C/ Major, 16 - 07740 Es Mercadal - Tf/ 971 37 50 02 - Fax: 971 37 55 76 - general@esmercadal.es\nEXPOSICIÓ PERMANENT ES RACÓ DE SA RÀDIO ANTIGA\nObert tots els dimarts i dissabtes matí d'11h a 13h, a la sala d'exposicions del Recinte Firal des Mercadal\nEXPOSICIÓ DE BICICLETES D'ÈPOCA\nObert tots els dimarts i dissabtes matí, d'11h a 13h al Recinte Firal des Mercadal CONCERTS D'ÒRGUE A CÀRREC DE TOMÉ OLIVES\nTots els dimarts de febrer a maig a les 11h, a l'Església de Sant Martí\nMERCAT DE PRIMAVERA\nTots els dimarts de febrer a maig, de 10h a 13'30h al C/ Nou des Mercadal\nMERCAT AGROALIMENTARI A FORNELLS\nDiumenges de 10h a 14h, cada dues setmanes: 7/04, 21/04, 5/05, 19/05\nMERCAT AMBULANT A FORNELLS\nTots els Dimecres al Carer de la Mar de Fornells, de 9h a 14h\nCONCERT D'ORGUE A CÀRREC DE TOMÉ OLIVES\nDissabte 25 de maig a les 20'30h a l'Església de Sant Martí\nLA ROMERÍA 2013\nDissabte 18 i diumenge 19 de maig al Recinte Firal des Mercadal\nFASE FINAL TORNEIG DE PÀDEL DE MIXTES 2013\nDel 25 de maig a l'1 de juny, a les pistes de tennis des Mercadal\nTORNEIG RAQUETA DE PLATA\nDel 25 de maig al 8 de juny de 2013, a les pistes de tennis des Mercadal\nCONCERT JUKEBOX BAND MENORCA\nDies 24 i 25 de maig a les 21h, a la Sala Multifuncional des Mercadal\nCONCERT D'ALMA DE COPLA\nDiumenge 26 de maig a les 21h, a la Sala Multifuncional des Mercadal\nImatges de la setmana...\nEnvia'ns les teves fotos !!\nSubvencions NotíciesEnllaços de interèsAnuncis d'empreses\nLa iniciativa emprenedora és un dels principals motors del creixement i del desenvolupament d'una societat. Com més gran sigui la taxa d'activitat emprenedora del municipi, major creixement econòmic experimentarà el territori. Aquesta situació provoca que les petites i mitjanes empreses i els treballadors autònoms constitueixin el centre de l'activitat econòmica i de generació d'ocupació de la majoria de les economies de mercat. Des de fa ja diversos lustres la creació de noves empreses –en particular les petites i les iniciatives dels treballadors autònoms- s'està configurant com un instrument dinamitzador de l'economia i de la creació d'ocupació, així com un vehicle vertebrador d'un nou model econòmic i social basat en el coneixement i la cohesió territorial.\nPer a això s'ha fet necessari realitzar, en primer lloc, un important esforç de sensibilització i canvi de valors cap a la iniciativa emprenedora, i, en segon lloc, el muntatge d'infraestructures de suport a l'emprenedor al territori. Com a resultat d'això, amb els anys s'ha generat una elevada oferta de serveis de la més variada índole, procedent de molt diverses instàncies públiques i privades, i amb el propòsit d'oferir serveis de proximitat a qualsevol tipus d'emprenedor. Es tracta, en definitiva, d'una tasca complexa i dilatada en el temps que té com a objectiu convertir a la iniciativa emprenedora en un dels motors de la Societat en el s XXI. Aquesta situació, magnificada per la superposició d'Administracions i tot tipus d'agents sobre el territori, i l'afany de cadascun d'ells per oferir tot el que un emprenedor pot necessitar per engegar el seu projecte, ha donat lloc a una oferta que, en un bon nombre de casos, pot semblar excessiva i presentar duplicitats de serveis, mentre que, en altres casos, es manifesta insuficient per atendre les necessitats d'un col·lectiu d'emprenedors potencials. Com a resultat d'això, a Menorca tota l'oferta de serveis de suport i suport a l'emprenedor es concentren a Maó i Ciutadella, provocant que els emprenedors del centre de l’Illa no disposin d'un centre de suport a l'emprenedor que els pugui oferir un servei de proximitat amb el qual puguin rebre una orientació sobre la seva idea de negoci. Així doncs, amb l'objectiu de promocionar la cultura emprenedora i fomentar la creació d'empreses, així com divulgar polítiques, serveis i infraestructures al servei de l'activitat emprenedora en el nostre municipi, l'Ajuntament des Mercadal, a través de la Regidoria de Formació i Treball ofereix un nou servei d'assessorament i suport tant a emprenedors com a empreses ja consolidades que estiguin disposades a iniciar nous projectes. La finalitat que persegueix aquesta àrea, no és una altra que la de contribuir al desenvolupament econòmic mitjançant l'impuls dels recursos del municipi, tot això mitjançant la promoció d'iniciatives locals d'ocupació; la creació, ampliació i modernització d'empreses; la implantació de noves empreses en el municipi; així com la formació i qualificació dels recursos humans que els permeti una major accessibilitat a l'ocupació. Per a la consecució d'aquests objectius, l'administració posa al servei dels ciutadans i ciutadanes des Mercadal una sèrie de recursos, tals com: Procés d'acompanyament per a l'ocupació.\nServei d'Orientació Laboral.\nEs Mercadal Emprèn (Servei de Suport a l'Emprenedor)\nAgent de Desenvolupament Local (AODL)\nEl personal tècnic des Mercadal Emprèn, caracteritzat per la seva especialització en les diferents matèries empresarials així com pel coneixement de l'activitat econòmica del territori, ofereix a emprenedors i empreses del municipi serveis de suport per a l'engegada, el desenvolupament i la consolidació dels seus projectes empresarials acompanyant als promotors d'aquests projectes i empreses en totes les fases de l'esdevenir empresarial, des de l'engegada de la idea, fins al seu desenvolupament i consolidació.\nAl costat dels serveis d'orientació, assessorament, formació i informació sobre les diferents vies de finançament, Es Mercadal Emprèn ofereix de forma gratuïta els següents serveis: Gestació de la idea de negoci.\nAnàlisi de la viabilitat de la idea de negoci. Estudi sistemàtic de les diferents parts que configuren el negoci proposat amb l'objecte d'avaluar la viabilitat del mateix. Si aquesta primera anàlisi dóna un resultat positiu es continua amb el projecte, generalment elaborant el pla de negoci, si el resultat és negatiu s'abandona.\nDesenvolupament del projecte empresarial.\nPla d'empresa. Què, qui, com i quant, són les preguntes que ha de respondre el pla. És a dir, ha de descriure la idea de negoci, presentar l'equip que va a engegar-la, explicar el pla previst per llançar-la al mercat i analitzar els costos que suposa i els beneficis esperats.\nPosada a la disposició de la persona emprenedora d'eines on-line (riscos, elaboració del pla de negoci, simulació financera, etc.)\nInformació sobre finançament subvencionis i ajudes públiques.\nInformació sobre formes jurídiques, fiscalitat i tràmits administratius.\nSuport jurídic a la creació d'empresa. Redacció d'estatuts, pactes d'empresa, etc.\nServeis de consultoria avançada. RRHH, jurídic-mercantil, financera, comercial, subvencions.\nOrganització de fires, congressos o fòrums d'inversors.\nGuia per a l'elaboració del pla d'empresa.\nGuia de la agència de protecció de dades.\nGuia pràctica de la seguretat dirigida al comerciant.\nModel de pla de viabilitat econòmica.\nConveni col·lectiu laboral Comerç (Illes Balears 2009 - 2011).\nAjuntament des MercadalC/ Major, 16 - 07740 Es Mercadal - Tf/ 971 37 50 02 - Fax: 971 37 55 76 - general@esmercadal.es


Els efectes del canvi climàtic a la producció de cafè - Gremi del Cafè, torradors de Catalunya\n8 d'abril de 2021 gremicafe\nEls efectes del canvi climàtic a la producció de cafè\nColòmbia és un dels grans productors de cafè, i en concret és el tercer productor més gran del món en la producció de l’especialitat Aràbiga.\nEls efectes del canvi climàtic plantegen nous desafiaments per a la producció de cafè, però un nou estudi de la Universitat d’Illinois mostra que aquests efectes varien àmpliament segons el lloc on creixen els grans de cafè.\n“Colòmbia és un país gran amb una geografia molt diferent. La Serralada dels Andes travessa el país des de la seva cantonada sud-oest a nord-est. El cafè colombià està creixent actualment en àrees amb diferents nivells d’altitud, i els impactes climàtics probablement seran molt diferents per a les regions de baixa i alta altitud ”, diu Sandy Dall’Erba, professora del Departament d’Economia Agrícola i del Consumidor (ACE) i directora del Laboratori Regional d’Aplicacions Econòmiques (REAL) de la Universitat d’Illinois, Dall’Erba és coautor de l’estudi, publicat en Agricultural Systems.\nL’estudi s’a realitzat desglossant el país en 521 municipis. Això ha permès valorar l’efecte en global però també en el seu detall i identificar variacions regionals significatives:\n“Colòmbia no experimentarà una reducció de la productivitat en general. Però quan analitzem l’impacte en els municipis, veiem moltes diferències que es perden en la mitjana nacional. Això té implicacions importants per als caficultors que viuen en un municipi davant d’un altre ”, diu Ceballos-Sierra.\n“Els municipis de baixa altitud es veuran afectats negativament pel canvi climàtic, i milers d’agricultors i les seves famílies en aquestes àrees veuran compromesos els seus mitjans de vida perquè és probable que la productivitat caigui per sota del seu punt d’equilibri a mitjan segle”, afirma.\nEls investigadors van analitzar les dades climàtiques del 2007 al 2013 als 521 municipis i van avaluar com afectava la temperatura i la precipitació a la producció i rendiment del cafè. Posteriorment, ho van traslladar en dates futures, del 2042 a 2061 per cada àrea municipal.\nL’estudi també conclou que les temperatures beneficiaran les àrees que ara són marginals, i les àrees privilegiades per al cultiu de cafè seran massa càlides i seques. Aquests efectes es podran combatre amb un bon procés de rec.\nLes conclusions extretes de l’estudi tenen importants implicacions per als productors de cafè i també per als polítics, que hauran de reformular estratègies d’accés, construcció d’infraestructures com carreteres i sistemes d’aigua i electricitat a zones menys accessibles.\n“Examinar aquestes estimacions regionals ens permet fer prediccions i brindar suggeriments de polítiques. Les estratègies específiques adaptades al lloc han d’orientar la forma en què la producció de cafè s’adapta a les condicions climàtiques futures a Colòmbia ”, conclou Dall’Erba.\nEls investigadors diuen que les seves troballes també poden aplicar-se a altres llocs de cultiu de cafè, inclosos Hawaii, Califòrnia i Puerto Rico als Estats Units.


La plantilla de la llar infantil de Creixell denunciarà l'Ajuntament\nL'escola bressol Estel de Mar és l'única que dóna aquest servei al municipi.\nEls treballadors l’Estel de Mar reclamaran el pagament de nòmines judicialment davant la manca de resposta del consistori\nLa llar municipal d’infants Estel de Mar, l’única escola bressol de Creixell, podria tenir els dies comptats. De fet, la seva plantilla no espera rebre avui cap usuari. L’impagament de les nòmines ha portat els treballadors a una situació límit i asseguren que denunciaran l’Ajuntament per la via judicial, ja que –segons afirmen fonts de la llar– el consistori ha respost negativament a la via administrativa.\nSegons fonts de la plantilla, Inspecció de Treball va ordenar a l’Ajuntament de Creixell el pagament de les nòmines dels treballadors del centre el passat 8 de maig. Els quatre educadors, la directora i la cuinera no van cobrar la paga extra de Nadal ni les dels mesos de febrer cap endavant. Afirmen que, tot i que l’empresa adjudicatària del servei i per la qual estan contractats és Privilege Class 1909, ha de ser l’Ajuntament de Creixell el que faci els pagaments, com a responsable solidari. «Inspecció de Treball assegura que ha rebut la resposta del consistori i aquesta es negativa. L’Ajuntament de Creixell no pagarà les nòmines», diuen des de l’escola bressol.\nL’Ajuntament de Creixell ha iniciat l’expedient de rescissió de l’adjudicació de la gestió de la llar d’infants per incompliment de les clàusules.\n«L’empresa, però, ha presentat al·legacions. Ho va fer el 18 d’abril, però l’Ajuntament encara no les ha resolt», afirmen des de la llar d’infants. Segons fonts de l’escola bressol, l’Ajuntament de Creixell no paga la concessió a Privilege Class 1909 des de fa tres anys, fet que impedeix a l’empresa abonar-los les nòmines. Tot plegat ha deixat la plantilla de la llar d’infants en un carreró sense sortida que els condemna a presentar-se al seu lloc de treball sense percebre la retribució.\nEls treballadors de la llar infantil municipal Estel de Mar van informar ahir els pares i mares de la trentena de nens als quals atenen. «Davant d’aquesta situació, la majoria s’ha buscat altres centres», afirmaven.


Els partits d'Espanya a l'Eurocopa de França - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls partits d'Espanya a l'Eurocopa de França\nLa selecció de Del Bosque es mesurarà en la fase de grups a rivals d'altura: Turquia, Croàcia i la República Txeca\nL'Eurocopa 2016 té a la selecció espanyola com una de les grans favorites per fer-se, una vegada més, amb el títol de campiona d'Europa. Però abans d'arribar a la final i aconseguir el seu tercer trofeu, Espanya haurà de passar una dura primera prova.\nEl sorteig d'aquesta Eurocopa, que es disputa a França entre juny i juliol, va deixar a la selecció espanyola en un dels grups més difícils del torneig, al costat de Croàcia, Turquia i la República Txeca.\nEspanya estrenarà el seu calendari a l'Eurocopa 2016 amb un partit el 13 de juny davant de la República Txeca. La trobada es disputarà a les 15:00 (horari peninsular) al Stadium de Tolosa. Aquí, la selecció espanyola es trobarà amb un rival que ha evidenciat en la fase de classificació problemes en defensa. En el seu camí a França ha encaixat 14 gols malgrat que el seu porter és Petr Cech. Però en un haver cal destacar, entre altres coses, que va superar a Holanda tant en els dos enfrontaments.\nDesprés d'aquest debut de risc, Espanya s'enfrontarà el dia 17 a la Turquia d'Arda Turan. Serà a l'Stade de Nice (Niça), a les 21.00 (horari peninsular). L'equip otomà, semifinalista el 2008, es va ficar a l'Eurocopa 2016 a classificar-se en el seu grup per darrere de la República Txeca i per davant d'Holanda, la gran absent de l'Eurocopa. El seu passi en un grup tan complicat ja és un avís per a la Roja. A més, Turan que arriba amb ganes de demostrar el seu futbol després d'una decebedora temporada amb el Barcelona.\nL'última cita d'Espanya en la fase de grups de l'Eurocopa tindrà lloc el dia 21. De nou a les 21.00 (horari peninsular) però aquesta vegada a l'Stade de Bordeaux (Bordeus), la selecció espanyola es creua amb Croàcia, un altre rival de nivell i amb coneguts de la Lliga espanyola, com Rakitic, Modric i Kovacic o el exatlètic Mandzukic. L'equip de Davant Cacic té qualitat individual i cohesió tècnica suficients per complicar-li la vida als de Del Bosque.\nLa selecció espanyola ha d'acabar entre les dues primeres o com a una de les quatre millors terceres dels per passar a vuitens de final de l'Eurocopa 2016.


Amics de la Gent Gran llança el repte “Per tu val la pena” per aconseguir 5.000 mascaretes per a les persones grans – Mesa d'Entitats Socials VNG\nAmics de la Gent Gran llança el repte “Per tu val la pena” per aconseguir 5.000 mascaretes per a les persones grans\nCrida a la ciutadania perquè “doni” els quilòmetres que realitza en el seu dia a dia amb el repte d’arribar als 300.000 Km. abans del 30 de juny\nLa iniciativa vol contribuir a la seguretat en el entorn de la gent gran a les activitats de socialització durant el desconfinament\nAmb l’objectiu d’ajudar a la gent gran durant el procés de desconfinament – segment de població que més està patint les conseqüències de la crisi provocada per la COVID19 – la fundació Amics de la Gent Gran, en col·laboració amb Creativialab, i amb el patrocini d’ARCH MAX, presenten la campanya “Per tu val la pena” (“Por ti vale la pena).\nDel 19 de maig al 30 de juny, aquesta iniciativa convida a la ciutadania a formar part d’una acció solidària que té com a objectiu contribuir a que el retorn a les activitats de socialització de les persones grans que pateixen solitud i aïllament social sigui de forma segura. Aquestes mascaretes possibilitaran una cosa imprescindible; que les persones grans que més han patit el confinament durant els últims mesos puguin tornar a relacionar-se i enfortir els vincles de confiança que els aportaven les persones voluntàries que les acompanyen tot l’any, així com familiars, veïns i amics amb els que fins ara només podien contactar de forma telemàtica.\nLa campanya “Per tu val la pena” fa una crida a totes les persones que vulguin contribuir al repte d’arribar entre tots i totes als 300.000 kilòmetres, sumant les distàncies que recorrin en la seva vida quotidiana: activitats esportives, passeigs, trajectes per realitzar la compra o anar a treballar. Qualsevol persona podrà ‘donar’ els seus kilòmetres, que es convertiran en mascaretes per a la gent gran a través del web www.portivalelapena.com. A partir de la suma total dels kilòmetres aconseguits, l’empresa ARCH-MAX realitzarà una donació de mascaretes que fabriquen ells mateixos, amb tèxtil certificat FFP2, antibacterianes (biocida), reutilitzables, biodegradables i de llarga durada, perquè les persones grans que pateixen solitud i aïllament puguin tornar a rebre visites i/o sortir a passejar amb les màximes precaucions.\nCom ‘donar’ els kilòmetres?\nLa donació de kilòmetres a la campanya ‘Per tu val la pena’ és molt senzilla i consta de tres passos:\nAccedir a www.portivalelapena.com https://portivalelapena.com/\nDonar-se d’alta a la popular plataforma de salut i reptes socials iWOPI, un dels partners de la iniciativa. Es pot fer al seu web, o bé descarregant l’App “iWOPI” en Android o en iOS. En el registre a iWOPI es pot escollir entre enllaçar el dispositiu o l’App d’activitat física que es faci servir per trackejar i compartir el moviment que es realitza (Strava, Fitbit, Polar, Runtastic …), o utilitzar les apps que venen per defecte en els dispositius mòbils Apps Google Fit (a Android) o Apple Salut (a iOS).\nDonar Km: finalment, només queda donar al repte “Per tu val la pena” els passos i kilòmetres que es realitzin. Es pot fer tantes vegades com es vulgui mentre duri el repte.\nQuan s’arribi a l’objectiu de 300.000 kilòmetres, ARCH MAX realitzarà la donació de 5.000 mascaretes FFP2 a Amics de la Gent Gran, la qual, a través de l’equip de voluntariat, s’encarregarà de que totes les persones grans acompanyades per l’entitat les tinguin a la seva disposició per la primera visita que rebin o sortida que facin, tant si viuen en domicilis com en residències, a Madrid, València, Saragossa i Barcelona.\nLa campanya serà visible gràcies a l’aportació de Clear Channel amb un ampli circuit de 156 marquesines i mupis digitals situats als carrers de Madrid, València i Barcelona, amb l’objectiu d’arribar a totes les persones que ja es desplacen en el seu dia a dia, i per tal d’incentivar la participació i activació de la ciutadania.\nLa iniciativa ‘Per tu val la pena’ està organitzada per l’agència de màrqueting i comunicació Creativialab, amb el suport de la plataforma iWOPI, amb la col·laboració de mitjans com Clear Channel i, especialment, amb el suport de ARCH MAX com a marca impulsora i donant.\nDesenvolupant la seva acció social a Madrid, la Comunitat Valenciana, Catalunya i Aragó, Amics de la Gent Gran és una fundació que lluita contra la soledat no desitjada de la gent gran des de fa més de 33 anys, i participa en la campanya ‘Per tu val la pena’ amb l’objectiu de col·laborar amb iniciatives que, en el context de crisi sanitària actual, contribueixen a millorar la qualitat de vida i el benestar de les persones grans que pateixen solitud no desitjada i aïllament.\nParal·lelament a la campanya, i tenint en compte la impossibilitat d’acompanyar físicament a la gent gran de l’entitat, la fundació Amics de la Gent Gran ha mobilitzat els últims dos mesos a més de 2.400 persones voluntàries per fer acompanyament telefònic i suport emocional setmanal a més de 2.600 persones grans que pateixen solitud. Més de 20.000 hores de conversa que han permès crear espais de confiança en els quals disminuir la preocupació de la gent gran durant el coronavirus.\nResponsable campanya ‘Por ti vale la pena’ de creativialab: Raúl Ciprés: M. 664 30 97 37 – raul.cipres@creativialab.com\nDepartament de comunicació Amics de la Gent Gran: Carles Barbero Ciuró: M. 616 00 62 85 – cbarbero@amicsdelagentgran.org – https://amigosdelosmayores.org/ca


Tallers Pràctics Archives - Biciclot\nInici » Tallers Pràctics\nDivendres: 23 i 30 de Abril Horari: 17 a 19h. Aquest curs està pensat per a adquirir la capacitat de circular per la ciutat amb bici amb la màxima seguretat i respecte amb una part teòrica i una altra pràctica. … Llegeix més\nCurs Aprendre a anar en bici Bàsic II Cod. 261-V\nDissabte: 20, 27 de febrer, 6 i 13 de març. Horari: 12.00h a 14.00h Millorem les habilitats de conducció ciclistes Un cop que ja saps pedalar, el següent pas és agafar confiança i seguretat per conduir la bicicleta. Si … Llegeix més\nTaller Pràctic: Frens Hidràulics R-509\nDia: dimecres 12 de decembre. Horari: de 18 a 20h. Preu: 10€. (Pels socis del Taller Obert 5€). Sessió de mecànica avançada en format teòric i pràctic per aprofundir sobre el muntatge i reparació de diferents parts de la … Llegeix més\nTaller Pràctic: Radiar Rodes R-508\nDia: dimecres 21 de novembre. Horari: de 18 a 20h. Preu: 10€. (Pels socis del taller obert 5€). Sessió de mecànica avançada en format teòric i pràctic per aprofundir sobre el muntatge i reparació de diferents parts de la … Llegeix més\nTaller Pràctic: Frens Hidràulics R-506\nDia: dimecres 18 de juliol. Horari: de 18 a 20h. Preu: 10€ pels no socis del Taller Obert d’Autoreparació i 5€ pels socis (es prega que els socis paguin en metàl·lic el día del taller). Sessió de mecànica avançada en … Llegeix més\nTaller Pràctic: Radiar Rodes R-505\nDia: dimecres 11 de juliol. Horari: de 18 a 20h. Preu: 10€ pels no socis del Taller Obert d’Autoreparació i 5€ pels socis (es prega que els socis paguin en metàl·lic el día del taller). Sessió de mecànica avançada en … Llegeix més\nSaps com regalar una bici sense haver-la de comprar?\nEt proposem un regal diferent, un regal amb valor i sense residus, regala un curs de reutilització!!! L’objectiu del curs és deixar a punt una bicicleta abandonada que nosaltres assignem als alumnes. Al llarg del curs els alumnes van adquirint els coneixements … Llegeix més\nbici electrica, consum responsable, mecànica, moure's en bici, prevenció de residus, rebiciclem, Tallers Pràctics\nTaller Pràctic: Canvis de velocitats R-504\nDia: Dijous 17 de Desembre Horari: 18.30 a 21h. Sessió de mecànica avançada en format teòric i pràctic per aprofundir sobre el muntatge i reparació de diferents parts de la bicicleta: En aquest taller aprendrem a muntar i ajustar canvis de … Llegeix més


Tothom sap que un dia s’enganxa a l’altre i que el temps és relatiu per molt que algú s’entesti en pensar el contrari. El temps, convertit en una mercaderia de baix cost, gira vertiginosament a l’entorn de les nostres vides. Tothom sap que un any no és res més que una declaració d’hisenda, que un mes dura el que duren els diners de la nòmina, que les setmanes s’esvaeixen abans que arribi el diumenge i que els dies van a la seva, per molt que s’enganxin els uns amb els altres.\nEls hiverns es fonen per la Candelera, les primaveres s’encenen amb les primeres calors del mes de maig, els estius es comencen a rovellar amb les quatre pluges de finals d’agost, les tardors es glacen abans del pont de la Constitució i quan arriba el Cap d’Any ens mirem astorats al mirall com si algú ens hagués robat alguna cosa que era nostra, ens sentim estafats pel pas del temps que corre sempre al nostre davant com la llebre inassolible de les carreres de llebrers.\nMolt abans del que seria lògic ja s’encenen les llumetes de Nadal, els aparadors de les botigues s’omplen de neu artificial i els venedors de loteria es transmuten en papàs noëls panxuts que van cridant “Ho, ho, ho!”. Els Pastorets comencen a assajar els mateixos diàlegs de costellada de cada any, els personatges dels pessebres vivents planxen la seva roba i els nens comencen la redacció definitiva de la carta als Reis, que podria ser llarga com una saga nòrdica però que es resumeix en la marca i el model del darrer producte tecnològic de moda.\nEls periodistes –animals de costums– comencen a recopilar notícies pels resums de final d’any, gràcies i desgràcies, imatges d’impacte per poder omplir la panera dels torrons i per tenir contents els directors dels mitjans, que segueixen impertèrrits el guió establert. L’any s’acaba i s’acaba també la imaginació dels cronistes i dels creadors d’opinió. Fins i tot els humoristes esgoten la veta abans de la gala de Cap d’Any. Sort que la realitat és tossuda i el temps surt sempre en la seva ajuda.


Ajuntament de Canet de Mar - Canet de Mar impulsarà el programa de mentoria amb adolescents i joves migrats sols\nPUBLICAT Dimarts, 26.02.2019\nAquesta setmana els responsables municipals i la direcció del centre Xatrac i de l'empresa Eduvic, s'han reunit a l'Ajuntament amb un responsable de l'equip tècnic del Comitè per a l’Acollida de Persones Refugiades de la Secretaria d’Igualtat Migracions i Ciutadania, per tractar la proposta d'implantació a Canet de Mar, del programa de mentoria amb adolescents i joves migrats sols.\nLa mentoria és una eina d'intervenció social que promou una relació de suport i acompanyament entre persones adultes i els joves migrants que permeti a aquests darrers conèixer i vincular-se amb la societat d'acollida. Aquest programa, que s'està portant a terme amb èxit en altres municipis on també hi ha grups de nois que han arribat al nostre país sense acompanyament familiar, es presentarà el dia 11 de març a les 19.00 hores a la Sala cultural Ramon de Capmany.\nEl perfil dels mentors és el d'una persona major de 25 anys, amb competències personals que incloguin el compromís, la responsabilitat, la constància, la tolerància a la frustració o la resiliència. Persones que, en la seva vida quotidiana, tinguin contacte o participin en la vida social i/o cultural de Catalunya.\nTotes les persones que estiguin interessades a formar-ne part, com a mentors, poden enviar un correu electrònic a l'adreça canet.participacio@canetdemar.cat. Divendres, 1 de març a les 11.00 del matí, s'entrevistarà als responsables del programa en directe per Ràdio Canet. En l'entrevista que es farà a la Ràdio i a la sessió informativa, coneixerem tots els detalls d'aquest programa, pensat com un recurs més per facilitar la integració d'aquests joves al nostre entorn.


Normativa Curcuit Express | SummaPadel\nEl Circuit Express Padel Nuestro és una competició no federada, per tant, no requereix que els jugadors/es estiguin en possessió de la llicència federativa.\nLes inscripcions s’hauran de tramitar online mitjançant el formulari web de www.summpadel.com No s’acceptaran les inscripcions rebudes a través de qualsevol altre mitjà.\nAquesta informació es podrà extreure del web www.summapadel.com\nLes dates de la competició seran dissabte tot el dia i diumenge *matí i mig dia.\nAquesta edició del Circuit Express Padel Nuestro, consta de proves repartides per 4 zones de la comarca de Barcelona.\nEl Circuit està estructurat en les següents categories:\nFEMENINA 2ª, 3ª i 4ª\nDegut a que el Circuit Express Padel Nuestro és una competició de caire amateur, existeixen unes limitacions en funció del rànquing de pàdel català:\nEl guanyador de dues proves, consecutives, no podrà inscriure’s una tercera vegada a la mateixa categoria i es veurà obligat a ascendir de categoria.\nAl Circuit s’hi podran inscriure tots els jugadors/es majors de 16 anys.\nA banda dels premis citats anteriorment, els campions i finalistes de quadre principal puntuaran en el rànquing del Circuit Guinotprunera. Veure quadre categoria.\nL’organització del torneig serà format lliga i quadre eliminatori. Lliga en grups de 3 o 4 parelles a partits a 9 jocs. En cas de 8-8 es realitzarà un tie breack normal.\nEls dos primers es classificaran per a quadre principal i la resta a quadre de consolació.\nLa final es disputarà al millor de dos sets, en cas d’empat es farà un super tie break a 10, sense diferencia de 2.\nEls punts aconseguits per campions de categoria, aplicables al rànquing general del Circuit Guinotprunera, seran:\nEl Màster del Circuit Express Pàdel Nuestro, també puntuarà i ho farà x2 d’una prova normal.\nNo soci amb Samarreta: 25€


Ampans preveu obrir el nou centre de Sant Fruitós després de l’estiu - Regió7\nLa nova consellera de Drets Socials va visitar ahir les instal·lacions de la fundació a Santpedor\nLa consellera de Drets Socials, Violant Cervera, va visitar ahir el Centre Ocupacional La Llum | QUERALT CASALS\nEl nou centre per a infants i joves amb discapacitat intel·lectual i sensorial que Ampans està construint a Sant Fruitós de Bages entrarà en funcionament després de l’estiu. Així ho van explicar ahir des de l’entitat durant la visita que va fer la nova consellera de Drets Socials, Violant Cervera, a les instal·lacions de la fundació a Santa Maria de Comabella, a Santpedor. Cervera va conèixer de primera mà la tasca d’Ampans, en la seva primera visita al territori, i es va comprometre a reprendre els treballs per culminar el Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat.\nLa Fundació Ampans està acabant d’enllestir els tràmits per obtenir els permisos perquè el nou centre ubicat a l’Avinguda Girona de Sant Fruitós sigui una realitat un cop passat l’estiu, i no abans com estava previst inicialment, segons va explicar ahir el seu president, Sebastià Catllà.\nEl projecte contempla una residència de 20 places per a infants i joves d’entre 8 i 18 anys amb discapacitat intel·lectual i autisme sever, que inclou la construcció de sis unitats de convivència o petites llars de cinc places cadascuna. Segons Catllà, es tracta «d’un edifici molt emblemàtic i molt pràctic». Aquest nou espai permetrà ampliar l’oferta assistencial de la fundació.\nAhir la consellera de Drets Socials, Violant Cervera, va visitar les instal·lacions de l’entitat a Sant Maria de Comabella. Durant la seva estada, va definir la fundació com «un centre de referència» i es va mostrar «impressionada per la seva trajectòria». D’altra banda, la consellera va recordar la necessitat de fomentar la igualtat d’oportunitats per assolir la plena inclusió de les persones amb discapacitat.\nEn aquest sentit, va reiterar el compromís del govern català amb els sectors més vulnerables de la població mitjançant el Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat. Segons la consellera, «a Catalunya hi ha 616.000 persones amb discapacitat i hem de garantir els seus drets i la plena inclusió a tots els àmbits».\nLa consellera de Drets Socials va iniciar al seva visita a l’Ajuntament de Santpedor i posteriorment es va traslladar a les instal·lacions d’Ampans a Santa Maria de Comabella, on va fer una reunió amb els representants de la fundació i va visitar la Masia, el Centre Ocupacional La Llum, la residència i centre de dia Julio Payàs i el Garden.


Creació de l’Institut d’Investigació Sanitària de l’Hospital Sant Joan de Déu — Centre de Recerca en Enginyeria Biomèdica. CREB — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nLa Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) participarà en la creació de l’Institut d’Investigació Sanitària de l’Hospital Sant Joan de Déu, junt amb la Fundació per a la Recerca i la Docència de Sant Joan de Déu, l’Hospital Universitari Sant Joan de Déu i la Universitat de Barcelona.\nAquest nou ens de recerca el crearan la UPC, a través del Centre de Recerca en Enginyeria Biomèdica (CREB) —membre del Centre d'Innovació i Tecnologia (CIT) de la UPC—, la Fundació per a la Recerca i la Docència de Sant Joan de Déu (FSJD), l’Hospital Universitari Sant Joan de Déu i la Universitat de Barcelona. Per fer-ho, la UPC entrarà a formar part del patronat de l’FSJD, segons s’ha aprovat al Consell de Govern del 10 de febrer. Recentment, ha tingut lloc la primera reunió per dibuixar les línies bàsiques del que serà aquest centre d'investigació.\nD’altra banda, en aquesta mateixa línia d’actuació, la UPC també ha ratificat la participació en l’Associació Bioinformàtics Barcelona (BiB). La finalitat d’aquesta associació és impulsar iniciatives bioinformàtiques per aplicar en els àmbits clínic, farmacèutic, biotecnològic i agroalimentari. A més, també preveu promoure la formació de graus i postgraus, la recerca avançada, així com la transferència de coneixement i la difusió científica dels projectes realitzats. La BIB és una iniciativa que compta amb el suport d’universitats, centres de recerca, empreses i institucions.\nFont: Sala de prensa UPC | S'enforteixen aliances amb entitats de recerca en biomedicina i bioinformàtica


Coca de plàtan i nous – Menú infantil\nCoca de plàtan i nous\nL’esmorzar s’ha convertit en l’àpat més complicat. Va començar amb la llet i ha acabat rebutjant pràcticament tot el que li oferim. Sembla ser que ha perdut la gana de bon matí. Així que, sense defallir, hem posat en marxa l’operació “trobar alguna cosa que li vingui de gust” i si pot ser que sigui nutritiu.\nUna d’aquestes proves, que de moment agrada força, és aquesta coca o pastís de plàtan i nous amb pinta d’integral però que no ho és. Per què plàtan i nous? Doncs plàtan perquè en tenia que començaven a estar massa madurs i n’havíem de fer alguna cosa. I les nous per què els fruits secs porten calci i així compensem una mica la manca de llet.\nLa base de la recepta és la típica coca de iogurt. Necessitem:\n1 iogurt natural (de soja pels al·lèrgics a la llet)\n2 vasos de iogurt de sucre\n1 vas d’oli suau\n2 vasos i mig de farina\n3/4 de vas de nous trinxades petites\n2 plàtans madurs aixafats amb unes gotes de suc de llimona\nLa preparació només consisteix en barrejar-ho tot junt, a poder ser primer els ingredients líquids i després els secs. Un cop ben barrejat ho posem en un motlle untat amb mantega i al forn a 180º fins que estigui fet (al voltant de 40 minuts). El temps de forn depèn molt del forn i del tipus de motlle, així que cal estar atent. I ja sabeu, la prova del cotó dels pastissos es punxar amb un escuradents al centre i comprovar que surti sec.\n25 gener 2013 Marta\t23 mesos, coca, esmorzars, nous, pastís, plàtan


Arxius de bego floria ajuntament de tarragona | Diari La República Checa\nLa plaça de la 5a Promoció\nEls socialistes estan preocupats amb el projecte d’arranjament de la Plaça de la 5a promoció de Sant Pere i Sant Pau. Entenen que el pla de millora perilla perquè “el procediment és dubtós”. O sigui, alerten per a la impossibilitat de pagar l’obra amb venda de patrimoni del terreny del costat de la benzinera.\nLa regidora Bego Floria insisteix que s’hauria de reformar la plaça amb la partida pressupostària dedicada a inversió. “L’actual govern té prou diners perquè no se’ls ha gastat, i és la manera de garantir que la plaça es refarà amb garanties”, ha defensat.\nEl projecte d’arranjament de la plaça de la 5a Promoció es va elaborar en època de l’alcalde Ballesteros.\n“En aquell moment, els informes tècnics van ser contraris a poder fer la Inversió, perquè la plaça era privada, i ara ens han informat que els tècnics ara sí que han trobat la via per fer-ho mitjançant una cessió d’ús, cosa que ens alegra”, ha explicat Floria. Malgrat això, “el Govern municipal ha confirmat que ho vol fer amb venda de patrimoni, amb una operació complexa de compra dels terrenys al costat de la benzinera que, al nostre entendre, no té garanties de tirar endavant perquè manquen informes i no existeix la garantia que pesi el control financer posterior”, ha dit la regidora.\nEn tot cas, si legalment es pot fer l’obra, i el projecte ja està fet “el més ràpid és que l’Ajuntament pagui el projecte amb diners d’inversió directa, que hi són i es podrien habilitar de forma immediata”. Per Floria, “ja s’ha retardat prou el tema per temes legals, i ara que hi ha la via, seria bo no generar frustració als veïns amb expectatives que o bé no es podran complir o bé seran de tramitació llarguíssima, quan es pot fer amb inversió directa perquè hi ha diners”.\nBEGO FLORIA: ‘L’art de proposar. Difícil, eh!’\nquests escenaris estan revolucionant els sistemes de governança de les ciutats i exigeix noves demandes i nous actors, on cada vegada és més difícil dibuixar interlocucions seguint els patrons tradicionals d’associacions i entitats. Representa una junta de veïns a tots els habitants d’un barri? La denominada societat civil organitzada és la veu real d’una determinada comunitat? Són preguntes amb resposta complexa.


3 botons i START: Cinema i videojocs: The Godfather\nCinema i videojocs: The Godfather\nUna de les pel·lícules més importants de la història del cinema (de fet, tota la trilogia), ens agradi o no el cinema de mafiosos (i en aquest bloc sí que ens agrada, i tant) havia de tenir tard o d'hora algun videojoc dedicat a proporcionar als milions de seguidors que té a tot el món la possibilitat d'introduir-se en aquest món romàntic i gairebé mitològic qué es la màfia.\nDoncs sí, El Padrí, història del cinema en sí mateixa. Que no sé exactament què vol dir aquesta frase, però oi que m'ha quedat bé? És possible que penseu que aquell joc que va sortir fa uns anys era el primer que es feia sobre la trilogia. Jo m'ho pensava. I anava errat. Resulta que el 1991 ja n'havia sortit un per a PC, Atari ST i Amiga:\nEl vídeo és una merda perquè és d'un emulador i hi ha un tio xerrant tota l'estona, però no n'he trobat cap de millor. Aquest joc no s'assembla gens al que vindria el 2006 (el 2007 a la Wii i la Playstation 3), de fet no era ni d'Electronic Arts, sinó d'U.S.Gold, i recollia coses de les tres pel·lícules de la trilogia, tot i que molt vagament.\nQuinze anys després arribava el que havia de ser "el bo", que havia creat unes expectatives enormes ja des que es va fer públic el seu desenvolupament anys abans. Però, com ja he comentat moltes vegades en aquest bloc, els videojocs basats en pel·lícules acostumen a tenir puntuacions baixes perquè són molt linials, o perquè sembla que els seus creadors confiïn en la tirada que té la franquícia i no s'esforcin gaire. Amb The Godfather hi havia unes expectatives, sobretot tenint en compte la trilogia que era, enormes. I va sortir un joc que estava bé, però poc més. Se n'esperaven moltes més coses, i no era un títol al qual se li pogués perdonar res. Vegem-lo en acció:\nEra la versió de la Playstation 2. Aquell any, el 2006, també va sortir per a la Xbox, PC, Xbox 360, mòbils (versió feta de minijocs) i PSP (també diferent, retallat i amb el cognom Mob Wars). Totes les versions eren més o menys iguals, per això no poso cap vídeo de les tècnicament superiors Xbox, Xbox 360 i PC, i és precisament aquest un dels problemes del joc: la senzillesa gràfica. Uns altres són la deficient intel·ligència artificial dels enemics o la poca originalitat com a joc (que s'inspira en d'altres de similars, com els Grand Theft Auto). En general, però, no és mal joc, el que passa és que se n'esperava molt més.\nEl de la Wii, que tenia com a subtítol Blackhand Edition, es considera el segon millor, després del de la Xbox original, i és evident que té la gràcia en el tipus de control. Jo no en tinc cap, però si me'l comprés segurament buscaria aquesta versió. Sortia el 2007, com també el de la Ps3, que volia basar-se en el de la Wii fent ús del Sixaxis, el comandament que detecta una mica de moviment, però no va reeixir, i uns gràfics poc dignes de la potència de la consola (com va passar en el cas de la Xbox 360) van condemnar l'intent a formar part de la secció mediocre del seu catàleg.\nEl que tenia de bo era la música i les veus originals dels actors, llevat de l'Al Pacino, que com que no va participar en el doblatge perquè els drets de la seva veu els tenia el joc d'Scarface va impedir que aquest apartat fos de matrícula d'honor. Fins i tot en Marlon Brando, poc abans de morir, va gravar diàlegs que eren exclusius del joc, si bé alguns no es van poder aprofitar perquè l'home estava fumut i li fallava la veu. No controlàvem, però, cap dels personatges que coneixem, sinó un de creat especialment per a l'ocasió, limitadament personalitzable, i que s'integra en la història de la pel·lícula d'una manera força suau. Doncs bé, el joc no va tenir l'èxit que s'esperava, però el 2009 va sortir per a PC, Xbox 360 i Ps3 The Godfather II, que tenia lloc entre els anys cinquanta i el seixanta i ens convidava a controlar un altre personatge fet expressament per al videojoc.\nVèiem la versió per a PC, inconfusible. Sigui com sigui, aquesta seqüela no aconsegueix fer oblidar les mancances de la primera part, ans al contrari, perquè manté els mateixos problemes (gràfics poc treballats i molts errors, intel·ligència artificial dels enemics mínima...), però 3 anys després se li perdonen encara menys i per tant les crítiques que va rebre van ser més dures. Ni tan sols el joc en línia sembla que funcioni gaire bé.\nLa part positiva continua venint de l'apartat sonor (novament amb l'absència de l'Al Pacino), però tot plegat va ser insuficient per aconseguir un producte que fos digne de la trilogia que ressuscitava, tot i algunes millores pel que fa a diversitat en les missions. En definitiva, una llàstima perquè s'han desaprofitat dues ocasions de fer les coses bé, o de conya, que és el que es mereixia l'obra de Mario Puzo en primera instància i de Francis Ford Coppola posteriorment.\nPublicat per Moroboshi a 21:39


Cançó 108: L’amor lleial de Déu | Cançó religiosa\nLLEGEIX-HO EN abkhaz acholi afrikaans aimara akha albanès alemany altai amhàric anglès armeni aukan baixkir basaa (Camerun) batak (Karo) batak (Simalungun) batak (Toba) baule bemba biak bikol birmà bislama bulu búlgar català cebuano chewa (Malawi) chin (Hakha) chitonga chitonga (malawi) chitumbuka chiyao chokwe chol chuuk chuvash cinyanja congo coreà crioll de Belize crioll de les seychelles crioll haitià crioll mauricià croat damara dangme danès drehu duala edo efik esan eslovè espanyol estonià ewe feroès fijià finès fon francès fulfulde (camerun) ga gal·lès georgià gokana grec guaraní gun herero hiligainon hindi hiri motu hmong (blanc) hongarès iban ibo ilocano indonesi ioruba islandès isoco italià japonès javanès kabiye kachin kaonde karen (s’gaw) kazakh khana khmer kikamba kikongo kikuiu kiluba kimbundu kinyaruanda kirguís kiribati kirundi kisi kisonge kosrae krio kurd kurmandji (Caucas) kwangali kwanyama lahu laosià letó lhukonzo lingala lituà llengua de signes americana llengua de signes brasilera lomwe luganda lunda luo luvale macedoni macua maia malai malaiàlam malgaix maltès mam mambwe-lungu mapudungun marshallès mazatec (huautla) medumba mingrelià mixe mixtec (guerrero) mizo moré ndau ndebele ndebele (Zimbàbue) neerlandès nepalès ngabere ngaju ngangela ngiemboon nias noruec nyaneka nyungwe nzema nàhuatl (Guerrero) nàhuatl (nord de Puebla) nàhuatl central oromo osset otetela palavà pangasi papiament (curaçao) persa pidgin anglès de Nigèria pidgin anglès de l’Àfrica Occidental pidgin anglès del Camerun pidgin de les illes Salomó polonès ponapeà portuguès portuguès (portugal) quítxua (Bolívia) quítxua (ancash) quítxua (ayacucho) quítxua (chimborazo) quítxua (cusco) quítxua (imbabura) rarotongà romanès ronga runyankore rus samoà sangir sango saramaccan sena sepedi serbi serbi (alfabet llatí) sesotho (Lesotho) sesotho (Sudàfrica) setswana shona sidama silozi singalès sranan tongo suahili suec sundanès tagal tahitià tai tarascan telugu tetun dili tigrinya tiv tojolabal tok pisin totonac tshiluba tshwa tsonga turc tuvaluà twi tzotzil tàtar ucraïnès umbundu urhobo uruund venda vietnamita wallisià waray-waray wayuunaiki wolaita xhosa xinès cantonès (simplificat) xinès cantonès (tradicional) xinès mandarí (simplificat) xinès mandarí (tradicional) yapès zapotec de l'Istme zulu àrab àzeri àzeri septentrional (alfabet ciríl·lic)\nL’amor lleial de Déu\n1. Jehovà Déu és amor;\nell amor lleial ha mostrat.\nGràcies al seu Fill estimat,\nel preu va pagar del rescat.\nEsperança ens ha donat:\nviure sempre en felicitat.\nTots aquells que set tingueu,\nl’aigua que reviu beveu.\nEls assedegats veniu,\nl’amor de Déu sentiu.\n2. Jehovà Déu és amor;\nlleialment tot ho ha creat.\nGran amor Déu va reflectir\nquan el tron va donar al seu Fill.\nEl propòsit s’ha realitzat;\nel seu Regne governa ja!\n3. Jehovà Déu és amor;\nlleialment ens mou a estimar.\nLa gent que és humil ajudem;\nla v’ritat els ensenyarem.\nSempre mostrarem ser lleials;\nservirem Déu fins al final.\n(Consulta també Sl. 33:5; 57:10; Ef. 1:7.)\nL’amor lleial de Déu (cançó 108)


Treball desestima l'ERTO presentat per l'empresa plurimunicipal Fisersa de Figueres - Diari de Girona\nTreball desestima l'ERTO presentat per l'empresa plurimunicipal Fisersa de Figueres\nLa Generalitat considera que no està «justificada» la força major al·legada per la societat pública\nsanti coll 15.05.2020 | 23:24\nL'empresa gestiona les zones blaves i verdes. Ddg\nL'empresa gestiona les zones blaves i verdes.\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Família de la Generalitat ha desestimat la petició d'ERTO de l'empresa plurimunicipal Fisersa de Figueres. La Generalitat ha comunicat la «inadmissió» del pla perquè no es justifica la «força major» al·legada per la societat pública. La petició va ser aprovada per la direcció, donant compte al Consell d'Administració el passat 24 d'abril, i ha estat rebutjada aquesta setmana per la Generalitat. L'expedient de regulació temporal d'ocupació (ERTO) havia d'afectar 49 dels 98 treballadors de Fisersa.\nEl conseller delegat de l'empresa i vicealcalde de Figueres, Pere Casellas, ha explicat que «un cop rebuda la desestimació, dilluns decidirem si presentem recurs, perquè no estem en absolut d'acord». Segons Casellas, aquest ERTO «beneficiava tant els treballadors com l'erari públic de les administracions implicades a la societat, amb un estalvi mensual de 60.000 euros».\nEn aquest sentit, el vicealcalde ha relatat que aquests treballadors haurien de recuperar ara les hores que no han pogut fer perquè no hi ha hagut transport públic durant part del confinament, ni control de zona blava, «serveis que no han generat ingressos». «Algú haurà d'explicar com ho fem per recuperar aquestes hores perquè ni podem posar més línies de viatgers, ni més autocars, ni dos vigilants per carrer», ha lamentat Casellas.\nA més, ha afegit que «tot plegat és el resultat del fet que si el legislador hagués volgut prohibir explícitament els ERTOs en casos com els de Fisersa, ho hauria fet. De moment, valorarem la presentació del recurs i, potser, acabarem arribant als tribunals».\nPer «causa de força major»\nEn el seu moment, l'Ajuntament de Figueres va fer públic un comunicat en el qual explicava que Fisersa, l'empresa plurimunicipal, presentava un ERTO per causa de força major durant l'estat d'alarma «per al personal que no pot realitzar les seves tasques de treball habituals davant la crisi de la covid-19».\nSegons l'Ajuntament, «en tot moment s'ha informat al Comitè d'Empresa de l'abast de la mesura». La voluntat de la societat era que «els treballadors afectats retornessin al seu lloc de treball un cop s'acabi l'estat d'alarma d'acord amb el procés de desconfinament». L'expedient s'havia d'aplicar a 49 dels 98 treballadors que té la societat.\nL'empresa plurimunicipal Fisersa s'ocupa del tractament i del subministrament d'aigua potable, del servei de clavegueram, del tractament d'aigües residuals, del transport urbà, de la gestió de les zones blaves i verdes dels aparcaments i del servei de grua de Figueres. A més, també fa alguns d'aquests serveis per Vilafant i pel Consell Comarcal de l'Alt Empordà.


Bell-lloc del Pla - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nedifici de Girona\nAquest article tracta sobre l'edifici. Si cerqueu l'escola, vegeu «col·legi Bell-lloc».\nBell-lloc del Pla és un edifici de Girona que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya i que dóna nom a una escola.\nEdifici i escola concertada\nC. València. Girona\n41° 58′ 08″ N, 2° 48′ 23″ E / 41.968985°N,2.806282°E / 41.968985; 2.806282Coord.: 41° 58′ 08″ N, 2° 48′ 23″ E / 41.968985°N,2.806282°E / 41.968985; 2.806282\nLa masia és de planta quadrangular, desenvolupada en planta baixa i dos pisos. Destaca la façana principal, amb un gran portal d'arc de mig punt adovellat. La masia també conserva finestrals gòtics, però cap element defensiu, tot i que les finestres del segon pis de la façana lateral mostren una disposició que podria respondre a l'aprofitament de merlets.\nLes primeres notícies que es tenen del lloc fan referència a un poblat o necròpolis hallstàttiques, que segons Miquel Tarradell s'hauria assentat en el Bell-lloch. Durant unes excavacions, realitzades l'any 1941, van aparèixer restes de ceràmica hallstàttica a sota la casa. També són interessants els vestigis trobats l'època romana. L'any 1876 es va descobrir altres restes romanes que proven clarament que en aquest indret hi havia hagut una vila romana. El creixement va ser constant, fins al segle XV que va ser seriosament afectat pel terratrèmol d'Olot. Va ser reconstruït i encara avui conserva la mateixa estructura de planta quadrada. A partir de l'any 1965, l'edifici, es va transformar en institut d'ensenyament depenent d'una institució privada. La masia ha sofert alguna ampliació, però es continua conservant sense modificacions exteriors. La institució d'ensenyament s'anomena Col·legi Bell-lloc.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bell-lloc del Pla\n↑ 1,0 1,1 1,2 «Bell-lloc del Pla». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 setembre 2016].\nBell-lloc del Pla, fitxa del catàleg de l'Ajuntament\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bell-lloc_del_Pla&oldid=23289873»\nDarrera modificació: 24 abr 2020 a les 08:58\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 abr 2020 a les 08:58.


El Casino · Manresa cultura\nEl Casino de Manresa és un dels edificis modernistes més populars de la ciutat. Va ser dissenyat per l’arquitecte manresà Ignasi Oms i Ponsa i la seva construcció es va iniciar l’any 1906. Ignasi Oms, juntament amb l’arquitecte Alexandre Soler i March, foren els principals exponents de l’estil modernista a la nostra ciutat.\nDes de la seva inauguració, l’any 1906, el Casino va funcionar com a club social de les classes benestants manresanes. A més a més de les sales de joc, que van acabar determinant el nom de l’edifici, el Casino també posseïa sales de lectura, sales de ball, un cafè-bar i, fins i tot, una pista de tenis. Malauradament, el projecte original d’Ignasi Oms no es va poder acabar duent a terme per problemes de finançament, deixant l’edifici decorativament incomplet.\nLa pràctica del joc va ser completament il·legalitzada amb l’establiment de la dictadura franquista, atès que atemptava contra els valors nacional-catòlics propis del règim. Aleshores, l’activitat del Casino va començar un progressiu declivi que el va dur a tancar les seves portes a la dècada del 1970. Les males condicions en les que es trobava l’edifici van provocar el naixement de moviments ciutadans que en demanaren la compra i rehabilitació com a espai públic. L’edifici va inaugurar-se de nou l'any 1999, després d'una renovació integral, aquesta vegada transformat en una gran biblioteca pública i un centre cultural de referència a la ciutat.\nCentre Cultural del Casino


CaixaBank i la Fundació 'la Caixa' col·laboren de nou amb la Universitat de Lleida en dues convocatòries d'ajudes a estudiants\nLleida - 26/06/2020 - 11:16\nL'acord l'han signat el rector de la Universitat de Lleida, Jaume Puy Fernandez, i el director territorial de CaixaBank a Catalunya, Jaume Masana\nEl rector de la Universitat de Lleida, Jaume Puy, i el director territorial de CaixaBank a Catalunya, Jaume Masana, han signat un acord pel qual l'entitat financera canalitzarà 30.000 euros de la Fundació "la Caixa" cap a la Universitat de Lleida (UDL) per afavorir el seu desenvolupament d'accions relacionades amb la responsabilitat social.\nUna part de la col·laboració de CaixaBank va destinada a beques-salari per a estudiants amb qualificacions excel·lents en els seus estudis de secundària -ja siguin de batxillerat o de cicles formatius-, que es matriculin de nou en graus de la UdL i que tinguin un nivell de renda familiar que no superi el que permet accedir a les beques ordinàries del Ministeri d'Educació, Cultura, i Esports.\nL'altra part de l'acord va destinat a la convocatòria d'ajudes a l'estudi per alumnat que pateix situacions socioeconòmiques greus.\nPel que fa a l'abast de les beques-salari de la UdL, suposen 400 euros mensuals durant 10 mesos per a cada estudiant mentre durin els estudis de grau i es mantingui el nivell d'excel·lència acadèmica i els requeriments econòmics. L'import de la convocatòria de les beques salari és de 108.000 euros i la convocatòria d'ajuts a l'estudi és de 35.000 euros, un total de 143.000 euros, dels quals CaixaBank n'aporta 30.000.\nEl director territorial de CaixaBank a Catalunya, Jaume Masana, ha destacat que el suport a la formació dels joves és un dels eixos prioritaris d'actuació de la Fundació "la Caixa", i que aquesta col·laboració és una mostra més del compromís de l'entitat amb les Terres de Ponent.\nGràcies a la seva capil·laritat territorial, la xarxa d'oficines de CaixaBank dona suport a la Fundació "la Caixa" en la seva tasca social, detectant necessitats d'entitats socials locals i canalitzant una part de la seva Obra Social. La col·laboració entre ambdues institucions fa possible que milers de petites entitats socials solidàries puguin accedir a ajuts econòmics per a fer realitat els seus projectes. Cada any, més de 11.000 projectes reben, globalment, uns 44 milions d'euros del que es beneficien més de 7.000 entitats socials arreu de l'Estat.\nLa Universitat de Lleida, quarta universitat de l'Estat en docència\nLa UdL combina una llarga i fructífera tradició universitària amb una estructura jove i dinàmica que aposta decididament per una formació i una investigació de qualitat, per uns avançats mètodes docents i per la internacionalització. Actualment, la UdL és la quarta universitat de l'Estat en docència, la cinquena en rendiment i la setena en recerca segons l'U-Ranking 2019.


ZONES DE CÀRREGA I DESCÀRREGA A L’AVINGUDA MARIÀ JOLONCH\nNOVA EDICIÓ DEL PROGRAMA NEREU\nDesprés de l’actuació duta a terme en una de les voreres de l’avinguda Marià Jolonch per tal de garantir la seguretat dels vianants, s’ha procedit a crear dues zones de càrrega i descàrrega per facilitar l’estacionament puntual tant per als veïns com per als comerços de la zona. NOU ENLLUMENAT A LA PLAÇA DEL MERCADAL\nAmb l’objectiu de millorar la il·luminació i crear un espai més acollidor a la plaça del Mercadal, l’Ajuntament d’Agramunt ha instal·lat unes noves lluminàries que permetran no haver d’obrir els focus que fins ara il·luminaven la plaça. Aquesta actuació permetrà un estalvi del 60% respecte els focus existents.\nDes de la Regidoria de Benestar de l’Ajuntament d’Agramunt s’ha impulsat una nova edició del programa Nereu. Aquest programa consisteix en canviar la conducta d’hàbits d’alimentació i d’exercici físic de les famílies. L’acte de presentació es va dur a terme el dimecres 28 d’agost en una jornada de jocs aquàtics a les piscines municipals, coincidint amb l’inici de la Festa Major. El curs passat Agramunt ja va participar al programa Nereu del qual es van beneficiar un total de vint famílies. El programa està adreçat a nens, però també als pares i aquest any es tornarà a fer.\nREGIDORIA DE VIA PÚBLICA I SERVEIS ARRANJAMENTS I MILLORES EN DIFERENTS ZONES DEL POBLE\nL’equip de serveis municipals ha procedit a l’arranjament i el pintat dels bancs i dels gronxadors de la plaça de la Muralla. Aquesta mesura s’ha pres després de la petició feta pels veïns i usuaris d’aquesta zona. Al mateix temps, s’ha arranjat el gronxador de la zona verda annexa a la plaça Fondandana per garantir-ne la seguretat. Durant l’estiu, l’equip de serveis també ha procedit a arranjar els panots i les vorades en diferents punts de la vila per evitar caigudes dels vianants. Concretament, s’han fet actuacions al carrer Sió, a l’avinguda Marià Jolonch (davant de la Creu Roja), al carrer Comtessa Aurembiaix, al raval de Puigverd, al Parc de Bombers, a la zona de davant del bar del pavelló i al carrer Ensenyament.\nNOUS BANCS I UN PLAFÓ INFORMATIU AL CARRER CAPELLA\nUn cop finalitzades les obres d’urbanització del carrer Capella, s’han instal·lat dos bancs en una de les voreres. Concretament, els dos bancs s’han ubicat just al davant de la Capella, on també s’ha instal·lat un plafó informatiu en el qual s’explica l’origen i els motius de la seva construcció.\nREGIDORIA D’ESPORTS ACTIVITATS ESPORTIVES PER AL CURS 2013-2014\nEl Patronat d’Esports tornarà a tirar endavant les activitats dirigides per a nens en edat escolar, entre altres. Així, un curs més, es faran els Jocs escolars dirigits a nens de 1r a 6è de primària, de dilluns a divendres de les 17.30 a les 19h; la Psicomotricitat, per a nens de P3 a P5, de dilluns a dijous de 18 a 19h, segons l’edat, i l’Activigran, unes sessions d’activitat física suau per a adults que es faran els dilluns i dijous de 15 a 17h. Per a més informació, podeu adreçar-vos a les oficines del pavelló o trucar al telèfon 973 391 647. També podeu fer les consultes al web www.agramuntesports.cat.\nPOBLES AGREGATS ARRANJAMENT DEL MONUMENT A LA DONA DE LA DONZELL A petició de la junta administrativa de la Donzell, s’ha procedit a arranjar el monument a la dona situat al costat de l’església de la Donzell, ja que amb el temps havia sofert un deteriorament important.


Delicatessen primaverals aterren a Xarcuteria Ferran - Xarcuteria Ferran\nEl bon temps ja és aquí. Enrere deixem els mesos de fred i pluja, i entrem en una de les èpoques més boniques de l’any: la primavera. Les flors es mostren en la seva màxima esplendor, les hores de llum augmenten i les aromes són espectaculars. Però, voleu saber què és el que més ens agrada d’aquesta estació? Les delicatessen primaverals. Els aliments propis d’aquesta temporada ens encanten i és que, gràcies a ells, podem elaborar nous plats preparats realment deliciosos.\nPlats frescos i innovadors\nLa primavera porta amb si una nova gamma de colors a les fruites i verdures. Passem dels taronges i els verds de les carabasses, a colors més vius que podem trobar en les cireres, nespres, maduixes i en molts altres aliments típics de l’època.\nTots aquests productes, fan que sigui l’estació de plats com els risottos, les sopes de verdures i d’altres delícies culinàries. A Xarcuteria Ferran, volem acostar-vos aquests plats estacionals, perquè pugueu descobrir tots els seus sabors i textures. Per això, hem elaborat receptes fresques i innovadores per a desenvolupar nous plats preparats, utilitzant com a base la millor selecció de delicatessen primaverals.\nEns envaeix el sabor primaveral!\nL’arribada d’una nova estació, es fa notar a Xarcuteria Ferran, i és que adaptem els nostres serveis a cada època de l’any, perquè pugueu gaudir de productes frescos de cada temporada. La nostra cuidada selecció de plats preparats inclou elaboracions fetes amb delicatessen primaverals. Aquests plats, podreu trobar-los en la nostra acurada selecció de plats diaris, que us permet triar entre primers i segons, formant així el menú perfecte. L’arribada de la nova estació també la podeu aplicar al nostre servei de catering, que ens permet apropar-vos els sabors més frescos i primaverals als vostres paladars. Comptem amb productes de tot tipus, perfectes per a qualsevol tipus de celebració o esdeveniment que tingueu planejat.\nVoleu descobrir totes les delicatessen primaverals?\nLa millor manera de celebrar l’arribada de la primavera, és delectar-nos amb els productes propis d’aquesta època, per això a Xarcuteria Ferran treballem per a portar-vos els millors productes de temporada i les nostres noves receptes.. Veniu a visitar-nos i descobrireu tots els sabors i textures de la primavera.\nnil2020-02-27T12:47:57+00:00març 1, 2020|General|


Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres - El comerç de Llavaneres surt al carrer en la primera fira de la tardor i el bolet\nPortada > Notícies > Marcs > Festes > 2007 > 9a Promoció de Productes Típics\nNotícies | PUBLICAT 06.11.2007\nEl comerç de Llavaneres surt al carrer en la primera fira de la tardor i el bolet\nL'Alimentabo se celebra dissabte al passeig de la Mare de Déu de Montserrat i s'hi podrà trobar, a més de bolets, aliments i altres productes de la temporada\nUna quinzena de comerços participaran aquest dissabte 10 de novembre a l'Alimentabo, fira de tardor i bolet, que es farà al passeig de la Mare de Déu de Montserrat durant tot el dia. És una proposta de la Regidoria de Promoció Econòmica i Comerç, que compta amb el suport de la Unió de Botiguers i Serveis (UBS) de Llavaneres.\nA partir de les onze del matí i fins a dos quarts de nou del vespre, aproximadament, aquest dissabte dia 10, el passeig de la Mare de Déu de Montserrat s'omplirà d'activitat comercial. Hi podrem trobar una quinzena d'expositors, en la majoria dels casos, de comerços de la vila, però també algun d'arribat des d'altres punts del país.\nEs tracta d'una fira multisectorial de tardor, la primera que es farà a la nostra vila i que s'emmarca en la 9a Promoció de Productes Típics, que durant el mes de novembre exhibirà les excel·lències gastronòmiques de Llavaneres.\nA una bona part dels estands, es podran veure, comprar i, fins i tot, degustar aliments de temporada. El producte estrella serà el bolet però també hi haurà codony, magrana, mandarina i altres fruites i verdures típiques de tardor.\nA més d'alimentació, però, hi haurà expositors d'altres productes comercials de tardor: roba, decoració, flors i plantes i també fotografia. Entre altres propostes, els visitants de la fira podran degustar alguns productes i veure una demostració de revelat digital a l'instant.\nCom a novetat d'aquesta fira cal destacar la campanya d'inscripció a través d'internet. Bona part dels expositors s'han inscrit tot omplint el formulari creat en el web municipal, aquí.\nExposició i venda de productes típics\n9a Promoció de Productes Típics\nRecollida i exposició de bolets\nXerrada sobre "Els bolets de Llavaneres"\nLa poma farcida, la coca i els bolets, a punt per a la degustació popular\nSerà aquest diumenge dins de la 9a Promoció de Productes Típics, que començarà dissabte amb la recollida i exposició de bolets\nLa millor gastronomia de Llavaneres, fins el dia 25, a 15 restaurants de la vila\nLa 9a Mostra Gastronòmica de Llavaneres ofereix degustar menús que inclouen poma farcida, coca de Llavaneres i bolets\n9a Mostra gastronòmica de productes típics\nMenús disponibles als restaurants participants, fins el 25 de novembre


Tarragona : el dia 13 d'agost, Nit de swing, amb els concerts de The Xiclettes i Swing Airlines • ALL ANDORRA\n11.08.2020 Cultura, Les notícies, Les noticies dels Pirineus / таррагона\nL’Ajuntament de Tarragona ha organitzat aquest cicle de concerts on hi estan representats tots els gèneres musicals entorn del jazz: el tradicional i el contemporani. Davant dels recintes patrimonials sonen ritmes de dixieland, swing, manouche, folk jazz i músiques del món.\nAquest dijous 13 d’agost a la plaça de l’Escorxador segueix el cicle de concerts amb autors locals. És el torn del grup The Xiclettes, un trio vocal femení, amb un repertori variat que va des del swing, passa pel soul i arriba fins als ritmes actuals. També es podrà gaudir de Swing Airlines, un quintet de músics de jazz d’àmplia trajectòria professional amb un repertori ple de clàssics dels anys trenta i quaranta i música de pel·lícules.


"La silicosi és el pitjor enemic del miner" | Diari Maresme\nPer Redacció , a Entrevistes 28 de Feb de 2011\nEl fotògraf i pintor calellenc Jordi Auladell va realitzar el passat mes de novembre un viatge a Bolívia. Durant la seva estada en aquest país de l’Amèrica del Sud va poder visitar les històriques mines de Potosí on va poder conèixer personalment al jove protagonista del multipremiat documental ‘La mina del diable’ (‘The devil’s miner’, 2005), Basilio Vargas. Després d’aquest trobada i del posterior retorn al Maresme, Auladell ha iniciat una campanya per aconseguir que en Basilio deixi el seu treball a la mina, on sis anys després encara hi treballa, perquè pugui iniciar estudis universitaris a Catalunya.\nQuè el va decidir a emprendre aquest projecte?\nConèixer personalment a en Basilio i constatar que, encara que ja té 20 anys, no ha canviat res des del rodatge del documental. També, saber de primera mà que somnia en arribar algun dia a Catalunya per poder fer la carrera d’ensenyament, ja que el seu somni és arribar algun dia a ser mestre. Just ha acabat el Batxillerat el darrer desembre.\nTot això es pot aconseguir solament amb l’esforç de moltes persones i entitats que em vulguin ajudar a dur a terme aquest projecte.\nBasilio Vargas, novembre passat | Foto: Jordi Auladell\nSón difícils els tràmits burocràtics?\nQualsevol tràmit burocràtic avui dia és difícil. Ambaixada i consulats formen part de llargues peregrinacions; però si més gent s’hi suma al projecte, tots sabem que la unió fa una gran força i, més tard o més d’hora, s’aconseguirà arranjar la situació d’en Basilio.\nQuina situació viuen els miners que treballen a la mina de Potosí?\nLes mines de Potosí es van obrir per primera vegada l’any 1543, i des d’aleshores no han deixat de funcionar ni un sol dia. La mina no té electricitat; és una successió de túnels fets a mà, escarpa, martell i dinamita. Els més joves que no aguanten la pressió tenen l’oportunitat de vendre fragments de minerals als turistes, però el que poden guanyar en un dia no arriba a l’euro. És totalment impossible rendibilitzar aquesta feina i a més ells ho consideren poc ‘viril’. Així, doncs, aquesta tasca solen fer-la els molt petits.\nLa mina no té cap condició higiènica: no hi ha un sol lavabo i està totalment prohibit fer les necessitats a l’interior. En cas ‘d’emergència’ han de sortir fora la mina. La jornada laboral és de 12 hores.\nQuin procés passen els miners més joves?\nEl miner més jove comença acompanyant al pare o germà més gran a la mina i n’hi ha de set o vuit anys; i fins i tot més joves. La seva missió al principi és il•luminar part de la mina amb la llum del casc del seu familiar, i poc a poc anar perdent la por. Després d’aquest primer contacte amb les entranyes de la mina, anirà ràpidament amollant-se a distints objectius; des de l’ús del martell i escarpa per fer els forats a la roca on s’introdueix la dinamita, i han de sortir a tota velocitat ja que la metxa te un termini màxim de 7 minuts abans d’esclatar. Teniu en compte que a la mina del diable no hi ha ni un sol focus de llum, simplement es segueix treballant com fa 470 anys, ja que els túnels són molt prims al principi i fins que no es troba una veta és més fàcil com més petit ets de poder-te’n sortit amb èxit. Més menuts, més ràpids i, siguem sincers, més barats.\nUn dels accessos a la mina | Foto: viquipèdia\nActualment, com és la vida dels miners de Potosí?\nLa vida dels miners, des de la invenció de la ‘Mita’ no ha millorat quasi gens. Dels 17.500 treballadors d’una manera o altra vinculats a la muntanya, molt ben anomenada pels indis Quéchuas ‘La muntanya que menja’, només al Cerro Rico del Potosí s’ha cobrat un peatge de vuit milions de vides, i no m’equivoco. Actualment sols uns cinc-cents estan en una cooperativa i tenen un sou fix mínim. Els altres, en la seva majoria, depenen de què les entranyes de l’exhausta mina els obsequiï amb el do d’una veta de minerals cada cop de més baixa qualitat. Malgrat tot, ells segueixen baixant, treballant 12 hores dia rere dia. Si et pares de matinada a veure l’entrada dels miners, et ve al cap la imatge dels nens entrant a la màquina de trinxar carn de l’extasiant pel•lícula ‘The wall’ d’Alan Parker. No hi ha edat per començar la vida del miner. Si sobreviu a les explosions i a les explotacions, sol acabar mort als 35 o 40 anys un cop els seus pulmons s’han anat desfent per la silicosi, el pitjor dels enemics del miner i de qui mai ningú escapa.\nPer al seu projecte de dur a en Basilio a Catalunya, compta amb el suport d’alguna administració o entitat?\nNo ha arribat fins ara mateix l’oportunitat de fer-me escoltar per cap entitat ja que en Basilio encara tenia coses per arranjar a Potosí. Ara ja compta amb la possibilitat de poder-se desplaçar a Catalunya en el moment en el què s’arreglin els tràmits burocràtics. Jo estic convençut de que coneixent el poble català i la nostra pròpia ciutat, i malgrat l’etapa de crisi en la què estem immersos, no donarem l’esquena a aquest jove miner. Des d’aquí mateix ja faig una crida a qualsevol que s’interessi pel tema, ja que tota ajuda serà benvinguda. Si voleu quedar tan penjats com jo, podeu veure el documental ‘La mina del diable’ i conèixer un xic més a en Basilio.\nHa comentat que en Basilio vol ser mestre. Quina és la situació d’aquesta professió al seu país?\nAra és un gran moment per a l’educació a Bolívia. El president Evo Morales desitja escolaritzar tothom; és a dir, un mestre avui a Bolívia és molt valorat. Si en Basilio aconsegueix acabar la carrera de Magisteri, podria tornar al seu país i exercir com a tal. Crec que ha nascut per l’ensenyament, pel seu caràcter i la voluntat ferotge que té per aprendre.\nInterior de la mina | Foto: viquipèdia\nEn el fons, quin és l’objectiu global del seu projecte?\nL’objectiu global de la campanya és fer justícia, si més no per un dels miners que l’atzar ha escollit, perquè pugui gaudir d’un futur. I dic futur, i no un futur millor, perquè allà no hi n’hi ha. Em conformo amb que en Basilio, a part de sobrepassar els 35 o 40 anys, faci esdevenir realitat el seu somni de ser mestre; ell ja s’encarregarà que la muntanya que es menja els homes comenci per fi a canviar tan dolents costums.\nPer acabar, sols vull desitjar a tots els bolivians la millor de les sorts; i a tots els miners de Potosí la meva incondicional admiració i amistat.\n‘La mina del diable’\nEl documental ‘La mina del diable’ és totalment prodigiós i multipremiat. La història es basa en el dia a dia del protagonista, Basilio Vargas. Així l’acompanyarem al seu primer dia d’escola, al perruquer, al ball de carnestoltes i al fons de la mina. A casa seva veurem la mare, la germana i també el seu germà Bernardino. Al primer dia de baixar a la mina, el ritus de la veneració del ‘Tío’, el temible diable de la muntanya que decideix si el miner viu o ha de morir; i tot un seguit de vivències del jove miner que aleshores tenia tan sols 14 anys. Els directors varen descobrir al final que el protagonista Basilio tenia més carisme que la muntanya en si, i van presentar el documental als Óscar 2006, on va ser escollit com un dels cinc millors documentals de l’any.\nPer acabar, voldria fer dues puntualitzacions. En Basilio i la seva família van percebre un sou de 500 euros per la feina d’un mes i la promesa segueix a l’aire, tot i que el documental no ha deixat de seguir aconseguint premis allà on l’han presentat.\nFinalment, una pregunta per als cinèfils: Dels dos millors finals d’una història filmada amb quina us quedaríeu: ‘Els quatre-cents cops’ d’en François Truffau (1959) o amb la veu trencada d’en Basilio Vargas a la darrera escena de ‘La mina del diablo’? Jo ho tinc clar!\n8 comentaris per a ““La silicosi és el pitjor enemic del miner””\n19 Agost 2011 a les 23:07\nRealment a mi també m’agradaria poder ajudar a aquesta gent! Sí, és per això que cal unir-se i aconseguir-ho, si més no perquè de moment una persona pugui conèixer i realitzar el seu somni amb felicitat, enlloc d’estar allà baix patint per ell i la seva família!\nDesitjo el millor per a en Basilio i la seva gent, aquesta situació s’ha d’acabar per a tots els que la pateixen. Així que hem d’estar disposats a cambiar el present per millorar també el futur!\n21 Agost 2011 a les 18:45\nMoltes gràcies, Celia\nSi vols contactar amb en Jordi Auladell, el seu mòbil és 695.62.82.21. D’aquí a dos mesos torna a Bolívia.\nÈxit de visitants a ‘Bolívia al cor’ | Diari Maresme ha dit:\n2 Octubre 2012 a les 11:33\n[…] de les mines de Cerro Rico, a Potosí. Cal destacar que la mostra també serveix per denunciar les pèssimes condicions de vida dels miners que les treballen, especialment els menors. Les jornades laborals són de 12 hores i la […]\nDiana K ha dit:\n7 Abril 2015 a les 0:37\nPodrían y decirme qué sucedió con Basilio Vargas?, ya que en algunas páginas se informa que se le donó bastante dinero de varias asociaciones de Alemania, Francia y Estados Unidos, pero existen otras páginas que desmienten lo anterior y en donde se informa q Basilio sigue trabajando en las minas al igual q su hermano…Gracias\nR. Joan ha dit:\n7 Abril 2015 a les 13:38\nHola Diana. A mi me comentaron que después de estudiar en la universidad es ahora maestro .Sería una muy buena noticia. Saludos\nCristian T. ha dit:\n29 Setembre 2015 a les 1:27\nHola a todos, alguien sabe que fue de la vida de Basilio en la actualidad. Si al fin se pudo lograr que estudie y pudiera hoy ser maestro y ayudar a otros.\n29 Setembre 2015 a les 9:51\nSí, lo consiguió. Basilio es maestro y ejerce como tal en su país


L’Assemblea General telemàtica es celebra amb èxit – Club esportiu laietà barcelona\nL’Assemblea General telemàtica es celebra amb èxit\nAhir es va celebrar l’Assemblea General Ordinària del Laietà en format telemàtic degut a la pandèmia de la Covid-19.\nEra la primera vegada que es celebrava amb aquest format, cosa que significava un repte molt important per tot l’equip organitzatiu, format per membres de la Junta Directiva, treballadors del Club i la productora Beta-Disc.\nPer una banda s’havia de garantir l’assistència a tots els socis i sòcies, a través d’un procediment de registre que, si no s’estava familiaritzat amb les eines tecnològiques d’avui en dia, podia semblar complicat. En aquest sentit el Club va iniciar una campanya de comunicació intensa mitjançant la newsletter, el canal oficial de comunicació del Club, a través de la qual es varen enviar les instruccions detallades per poder participar-hi, dos vídeos tutorials molt ben explicats i detallats, i va establir un servei d’assistència telefònica permanent per aquells socis i sòcies que ho necessitessin.\nPer altra banda, s’havia de garantir que els socis i sòcies poguessin votar i que aquest procés fos ràpid, eficient i fiable, per tal de no alentir els temps de l’Assemblea que eren limitats, degut al toc de queda vigent i al fet que les persones que estaven presencialment al Club poguessin arribar a casa seva abans de les 22h.\nDoncs bé, avui ens hem de congratular ja que a nivell organitzatiu l’Assemblea va ser tot un èxit i es varen complir totes les expectatives que s’havien dipositat en aquest nou format telemàtic. El pic màxim de participació va superar en participació a moltes altres assemblees presencials que s’han fet al Club, el que dona una idea del gran seguiment que va haver-hi.\nPel que fa a les votacions, el sistema va funcionar a la perfecció i es van aprovar per àmplies majories els punts previstos a la Convocatòria, com són l’acta de l’Assemblea anterior, la memòria esportiva i social de l’any passat, la memòria econòmica 2019 i el pressupost 2020.\nPer finalitzar volem agrair a tothom que va fer possible que poguéssim celebrar aquesta excepcional Assemblea en format telemàtic, amb totes les dificultats que això comportava, i agraïr molt especialmnet l’assistència i la participació activa dels socis i sòcies.


Sou a: Portada > Receptors > Quan s'indica una transfusi� de sang > Quan es transfonen els concentrats d�hematies?\nQuan es transfonen els concentrats d'hematies?\nEls concentrats d'hematies es transfonen per corregir els s�mptomes i signes derivats de la falta d'oxigenaci� dels teixits que acompanyen les an�mies produ�des per diverses causes. Els s�mptomes que provoca l'an�mia s�n diversos i depenen de determinats factors implicats en la falta d�oxigenaci� dels teixits. Entre aquests factors, destaquen: la concentraci� d�hemoglobina i la seva capacitat per trnasportar l�oxigen, l�esfor� que �s capa� de fer el cor i el flux de sang i oxigen que arriba a cada �rgan.\nQuan la concentraci� d'hemoglobina disminueix, l'organisme posa en marxa, m�s o menys r�pidament, mecanismes de compensaci� per adaptar-se a la nova situaci� i aconseguir aix� mantenir l'oxigenaci� tissular. Tanmateix, la resposta als mecanismes de compensaci� no �s sempre la mateixa, ja que entren en joc altres factors com ara la rapidesa en la instauraci� de l'an�mia, l'estat respiratori i card�ac, el volum sanguini o la situaci� metab�lica del pacient. Tot i que la concentraci� d'hemoglobina �s un dels indicadors m�s utilitzats per valorar la transfusi� d'hematies, no existeix un llindar universal, ja que s�han de valorar tamb� altres factors com ara els mecanismes de compensaci� o les malalties de base.\nD'aquesta manera, podem afirmar que la decisi� de transfondre s'ha de prendre sempre de manera individualitzada i considerant tots els factors esmentats.\n� Quina es la dosi?\nEs considera que la dosi adequada de concentrats d'hematies per a un pacient determinat �s aquella que li corregeix els s�mptomes provocats per una disminuci� de la quantitat adequada d'oxigen en els teixits. Un concentrat d'hematies �s la quantitat de gl�buls vermells que s'obt� en separar d'una donaci� de sang la resta de components sanguinis. L'administraci� d'un concentrat d'hematies (CH) en un adult augmenta el valor d'hemoglobina en 1-1,5 gr/dl i l'hemat�crit en 2-3%.


somnis dins d´una ampolla: de gener 2019\nSi us he de dir la veritat, estic content. L'any ha començat força bé i he fet bona tria agafant les assignatures de BUP de ciències. L'Adela és la nova professora de biologia a l´institut. Ha vingut de Barcelona i s'explica prou bé. El tema dels glúcids m'agrada molt però se'm fa complicat. Vaig fer-me l'altre dia un esquema en DIN A3 i no m'hi ha cabut tot. A més a més no acabo d'entendre això de la ciclació de les hexoses. Es veu que aquestes molècules s'entortolliguen d'una manera o una altra i formen un cicle en l'espai quan estan en dissolució. No acabo d'imaginar-m'ho. La sort és que no tenim al Francesc Xavier de mestre doncs el meu germà li van fer una avaluació de tipus test molt difícil i això em va deixar amb una mica de por al cos per aquest any. L'Adela també ens fa l'EATP que és d'horticultura. La llàstima és que al poble som pocs i no hi ha hagut massa varietat per aquestes noves assignatures variables que han posat. A casa volien que tornés a fer mecanografia però els he acabat convencent per demanar una altra cosa que m'interessés una mica més. Estic desitjós de trepitjar el laboratori doncs em va agradar força mirar pel microscopi. Caçar aquelles amebes va ésser tot un repte l´any de primer a ciències naturals. Els de dibuix diuen que faran servir el nou ordinador PC però no sé com s´ho faran per què són uns quants a classe i només hi ha un ordinador.\nPer cert l'Adela ens va fer riure a tots els de la classe de "bio". Ens va confessar que els ocells d'un arbre que té al costat de casa no la deixen dormir i que algunes vegades tampoc pot aclucar els ulls pel silenci que hi ha. Doncs el normal en un poble, no?\nA l'hora del pati hem començat a patir nervis ja. Crits, xerinola i alguna broma de mal gust. N'hi ha alguns que es creuen molt simpàtics i graciosos però tenen la gràcia al cul.\nDe fet, jo no m'esperava que guanyéssim. Estava complicat davant les candidatures dels altres països però es veu que el Samaranch potser ens ha ajudat.\nDe tota manera hem fet via als futbolins. Jo no tinc ni un duro per posar a les màquines però miro com ho fan el C. i el S. que en tenen molta pràctica. Són els millors. La màquina dels Space Invaders et transporta a la pel.lícula de la Guerra de las Galaxias . Elles han anat per una altra banda. Mai venen amb nosaltres per què suposo es queden xerrant als jardins de la Cooperativa Nova. A mi m'hauria agradat anar-hi per veure-la i xerrar una estona però s'hauria notat massa que m'agrada així que hauré de buscar un moment més propici. Però què li he de dir llavors? Quin garbuix!\nLes hores després del pati han transcorregut més lentes del normal. El Cisco és el que imparteix Història d´Espanya. Ens ha hagut de fer callar més d'una vegada i ens ha donat per impossibles. No ha pogut fer classe. És el millor professor que hem tingut mai i se lí'n foten davant dels seus nassos. Això dels "sshitt" que fa durant l'explicació es veu que fa gràcia. El nen de casa el C. n'hi ha comptat vint-i-dos. Es veu que en fa un llistat i s'ho apunta. Sempre està de broma. A la fi davant les súpliques de la delegada, ens han posat un televisor a l'aula per poder veure la cerimònia en directe. Això no passa sempre. Ha estat com un caramelet. Quan han dit allò de "A la ville de Barcelona" ens hem aixecat tots dels pupitres cridant i cantant. Som un pèl exagerats encara que la "madre Genoveva" s'ha posat les mans al cap de tanta cridòria. Ens han dit que estem a "l'edat del pavo". Només ha faltat això per què la cridòria fos encar més gran. Jo el més proper que recordo va ésser el Mundial de Fútbol d'Espanya del 1982 i "el Naranjito". No m'agrada el futbol i tampoc sé molt bé que s'hi cou dins d'unes olimpíades. Però hem guanyat i això és el realment important. I penso mentre miro aquest magnífic paisatge del llac i les muntanyes que quan sigui el 1992 estaré fent ja quart de la carrera de biologia i així ho espero. Serà complicada una carrera com aquesta? Em sembla que només la fan a la Universitat de Barcelona. És tot tant llunyà encara. Anem per passos que encara ens queda acabar tercer, COU i la sele. I el millor de tot, aviat baixem a Barcelona a veure l'obrea de teatre del Mikado, el planetari i el Museu de la Ciència. I pel viatge de final de curs Mallorca. Encara hem de vendre moltes paperetes dels números de la loteria. Quins nervis!\nExercici del curs d´escriptura al Tres Roques amb el professor Francesc Hernández, crònica d'un instant d'un moment històric.\nPublicado por DeSig los 6:20 p. m. Cap comentari:


Inici > Perfil sol·licitant > Investigadors > Ajuts a les activitats de demostració de transferència tecnològica. : Ajuts a les activitats de demostració de transferència tecnològica.\nPrograma de desenvolupament rural de Catalunya 2014 2020\nPodran ser beneficiaris les universitats, els centres de recerca, els centres tecnològics i/o els centres de la xarxa TECNIO de Catalunya i les entitats vinculades a les universitats.\nL'objecte dels ajuts és el suport a la transferència de coneixements tècnics i de gestió adaptats a les realitats territorials i sectorials dels sectors agrícoles, ramaders, forestals i agroalimentaris de Catalunya mitjançant la realització d'activitats de demostració tals com projectes demostratius, parcel·les experimentals, plantes i instal·lacions pilot, camps d'assaig i itineraris demostratius. Es concediran ajuts en els àmbits estratègics següents: a) Gestió sostenible, economia circular i adaptació al canvi climàtic del sector agroalimentari i forestal. b) Gestió eficient de l'aigûa, l'energia, les dejeccions ramaderes i la fertilització orgànica. c) Innovació agroalimentària d) Qualitat, seguretat i nous canals de comercialització a la cadena alimentària e) Sanitat vegetal f) Sanitat animal i benestar animal\nNo es presenta al Registre de la Universitat


La 38 Universitat d’Estiu de Gandia presenta la seua programació cultural i lúdica | Compromís més Gandia unida La 38 Universitat d’Estiu de Gandia presenta la seua programació cultural i lúdica – Compromís més Gandia unida\nEl regidor de Cultura, Nahuel González, acompanyado de la directora del Centre Internacional de Gandia-Universitat de València (CIG-UV), Carme Melo, ha comparegut aquest matí en roda de premsa als jardins de la Casa de la Marquesa per a presentar la programació d’activitats obertes a la ciutadania d’aquesta 38 edició de la Universitat d’Estiu de Gandia (UEG) que se celebrarà del 12 al 16 de juliol sota el lema “Canvis, una mirada calidoscòpica”.\nEn paraules de González, “és una part importantíssima de la cultura de la ciutat, una programació imprescindible en la vida cultural gandiana”. La programació, que inclou activitats a les 20h i a les 22.30h, es desenvoluparà en la Casa de la Marquesa. Es tracta d’una proposta “rica, ampla i pensada per incloure gèneres distints”, manifestava Carme Melo qui, a més, ha volgut destacar l’interés de la Universitat de València “per estar al costat dels creadors i artistes valencians intentant reprendre la programació cultural habitual”.\nPel que respecta a les activitats vespertines, aquesta edició recupera els actes a les 20h però en aquesta ocasió estrena el format “Conversem amb…”, on la UEG busca establir un espai de reflexió i debat amb autors i autores de reconegut prestigi per a, des de distints àmbits, reflexionar sobre aquests canvis i aquells que estan per vindre. Així, el primer acte, que tindrà lloc dilluns 12, versarà al voltant de l’exposició “Coronacrisi i Cultura” i comptarà amb la participació de la comissaria de la mostra, Marisa Guillén, qui estarà acompanyada per la dissenyadora Virginia Lorente i Javi Tortosa i Miguel Martí, de Estudio Democracia. La setmana continuarà amb la participació de l’il·lustrador valencià Paco Roca, el filòsof Enric Senabre i la també il·lustradora Paula Bonet que passaran per aquest espai els dies 13, 14 i 15 de juliol respectivament. Mentre, el divendres 16 serà el moment de conversar sobre Francisco Brines amb els periodistes i escriptors Fernando Delgado, Àngels Gregori, Antonio Lucas i Josep Piera. Tots aquestos actes tindran lloc al Saló d’Actes de la Casa de la Marquesa.\nLa programació es completa amb les activitats nocturnes que tindran lloc a les 22.30 al Jardí de la Casa de la Marquesa. Aquestes començaran dimarts 13 amb el grup de dansa de la Universitat de València que presentarà el seu espectacle “Abans de la llum”. Mentre, el dimecres 14 torna a Gandia la companyia teatral Escena Erasmus amb l’espectacle “El viatge impossible”. El dijous 15, l’escenari de la UEG rebrà el quartet valencià les Maluks, un dels projectes musicals valencians a tenir en compte aquest 2021. El punt i final d’aquesta edició el posarà el divendres 16 Carles Denia, qui torna a la UEG amb un espectacle en forma de quintet produït especialment per a l’ocasió.


Espanya no actualitza les dades sobre violència de gènere a la universitat des del 2008\nMeToo a les facultats\nL’últim estudi va revelar que un 65% d’universitaris havia patit o coneixia algun cas d’assetjament en l’àmbit acadèmic\n«No s’ha tornat a fer per por i perquè no ha interessat», assenyala la investigadora del CREA Patricia Melgar\n23 de de gener del 2022. 20:23\nMés de 25 professores i investigadors d’universitats espanyoles han trencat el seu silenci a EL PERIÓDICO per denunciar l’assetjament i la violència masclista que han patit en l’àmbit universitari. Les seves històries reflecteixen que la vida acadèmica està assentada en pràctiques de violència de gènere que s’alimenten en la jerarquia existent en la institució, en l’enorme competitivitat i en l’anomenada violència aïlladora, la que pateixen les víctimes i els (pocs) que les defensen.\nAna Vidu: «Em van preguntar més per la meva vida sexual que pel catedràtic que denunciava»\nÉs un fenomen complex. En part perquè un 90% de les dones víctimes del MeToo a la universitat no denuncien els casos d’assetjament en gran manera pel temor de represàlies. Així mateix, no hi ha dades actualitzades que permetin prendre’n consciència, abordar la problemàtica i actuar per concloure-la. El 2008, el Community of Research on Excellence for All (CREA) va publicar un estudi pioner sobre la violència de gènere a la universitat que va determinar que fins a un 65% d’universitaris havien patit o coneixien alguna situació d’assetjament en l’àmbit d’alumnat, docència o investigació.\n«Les universitats mai havien tingut ganes d’obrir aquest tema, però se les va obligar des de més amunt», remarca la catedràtica Rosa Valls, subdirectora del CREA. Des d’aleshores, aquestes dades no s’han revisat ni actualitzat, malgrat que el CREA ho ha sol·licitat fins a en tres ocasions a l’Agència Estatal d’Investigació, dependent del Ministeri de Ciència, Innovació i Tecnologia. Això fa que les xifres segueixin en els llimbs.\nTemptatives en un pou sense fons\n«Des del 2008 no s’ha tornat a fer cap investigació comparativa sobre el tema. Ho hem intentat però no hem tingut suport», confirma Patricia Melgar, membre del CREA. Apunta que des de les comissions d’igualtat cada any fan públiques xifres, però aquestes són només les de les denúncies. «Una cosa són les xifres de les denúncies, que són baixes perquè la majoria no denuncia, i una altra és una investigació com la que va realitzar el CREA», que dona una foto real del problema, argumenta Melgar.\nRecorda la investigadora que «no va ser fàcil» realitzar aquest treball. «No es va rebre amb els braços oberts. Hi va haver moltes pressions perquè no interessava que sortissin les dades. No s’ha tornat a fer per por», assegura. «Hi ha moltes complicitats entre les universitats i persones amb poder. Ho vam viure nosaltres quan ho vam investigar», afegeix.\nAquesta investigació, que retrata l’estat de la qüestió, és clau per mostrar la magnitud del problema. «Serveix perquè la gent sàpiga que la violència de gènere a la universitat no és una cosa residual, sinó que té la mateixa magnitud que la violència de gènere en el conjunt de la societat», remarca Melgar. Confia que ja que la societat ha evolucionat després de gairebé 15 anys, un nou estudi actualitzat «estigui a prop».\nLes unitats d’igualtat: «Necessitem un MeToo a la universitat».\nDe fet, va ser arran de l’estudi del 2008 que es va impulsar la creació de les unitats d’igualtat. Totes les universitats públiques catalanes compten amb una d’aquestes unitats que han promogut protocols d’actuació per aturar els casos de violència de gènere. Han aconseguit alguns avenços, però també han topat amb limitacions dels mecanismes per erradicar el fenomen així com amb diferents graus de compromís segons el centre. Un dels principals hàndicaps resideix que estan dirigides per l’equip rectoral. Tot depèn del seu compromís.\nLa reacció institucional\nLa delegada del Govern per a la Violència de Gènere, Victoria Rosell, remarca la necessitat que les universitats apliquin activament els protocols. «Han de promoure’ls», insta. Per a la delegada, és «importantíssima» la mateixa reacció de la comunitat educativa davant una situació d’assetjament. Aquí, recorda que els protocols poden «preveure mesures per reparar les víctimes i reaccions contra els agressors, com per exemple, les de tipus disciplinària». Rosell assenyala la necessitat de «tallar a temps» aquestes situacions.\nPer la seva banda, Cristina Gelpí, secretària general del Consell Interuniversitari de Catalunya, assegura que a Catalunya «no concebem un sistema universitari que pugui tolerar l’assetjament». I Tània Verge, consellera d’Igualtat i Feminismes de la Generalitat, va llançar en un tuit aquest diumenge, dia de la publicació del MeToo a la Universitat d’EL PERIÓDICO, un «companyes, us creiem», i va oferir a les víctimes els serveis de la xarxa especialitzada del seu departament.\nUniversitat Violència de gènere Dones


Es construiran 400 escoles noves dins la mar per respectar la distància de seguretat entre alumnes\nEl Govern ha anunciat la creació de 400 escoles noves per permetre el retorn a les aules dels alumnes abans de l’estiu. “Cal respectar la distància de seguretat i com que no tenim espai suficient, crearem escoles a rompre, com els xinesos. Haurà de ser al mar, que Mallorca amb tanta autopista ja no dona per tant”. Així, afegeix, “es callaran els pares, sempre demanant aules noves”.\nAixí mateix, Foc i Fum ha tengut accés a la prova pilot, que ja ha acabat, que consistia en traslladar l’IES Puig de sa Font, de Son Servera, a 5 km de distància de Cala Millor. La prova pilot ha estat un èxit, ja que cap alumne es pot escapar i és complicat sortir del pati per fumar porros.\nSurt a córrer després de 20 anys de sofà i acaba a Son Espases\nUn home de 45 anys fou ingressat ahir a Son Espasses després de córrer aproximadament 200 metres, moment en que tots els músculs del seu cos varen dir basta. Miquel J, veí de Palma, ha afirmat a Foc i Fum que no corria des de que tenia 25 anys, però que amb “tota aquesta merda d’estar tancat, me vaig motivar molt i vaig partir a córrer sense ni tan sols encalentir” .\nNo és l’única persona que ha patit un incident després de que el govern de l’estat espanyol permetés als ciutadans sortir a passejar i a fer esport. Joan R, de Porreres, va decidir pujar a damunt la bicicleta, però resulta que la seva dona l’havia venuda feia 9 anys i ell no se n’havia adonat. Finalment, Margalida T, de Son Carrió va decidir reprendre la seva afició per la petanca, però com que l’esport s’ha de fer individualment, encara se va avorrir més del que és habitual.\nEls alemanys amb residència a Mallorca podran anar a la plajta a partir d’avui\nSegons ha informat el ministre Ábalos, els ciutadans alemanys amb segona residencia a Mallorca no només podran tornar tranquil·lament a les seves cases, sinó que a més podran anar a la platja i “allà on els hi surti dels ous, que per això tenen diners”. Davant l’ expectació de diferents mitjans de comunicació, Foc i Fum ha preguntat al ministre a veure que passava amb els mallorquins i mallorquines, el ministres ha contestat: “Eh? Qui són aquests?”\nEls hotelers s’han mostrat d’acord a aquesta mesura, perquè fer la pilota als alemanys és l’únic que saben fer, però després han dit que s’hi oposen perquè ho ha dit el PSOE, que és un partit de dretes, però no tant de dretes com a ells els hi agradaria. Finalment, la presidenta Armengol, ha dit que no hi està d’acord però que “ok”.\nEl baciner de Sant Antoni de Manacor presenta un ERTO\nEl baciner de les festes de Sant Antoni de Manacor ha presentat un ERTO , els treballadors no essencials passaran a ser pagats pel “papa Estat”.\nLa colla de Dimonis seguirà cobrant el 100% del sou més dietes, desplaçament i farmaciola de Reflex. “El departament de dimonis és el més important”\nTots els sonadors es veuran greument afectats. “Ells cobren per lo fort que toquen, i no volen tocar més fluix, idò que els pagui “Papa Estado”, apunta el baciner.\nprevious post: Patates esportistes\nnext post: Cheescake de pinya colada (a la mallorquina)


L'Eliana edita la “Guia per a usar un llenguatge igualitari en l'Administració local” - Noticias CAMP DE TURIA\nL’Eliana edita la “Guia per a usar un llenguatge igualitari en l’Administració local”\nL’Eliana ha volgut sumar-se al costat d’altres 43 municipis de la Comunitat Valenciana per a promoure la utilització d’un llenguatge més igualitari i no discriminatori en l’administració pública local, dins de la campanya “Valencià per la Igualtat”.\nPer aquest motiu, la regidoria de Política Lingüística i la regidoria d’Igualtat, han impulsat conjuntament l’edició de la “Guia per a usar un llenguatge igualitari en l’Administració local”, que es repartirà per les dependències muncipals, els centres educatius, l’EPA, i associacions del municipi.\nEl llibre ha sigut editat pels ajuntaments que pertanyen a la Xarxa Aviva que promou la utilització de la llengua pròpia i conta amb la col·laboració d’altres administracions públiques, entre elles la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport per al foment del valencià. Des de la regidoria de Política Lingüística, que encapçala Carme López, consideren que “aquesta guia també és una oportunitat a l’hora de posar en valor l’ús de la nostra llengua com a eina comunicativa per al canvi, amb una visió que fomente la igualtat entre homes i dones i que es convertisca en un exemple a seguir per a la ciutadania de l’Eliana”.\nEl manual ofereix recomanacions amb la finalitat d’utilitzar un llenguatge inclusiu adequat a la societat en la qual vivim. Per açò s’ofereix aquest suport a les persones que treballen en l’Administració local, per a utilitzar un llenguatge inclusiu. Aquestes pautes no tenen com a objectiu convertir-se en una guia teòrica, sinó en un manual de consulta puntual i pràctic que servisca de suport al personal del consistori.


Buch ha dit que forma part de tota la trama que estan patint a Catalunya els polítics catalans i els líders de les entitats socials\nACN/ Laura Cortés/ Gemma Tubert | Vilanova i la Geltrú\nEl conseller d'Interior, Miquel Buch, ha lamentat que en el judici per l'1-O que s'està fent al Suprem ha quedat demostrat que mentre per part del govern català sempre hi havia la voluntat de diàleg, per part del govern espanyol l'únic que hi havia era la imposició de la Constitució. Buch ha criticat que mentre els presos independentistes han respost les preguntes de les parts amb la voluntat d'aclarir els fets, els exrepresentants de l'estat espanyol, Mariano Rajoy, Soraya Sáenz de Santamaría i Cristóbal Montoro, han respost amb "evasives" les preguntes de les defenses. Buch també ha lamentat que la fiscalia recorri l'arxiu de la causa per desobediència contra ell, quan era president de l'ACM i contra l'expresidenta de l'AMI, Neus Lloveras.\nBuch ha assegurat que el que es va veure a Catalunya l'1-O van ser manifestacions i concentracions de persones amb l'única voluntat d'expressar-se pacíficament. "Ningú va cridar a la violència ni a cap confrontació i s'ha comprovat que els que estan sent injustament jutjats ara, volien que hi haguessin manifestacions pacífiques", ha declarat.\nPel que fa al recurs que ha presentat la Fiscalia Superior de Justícia de contra la decisió del TSJC d'arxivar la causa contra ell i Lloveras, per un presumpte delicte de desobediència greu pel suport a l'1-O, Buch ha dit que forma part de tota la trama que estan patint a Catalunya els polítics catalans i els líders de les entitats socials. "Forma part d'aquesta persecució i aquesta creació d'un fals relat per buscar cooperadors necessaris", ha dit. El ministeri fiscal, ha afegit, vol mantenir el cas obert, però forma part del relat general. Buch ha assegurat estar "molt tranquil" i creu que s'acabarà arxivant la causa, de la mateixa manera que creu en l'absolució dels presos independentistes.