim de dos dies hàbils després de la signatura del contracte de lloguer i comprova el correcte funcionament de la nova instal·lació.\nConeix les nostres tarifes de lloguer de comptadors.\nQuins avantatges té llogar?\n– Estalvi de la compra del comptador en contractar el subministrament d’aigua.\n– El contracte de lloguer cobreix el risc de robatori. Cobreix la primera desaparició del comptador de manera gratuïta.\n– En cas d’un mal funcionament canviem el comptador sense cap cost per al client.\nSi vols contractar un comptador de lloguer fes clic aquí.\nOferims comptadors per a qualsevol tipus d’ús\nEquips d'ús domèstic/comercial\nAparell per al subministrament individual d’un habitatge o comerç. Els nostres comptadors compleixen al 100% amb totes les normes referents a productes en contacte amb l’aigua destinada al consum humà.\nEquips d'ús industrial\nAdaptats per a aplicacions industrials on és necessari portar un control o monitoratge freqüent, especialment en condicions de difícil accés.\nCompromesos amb la qualitat: Certificat de TÜV Rheinland


Premis estatals de Voluntariat Social 2016 - Entitats Catalanes d'Acció Social\nPremis estatals de Voluntariat Social 2016\nInici / Tercer sector al dia / Premis estatals de Voluntariat Social 2016\n27.04.2016 | Els Premis de Voluntariat Social, atorgats per la Secretaria d’Estat de Serveis Socials, són un reconeixement de l’acció voluntària a títol individual o d’entitat, davant situacions d’exclusió social, a través de programes de voluntariat. Es valora la promoció de la igualtat d’oportunitats mitjançant la transformació social en col·lectius específics i en la societat en general.\nEs pot participar a la modalitat individual, per persones físiques i la col·lectiva per persones jurídiques. El jurat també pot atorgar mencions honorífiques en cada categoria. Els premis són una medalla al·legòrica de la solidaritat i un diploma acreditatiu.\nLes persones que es presentin a la categoria individual han de ser voluntàries en entitats del tercer sector, o d’altres públiques o privades, dins del marc d’un programa de voluntariat. Per la seva banca, les entitats que vulguin optar a la modalitat col·lectiva, han de ser privades, amb finalitat d’interès general i sense afany de lucre.\nEls models per fer la sol·licitud es poden descarregar des del web del Ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat. El termini per presentar les candidatures és el 17 de maig. Per a més informació llegiu les bases, publicades al BOE del 9 abril 2016.\nEtiquetes: entitats socials, premis, voluntariat\nMarianao obté el guardó d’Innovació dels Premis d’Acció Social de Plataforma Educativa


Actualment anomenats tambè "Jenny Smising"\nLlum i so professional 972 40 24 92\nAquí podríem escriure moltes coses producte de la imaginació, però intentarem limitar-nos a la veritat … Vam començar anant a classes de guitarra, érem l’Edu i en Pere, i de tant en tant anàvem quedant per a tocar unes cançonetes… Després d'aquesta etapa vam fer un “concert” on vam fer la mundialment coneguda versió de “fuente d’energia - Estopa” traduïda al català. Més tard es va afegir en Gerard, (guitarra rítmica del grup) i en Dani, el primer bateria que vam tenir. Així la formació va quedar amb l'Edu (guitarra solista i veu), Gerard (guitarra), Pere (Baix), Dani (Bateria). Amb aquesta formació vam tocar al nostre estimat col·legi un parell de cops i a una mostra de grups locals de Tordera. El bateria no es sap com ni perquè va desaparèixer sense donar explicacions algunes. Desprès de fer proves amb diversos amics, vam trobar a en Josep (Pitu) que ens va convèncer i ja s'hi ha quedat! A partir d'aquesta data ens vam anar consolidant com a grup, vam fer el nostres primers temes i des d'aquesta època es podria dir que comensa el grup propiament dit. Despres d'un llarg hivern amb tansols un concert al Pub Carisma, on la gent que ens va venir a veure va omplenar aquest mític pub de Blanes, va arrivar l'estiu, on tansols començar aquesta magnifica estació vam tocar a Tordera en 2 ocasions. En el primer bolo estava tot perfecte, fins que en gerard no va poder assistir-hi i vam sonar sense la contundència de la seva guitarra. Entre el primer concert i el segon de Tordera, vam decidir deixar de contar amb en Gerard per temes interns de grup, i el va substituir en Natan. El segon concert a Tordera va sonar molt millor, vam tenir col.laboració de l'Alfred, guitarrista de Kontra-Band en uns quants temes i la resposta del públic assistent va ser més que la desitjada. Fins aqui la nostra historia, esperem poderla anar seguint tan be o millor com fins ara! URL de MySpace: http://www.myspace.com/sortidademergencia\nStikot és una banda amb components molt joves i amb moltes ganes d’experimentar i fusionar estils de música diferents. Adrià Viñas: Veu i percussions Isidre Palmada: Guitarra solista i veus Eudald Grabulosa: Guitarra rítmica Alba Domenech: Baix Olga Rull: Saxo alt Roger Pujolràs: Bateria Ireneu Crosset: Teclats Jordi Puigdomènech: Trompeta Font: www.sonoramusica.com\nGrup actualment dissolt\n"Bajo el nombre de sueño de capricornio se esconden las canciones de juli comas: un capricornio soñador aunque actualmente nos presentamos en formato acústico, de voz guitarra y percusiones, a lo largo de varios años ,diferentes formaciones han dado sonido y forma a los temas compuestos por juli han sido parte de esta historia: marc,joan, josep,carles, ramón,xavi, toni,marc,juanjo,pep, joan,norbert,jordi, xavi,jaume, y mas gente que ha pasado por el local de ensayo.a todos ellos gracias. en este periodo de tiempo sueño ha editado cinco trabajos: agua de menta 2000 a medio camino 2001 luna 2003 ACÚSTICO 2005 a cambio de nada 2006 a pesar que es dificil poner etiquetas a la musica podriamos definir las canciones de sueño de capricornio como rock de autor, melodias sencillas pero trabajadas y sobretodo letras con peso y de caracter intimista" Extret de la web oficial del grup\nSUGUS THE SUCHARD\n« Primera < Anterior 28 29 30 31 32 33 34 Següent > �ltima »


El Club Tennis Reus Monterols presenta l'escola de tennis i pàdel en el Vermut Social de Nadal\nFotografia de família dels alumnes de l'escola de tennis i pàdel del Club Tennis Reus Monterols.\nPunt de recollida de joguines en el vermut social de Nadal del Club Tennis Reus Monterols.\nImatge dels parlaments que es van realitzar en el vermut social de Nadal del Club Tennis Reus Monterols.\nL'escola compta amb més de 350 nens que van desfilar per la pista central\nActualitzada 19/12/2016 a les 12:01\nEls socis del Club Tennis Reus Monterols van celebrar aquest dissabte 17 de desembre el tradicional Vermut Social de Nadal, que enguany va comptar amb la presentació oficial de l’escola de tennis i pàdel del club. L’escola compta amb més de 350 nens de 4 i 18 anys que van desfilar per la pista central. També es va presentar la nova equipació del club i es va fer una foto conjunta de tots els nens i nenes de l’escola.\nEl president del club va homenatjar els jugadors i jugadores que han assolit uns bons resultats aquest 2016, a més d’entregar el pin d’or al soci d’honor Salvador Batlle Campi. Un cop finalitzats els parlaments els assistents van gaudir d'un bon vermut nadalenc amenitzat amb música swing en directe.\nPer altra banda, també es van realitzar diverses activitats. Els petits van gaudir de partits de futbol, zumba kids o jocs de l’escola de tennis i pàdel. També van fer cagar el Tió i van poder gaudir de l’espectacle de màgia del mag Alexis Pardo. També es va fer entrega de les joguines solidaries recollides a la Creu Roja. El més grans van gaudir de les activitats de futbol, Body Combat i jocs.


viurealspirineus 12:40 28/01/20\nEl pintor urgellenc exposarà aquest estiu a la 'Sala de Sant Domènec' de la Seu d'Urgell\nandorra exposa dansa pastor\nPerico Pastor exposa, ‘Pinzells en dansa’, a l’ambaixada d’Espanya a Andorra i fins el 21 de febrer. Feia cinc anys que l'artista de la Seu d'Urgell no exposava al Principat i ara ho fa amb la voluntat de mostrar la seva obra més recent.\nUna part important de l’exposició il·lustra parelles ballant i forma part d’una sèrie de més 100 pintures que va realitzar com a preparatiu d’una acció que Perico Pastor va fer al Museu d’Art de Catalunya a l’octubre del 2018. La temàtica és una mena de particular homenatge a la seva coneguda passió per la dansa, i també com a record a la seva primera exposició fora de Catalunya, una sèrie titulada Bailes de salón amb què el 1983 es va estrenar a Madrid.\nA l'exposició a l'ambaixada d'Espanya també hi ha dos nus femenins del 2008, que són les dues obres més antigues de l’exposició, i altres que representen paisatges i temes marins.\nPintures fetes amb pinzell\nTotes les obres exposades a l’exposició andorrana són pintures fetes amb pinzell amb tinta xinesa sobre paper japó, tot i que alguns quadres tenen tocs de color d’aquarel·la i d’altres estan totalment impregnats d’aquarel·la i després estan muntants sobre tela i envernissats.\nPerico Pastor ha confirmat, per aquest estiu, una exposició a la Sala de Sant Domènec de la Seu d'Ugell, probablement els mesos de juliol i agost. A la Seu hi exposarà, entre altres obres, els originals de la bíblia que va il·lustrar a més dels originals del 'Llibre de les bèsties'.


Sopar- Tertúlia al voltant del del World Energy Outlook 2016 | Sostenible\ndimecres, 25 gener, 2017 - 20:00\nBar El Velódromo . Carrer de Muntaner 08036 Barcelona\n“Les importants transformacions que tindran lloc en el sistema energètic mundial en les properes dècades posicionen a les energies renovables i al gas natural com els principals recursos per satisfer el creixement de la demanda fins el 2040”\nAquesta és una de les principals conclusions de l'última edició del World Energy Outlook (WEO 2016), la publicació emblemàtica de l'Agència Internacional de l'Energia (IEA). Però no és la única. Per això, volem iniciar l’any amb el primer sopar-tertúlia “Energia i Societat” reflexionant al voltant d’algunes qüestions sobre el futur de l’energia d’acord amb l'anàlisi del World Energy Outlook (WEO) i altres informes de la sèrie WEO-2016:\n- S'ha trencat el vincle entre l'augment de l'activitat econòmica, la demanda d'energia i les emissions de CO2 relacionades amb l'energia (procés conegut com decoupling)?\n- Quins combustibles i tecnologies permeten portar a la pràctica els acords assolits a Paris?\n- Hi ha límits per al creixement de les energies renovables?\n- Per romandre per sota del 2ºC: que es requereix del sistema energètic?\n- Què pot fer el sector energètic per reduir la contaminació de l'aire?\n- S’estan fent les inversions correctes en el món de l’energia?\n- Com podrien evolucionar els principals riscos per a la seguretat energètica en les pròximes dècades?\n- ¿Estem en el camí per aconseguir l'accés universal a l'energia?\n- Subsidis a l’energia: deixant els combustibles fòssils i a favor de les energies renovables?\nEl World Energy Outlook 2016 preveu grans transformacions en el panorama energètic mundial. No hi ha una única visió del futur, ni tampoc ningú té la resposta perfecte. Es tracta de debatre, posar en comú les opinions i aportar criteris per entendre millor el debat que a nivell global existeix al voltant de l’energia. A partir d’aquí, segur podrem fer una anàlisi més acurada per poder aplicar-ho a la nostra societat i empreses. No esperem trobar respostes a tot, perquè del que es tracta, segurament, és de poder fer-nos les preguntes precises.\nPer a la tertúlia del proper dia 25 de gener comptarem l'invitat serà el professor Mariano Marzo, Catedràtic d'Estratigrafia i professor de Recursos Energètics i Geologia del Petroli a la Facultat de Geologia de la Universitat de Barcelona, i coorganitzador de la tertúlia. La nostra intencií és que la tertúlia de cada mes de gener estigui dedicada a fer balanç de l'any i perspectives pel següent, a partir de l'informe de la IAE i que sigui el professor Marzo qui en faci l'exposició. També comptarà l'acte amb la presència de Pep Salas i Danier Qer.


Nit Mediterrània de les Investigadores (MEDNIGHT) - AU Agenda\nViernes 24/9 de 2021 18.30\nAltresZona AragónEntrada Libre\nLa Universitat de València (UV), FISABIO, INCLIVA i el CSIC han organitzat la Nit Mediterrània de les Investigadores (MEDNIGHT) a València, amb activitats de ciència per a tots els públics, la vesprada i nit del 24 de setembre. La ciutat s’uneix així a la Nit Europea dels Investigadors (European Researchers’ Night), un esdeveniment que se celebra a 370 ciutats europees i que en l’antic llit del riu Túria inclou una trentena de tallers i actuacions amb la ciència mediterrània com a fil conductor. L’entrada és lliure amb limitació d’aforament.\nLa UV participa en MEDNIGHT, que tindrà lloc en l’antic llit del Túria enfront de Palau de la Música, amb un monòleg de María Piles Guillem, investigadora Ramón i Cajal del Laboratori de Processament d’Imatges (IPL), així com quatre tallers: Arqueoquímica: desxifrant ‘MATRIX’, Luminescència, Com netejar aigua amb MOF i Com fer slime a casa. A més, en el projecte European Corner explicaran els seus projectes d’investigació Mónica Bolufer, catedràtica d’Història Moderna de la UV i investigadora a l’Institut Universitari d’Estudis de la Dona i Eugenio Coronado, catedràtic de Química Inorgànica de la UV i director de l’Institut de Ciència Molecular (ICMol). A més, Publicacions de la Universitat de València comptarà amb un espai propi en l’esdeveniment.\nMEDNIGHT és un projecte europeu que durant tres mesos ha portat la ciència que es fa en diversos països del Mediterrani als carrers i les platges de diferents ciutats banyades per aquest mar. València s’uneix així a Cartagena, Múrcia, Oriola, Alacant, Castelló de la Plana, Messina, Creta, Limnos, Nicòsia i Malta en la celebració d’aquest esdeveniment.\nL’esdeveniment de València coincideix amb la Nit Europea dels Investigadors en unes altres 370 ciutats d’Europa. És la ‘fi de festa’ de MEDNIGHT, un projecte que ha rebut finançament del programa de recerca i innovació Horitzó 2020 de la Unió Europea en el marc de les accions Marie Sklodowska-Curie format per un consorci de 13 entitats. Totes les activitats tenen un objectiu comú: promoure i posar en valor la Ciència Mediterrània, i destacar especialment el treball desenvolupat per dones investigadores.\nA la ciutat de València, les institucions que han promogut MEDNIGHT són la Fundació per al Foment de la Investigació Sanitària i Biomèdica de la Comunitat Valenciana (FISABIO), la Fundació per a la Investigació de l’Hospital Clínic de la Comunitat Valenciana (INCLIVA), la Universitat de València (UV) i la Delegació del Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) a la Comunitat Valenciana.\nEl personal investigador d’aquestes entitats organitza una sèrie de tallers i actuacions on mostren al públic la recerca que s’engloba en diverses àrees temàtiques que cobreixen els camps més desafiadors per als països de la conca mediterrània i en els quals científiques i científics tenen un paper indispensable: Geologia i biodiversitat, Mar i contaminació, Clima i energies netes, Dieta i nutrició, Vida i salut, Història i patrimoni, Dones científiques pioneres, i Futur.\nAixí, un dels temes ‘estrella’ en aquesta edició és la lluita contra el coronavirus. A la MEDNIGHT hi haurà tallers que explicaran com s’obtenen les vacunes i com es fa una PCR. A més, el món invisible dels microorganismes es farà visible al públic assistent, que a més podrà jugar a convertir-se en un dels bacteris que habiten al Mediterrani i formen part de la nostra dieta. També se sabrà què mengen els bacteris i si són amics o no de l’ésser humà, entre d’altres.\nLa Universitat de València ha organitzat quatre tallers presencials. Arqueoquímica: desxifrant ‘MATRIX’ explicarà les anàlisis de raigs X, RAMAN i Espectroradiòmetre en l’estudi de materials arqueològics. Al taller Luminescència s’explicaran les aplicacions de les perovskites, de gran interès tant en el camp de la fotoelectrònica com a la fotovoltaica i es prepararan nanopartícules luminescents. En tercer lloc, Com netejar aigua amb MOF analitzarà les aplicacions de les estructures organometàl·liques o MOF, útils per atrapar i emmagatzemar molècules i d’aplicació en biomedicina i captura selectiva de gasos d’efecte hivernacle. El quart taller de la UV, Com fer slime a casa, consisteix a elaborar aquest producte a partir d’elements comuns de la vida quotidiana com cola transparent, bòrax i aigua.\nEl poder antioxidant de la fruita a la ‘dieta mediterrània’ i altres curiositats de les plantes; els avanços en medicina reproductiva o en la investigació sobre malalties rares; un taller per fomentar hàbits de vida saludables i explicar com es detecten les malalties a partir de l’ADN són altres dels tallers que estaran disponibles per al públic assistent, amb limitació d’aforament, de 18 a 20 hores.\nUn altre dels punts d’interès a la MEDNIGHT és l’European Corner, on, en col·laboració amb Europe Direct a la Comunitat Valenciana, es duran a terme diverses activitats de divulgació amb la Unió Europea i la importància d’Europa per al sistema valencià d’I+D+i com a teló de fons. En aquest espai, personal investigador de les quatre entitats que organitzen la MEDNIGHT a València (FISABIO, INCLIVA, UV i CSIC) exposaran al públic, en format entrevista, les seues investigacions finançades amb fons europeus, des d’intentar reproduir l’energia que es crea en el interior dels estels fins al desenvolupament de nous materials per a la vida quotidiana. La investigadora Mónica Bolufer i l’investigador Eugenio Coronado seran entrevistats el divendres a les 18.40 i les 18.45 hores, respectivament, per explicar els seus projectes d’investigació.\nMónica Bolufer Peruga és catedràtica d’Història Moderna de la UV i investigadora a l’Institut Universitari d’Estudis de la Dona. Especialitzada en història social, cultural i de gènere, dedica el seu treball a l’estudi dels models de gènere a l’Europa del segle XVIII i en els seus territoris colonials. Compta amb una ajuda Advanced Grant de l’European Research Council (ERC) –la primera a l’àrea de socials i humanitats a la Comunitat Valenciana– per a l’estudi dels models de gènere a Europa.\nEugenio Coronado és catedràtic de Química Inorgànica de la UV i director de l’Institut de Ciència Molecular (ICMol). Entre les seues línies d’investigació es troba el disseny de materials intel·ligents formats per molècules magnètiques dipositades sobre materials bidimensionals, anàlegs el grafè, amb propietats magnètiques o superconductores. És titular de dos ajudes Advanced Grant de l’European Research Council (ERC), i manté en actiu tres projectes FET-OPEN de suport a Tecnologies Futures i Emergents (H2020) i lligats a tecnologies rupturistes.\nA partir de les 20:30 hores, l’activitat es desplaça fins a l’escenari de la MEDNIGHT, també davant de Palau de la Música. Ací, el personal investigador de FISABIO, INCLIVA, UV i CSIC ofereixen sengles actuacions i monòlegs sobre les seues investigacions. Així, es presenta al públic el Projecte Meitner, una obra de teatre que homenatja la figura de la pionera de la física nuclear Lise Meitner, que va ser injustament oblidada pels premis Nobel. María Piles Guillem, investigadora Ramón i Cajal del Laboratori de Processament d’Imatges (IPL) de la Universitat de València, farà un monòleg de deu minuts relacionat amb el canvi climàtic i la intel·ligència artificial.\nJardines del Palau Zona Aragón


El Campus fedefarma inicia el curs formatiu 2020-2021 - FedeFarma\nFedefarma > Més informació > Actualitat > El Campus fedefarma inicia el curs formatiu 2020-2021\nEl Campus fedefarma inicia el curs formatiu 2020-2021 adaptant la proposta a les necessitats de l’oficina farmàcia. Per a això, hem incorporat nous formats que promouen major accés i major adaptabilitat perquè cada soci pugui formar-se en el millor moment.\nAixí, la proposta formativa de fedefarma incorpora l’streaming. De fet, en aquest primer trimestre, davant les recomanacions de les autoritats, totes les sessions seran ofertes en aquest format, garantint la formació amb els avantatges de sempre i la màxima seguretat. Les sessions també es penjaran al campus a posteriori per facilitar el repàs i la revisió del contingut.\nA més, també com a novetat, totes les sessions formatives comptaran amb el seu podcast resum com a suport a l’assimilació dels continguts.\nPROPOSTA FORMATIVA 360º PER A COBRIR LES NECESSITATS DE LA FARMÀCIA\nLa proposta formativa 2020-2021 de fedefarma va arrencar ahir amb la primera sessió del Programa de Formació Continuada (PFC) per als socis de Catalunya. Aquesta va estar dedicada a Artrosi. Evidència farmacològica actual dels SYSADOAS i el col·lagen. Va ser oferta de la mà de César Díaz, reumatòleg de l’Hospital Sant Pau. El PFC per als socis de la Comunitat Valenciana donarà inici demà dijous.\nA més, també mantenim els cursos monogràfics sobre consultes freqüents a la farmàcia, tendències i temes de gestió; la 2a edició del Cicle d’Especialització Natural i el Programa de Formació en Gestió (PFG), donant aquest últim inici al gener de 2021.\nEn aquest començament de curs, el president de la cooperativa, Xavier Casas, va assenyalar que “l’evolució constant de la proposta formativa de fedefarma respon a la nostra vocació innovadora, així com al nostre compromís amb la farmàcia i la professió”.\nEn aquesta línia, va subratllar que l’objectiu és donar resposta a totes les necessitats formatives de la farmàcia des de l’àrea professional, gestió en retail i en breu una nova àrea de formació en producte”.\n“Tot això per poder oferir una proposta formativa 360 graus que cobreixi totes les necessitats dels socis i en formats que ajudin a adaptar-se a les necessitats individuals i que, alhora, contribueixin a seguir fent-la més accessible per a tothom”, va finalitzar el president.


Pol Peiró - Pol Peiró, Primer premi de pintura Ginefiv\nPer Pere Pascual\nEncara no fa un any , era per el mes de Maig , que a l’espai capgròs varem tenir el plaer de realitzar l’exposició iniciàtica del jove artista de Premià, en Pol Peiró. En Josep Mª Codina que havia sigut professor seu en el batxillerat artístic a Sta Anna ens l’havia acomboiat amb unes immillorables referències que quasi no feien falta en veure la rotunditat del treball presentat , que , oh sorpresa !, era nou i ben diferent al seu habitual.\nAixí fa tan sols vuit mesos que Pol Peiró ens presentava “Sense embuts” el que era el seu inici públic en el camp de l’abstracció , llenguatge plàstic que es mostrava de manera rotunda com el més adient a la seva necessitat expressiva. Per un llavors , i en aquest mateix blog, realitzaven la corresponent crítica que podeu recuperar aquí.\nHan passat vuit mesos i fora de l’obra presentada al Sant Lluc no he tingut ocasió de veure en directe cap dels seus treball però si en canvi he pogut gaudir de la seva perseverant lluita en el camp d’aprofundir tècnica i el que és més important , plàsticament , aquell llenguatge abstractiu que en les seves beceroles ens havia presentat al capgròs.\nHan estat les xarxes socials on he pogut veure el munt de treballs sortits de les seves mans. En algun que altre m’he extasiat davant la intensitat de l’expressat. En molts he vist el camí i la lluita i he pensat que eren petges segures. Altres m’han deixat indiferents i en més d’un he arrufat el nas. M’he quedat amb les ganes d’enviar-li algun missatge dient-li que baixés el ritme. Que a vegades les obres es notaven massa ràpides i que necessitaven d’un bull, d’una cocció més lenta, però no ho he fet. Segueixo mantenint el que vaig dir en aquella inauguració, tot reivindicant el dret de l’artista jove en equivocar-se. I en equivocar-se sol i en sortir de l’atzucac sol també, per retomar el camí amb noves i més fermes passes.\nAquesta setmana ens ha arribat la bona notícia de que ha guanyat el premi de pintura “Ginefiv” , un premi d’abast estatal i dotació mitjana. I ens ha agradat. I encara més quan hem vist que l¡obra guanyadora “La fecundación invertida” té personalitat , nivell i solvència.\nAhir parlàvem de la necessitat del reconeixement públic a la tasca dels creadors. Malament faríem si no comencessim el reconeixement per nosaltres mateixos. D’això aquest post i aquestes ratlles que esperem siguin d’empenta a qui té un camí important per davant i que de seguir així pot aconseguir altes fites. Bé, de seguir així i si és amb menys presa i un punt més de reflexió, millor.\nSigui com sigui: Felicitats Pol i a seguir. Recorda que tan sols has fet la primera passa.