El diaca i cap de la Policia Municipal d'Olot Ignasi López és favorable a replantejar el celibat a l'Església com apunta el Papa Francesc - Olot TelevisióOlot Televisió\nÚltima actualització 27 maig 2014\nEn les darreres hores, el Papa Francesc ha tornat a insistir en què el celibat a l’església pot ser modificable, perquè no es tracta d’un dogma. Les últimes declaracions del Papa han trobat veus favorables, entre ells, el cap de la Policia Municipal d’Olot, Ignasi López.\nA banda se la seva responsabilitat al capdavant de la Policia Municipal de la ciutat, López és també diaca, és a dir, auxiliar a l’església. Ajuda en tasques litúrgiques, i de fet, està adscrit a les parròquies de Santa Maria d’Amer, Sant Cristòfor de les Planes d’Hostoles i Sant Feliu de Sant Feliu de Pallerols, a més del Santuari de la Salut. També ajuda en tasques de dinamització, i en aquest sentit, l’arxiprestat al qual pertany li ha encarregat que es responsabilitzi de la pastoral de joves. Ignasi López creu que treure l’obligatorietat del celibat en l’església no estaria desencaminat, i que els sacraments del matrimoni i del servei ministerial poden ser totalment compatibles.\nTal com diu Ignasi López, la figura de diaca visibilitza la possibilitat d’ajudar l’església sense renunciar a formar una família. López ho fa, i compatibilitza aquestes responsabilitats amb la funció de cap de la Policia Municipal. Tot això l’obliga a administrar bé el temps.


About: Deba bōchō\nEls ganivets deba bocho (出刃包丁, lit. «ganivet de trinxar amb punta»?) són ganivets de cuina japonesos emprats per tallar peix, però també pollastre i carn. Existeixen diferents mides arribant fins i tot als 30 cm. El deba bocho va aparèixer per primera vegada durant el període Edo en Sakai (Osaka).\nEls ganivets deba bocho (出刃包丁, lit. «ganivet de trinxar amb punta»?) són ganivets de cuina japonesos emprats per tallar peix, però també pollastre i carn. Existeixen diferents mides arribant fins i tot als 30 cm. El deba bocho va aparèixer per primera vegada durant el període Edo en Sakai (Osaka). (ca)\nDeba bōchō (ca)


En desenes de pobles de Catalunya ja se sap qui serà l'alcalde... abans de posar-hi les urnes | NacióDigital\nEn desenes de pobles de Catalunya ja se sap qui serà l'alcalde... abans de posar-hi les urnes\nEn municipis de les Terres de l'Ebre, set de la Garrotxa, així com en una dotzena a Osona i també en d'altres punts del territori, només es presenta una llista el 26-M\nper Sofia Cabanes / Carles Fiter, 24 d'abril de 2019 a les 16:25 |\nImatge de Xerta | Josep M Montaner\nEl proper 26 de maig hi haurà electors indecisos que tindran un mal de cap a l'hora d'escollir el seu alcalde. En poblacions com la Ràpita i Tortosa, on es presenten vuit llistes diferents, o Amposta i Móra d’Ebre (amb set cadascuna) es preveu un panorama, si més no, entretingut. Però aquest no serà el cas de vuit pobles de les Terres de l’Ebre on, abans de posar les urnes, ja saben qui serà el seu alcalde o alcaldessa els propers quatre anys. El mateix succeeix en una onzena de municipi d'Osona, set a la Garrotxa i diversos més arreu del territori català.\nTots aquests municipis tenen en comú el fet de ser petits, però no suficientment com per aplicar la normativa de la Llei Orgànica del Règim Electoral General (la Loreg), en què els habitants de pobles amb menys de 250 habitants poden votar directament a diferents candidats i no al partit. Trenquen l'estadística, però, Xerta i Benissanet, que superen el miler d'habitants.\nAl Baix Ebre trobem el cas d’Alfara de Carles (368 habitants) l'única llista que es presentarà serà la d'Endavant Alfara – Acord Municipal, vinculada a ERC, i que serà encapçalada per Jordi Forné Ribé. Qui ha estat alcalde en els dos anteriors mandats, el socialista Josep Mas, ja no repetirà. Tot i presentar-se una única llista, el canvi en aquest petit poble, on històricament hi havia hagut alternança de poder entre PSC o CiU, serà important.\nAmb 1.170 habitants, Xerta és el municipi més gran del territori on només hi concorrerà una llista en les properes eleccions municipals. Per un error en el BOP encara no ha sortit publicada, però segons han indicat a l'NacióDigital fonts d’ERC, la única llista que es presenta serà la de Més per Xerta – Acord Municipal (ERC) amb Roger Aviñó Martí com a alcaldable. Es tracta d'un fet del tot atípic en aquest municipi. Actualment Roger Aviñó n'és l’alcalde i CiU, a l'oposició, té 3 regidors. Esta vegada, però, Junts per Catalunya no ha presentat llista al municipi. Ni tampoc el PSC que havia tingut l'alcaldia en 3 ocasions.\nA la Terra Alta, Caseres (235 habitants), novament, només es presenta una llista i també serà vinculada a ERC. Es tracta de Tots Som Caseres – Acord Municipal, amb Manel Palau González com a cap de llista. A la mateixa comarca trobem la Pobla de Massaluca (328 habitants), on Antoni Ferré i Llop repetirà a l'alcaldia com a cap de llista de Junts per la Pobla.\nPel que fa a la Ribera d'Ebre, a Benissanet (1.142 habitants), Francesc Xavier Arbó repetirà com a alcalde, esta vegada, però, en una candidatura independent, no vinculada a ERC, com ho havia fet anteriorment. Es tracta de Tots per Benissanet. Tampoc li disputarà l'alcaldia CiU, que es va presentar en els anteriors comicis.\nA Ginestar (762 habitants), repetirà Concepció Pujol i Sarroca com a alcaldessa amb la candidatura ERC –Acord Municipal. En aquest municipi, a diferència dels anteriors comicis, CiU tampoc ha fet llista.\nA la Torre de l’Espanyol (762 habitants) també repetirà l'actual alcalde, Joan Juncà Cubells, que torna a presentar-se per ERC. Esta vegada tampoc trobarà contrincant. I és que en aquest municipi l'anterior CiU, actualment Junts per Catalunya, tampoc ha presentat llista.\nPer últim a Vinebre (432 habitants) repetirà com a alcaldessa Gemma Carim, esta vegada però, no ho farà per CiU/Junts per Catalunya. Al juliol, Carim, que també és actualment la presidenta del Consell Comarcal de la Ribera, va anunciar que abandonava les files de PDECat per discrepàncies amb el partit. Amb aquest important fitxatge pels republicans, ERC s'assegura una altra alcaldia a la Ribera d'Ebre.\nEl cas de Prat de Comte\nAmb 179 habitants (dades del 2018), Prat de Comte és l'únic municipi de les Terres de l'Ebre on s'aplica l'article 184 de la Loreg, segons el qual cada partit, en ser un municipi d'entre 101 i 250 habitants, pot presentar fins a 5 noms. Cada elector pot donar el seu vot a un màxim de 4 candidats entre els proclamats al municipi. Són proclamats electes aquells candidats que obtinguin major nombre de vots fins a completar el nombre total de regidors a elegir en funció de la població.\nA diferència de fa 4 anys, esta vegada a Prat de Comte els electors podran triar entre els candidats de 2 partits, PSC i Junts per Prat de Comte. Per una banda, el PSC ha presentat un únic nom Josep Espinós Gabriel. Mentre que Junts per Prat de Comte (abans CiU), la llista que històricament ha governat al municipi ha presentat una llista amb 5 noms amb els seus 5 suplents encapçalada per l'incombustible Joan Josep Malràs, actual alcalde del municipi. Fa 4 anys, el PP va presentar aquí un candidat que no va arribar a entrar com a regidor.\nOsona, dotze municipis amb el consistori ja definit\nDotze municipis d'Osona només tindran una candidatura a les properes eleccions municipals del 26 de maig. D'aquestes llistes, 6 són d'ERC (Sant Julià de Vilatorta, Sant Pere de Torelló, Santa Eulàlia de Riuprimer, Olost, Rupit i Pruit, i Lluçà), 4 d'Independents (Sant Boi de Lluçanès, Malla, El Brull i Sobremunt), i 2 de JxCat (Sant Agustí de Lluçanès i Oristà).\nPer tant, la majoria d'aquests municipis ja tenen l'alcalde decidit. Només podria canviar en els pobles amb llistes obertes, com Sobremunt o Sant Agustí de Lluçanès, si els regidors escollits votessin un altre candidat que no fos el número 1. En tot cas, és una possibilitat remota.\nEn declaracions a Osona.com, el president d'ERC a Osona Jordi Fàbrega -també alcalde de Sant Pere de Torelló i únic candidat al municipi- remarca que hi ha hagut un increment respecte d'altres comicis. Segons Fàbrega, "cal replantejar el paper de l'oposició", tenint en compte que l'Estat exerceix de paper fiscalitzador i, per tant, l'oposició té poc protagonisme. En aquest sentit, afegeix que s'hauria de caminar "cap a gestions compartides on tothom hi tingui cabuda".\nD'altra banda, explica que considera que "quan hi ha una certa cohesió i bon clima de convivència, i les coses funcionen més o menys, perquè ens equivoquem i també l'encertem, és molt més difícil generar alternatives". Finalment, també apunta que "costa trobar gent en municipis petits" que es vulguin implicar en la política municipal.\nSet municipis de la Garrotxa ja tenen decidit el batlle i tots repeteixen\nLa sort ja està tirada després que aquest dimecres s'hagin fet públiques les candidatures que es presenten a les diferents poblacions de la Garrotxa que competiran a les pròximes eleccions municipals. Tanmateix, hi ha set municipis de la comarca on només es presenta una llista, informa Xavier Borràs.\nEs tracta dels municipis d'Argelaguer, Maià de Montcal, Montagut i Oix, les Planes d'Hostoles, Sales de Llierca, Sant Jaume de Llierca i la Vall de Bianya. A més a més, hi repeteixen tots els candidat a batlle, respectivament: Artur Ginesta; Joan Gainza; Mònica Boix; Eduard Llorà; Miquel Palomeras; Jordi Cargol i Santi Reixach.\nNou alcaldes del Berguedà, ja decidits\nAl Berguedà, fins a nou municipis tenen ja decidit qui en serà l'alcalde, perquè només s'hi presenta una única candidatura, informa Pilar Màrquez Ambrós. D'aquestes llistes, 6 són d'ERC (Casserres, Gisclareny, Saldes, Sant Julià de Cerdanyola, Montclar i la Quar), 2 de Junts per Catalunya (Castell de l'Areny, Santa Maria de Merlès) i 1 d'Agrupacions d'Electors independents (Sagàs).\nTots els municipis amb una candidatura tenen en comú el fet de ser petits, però Casserres trenca l'estadística. La població del baix berguedà supera el miler d'habitants, però això no impedeix que el seu actual alcalde Josep Colillas (ERC) ja sàpiga que repetirà.\nEleccions municipals 2019, Territorials, Política, eleccions municipals 2019, Xerta, Benissanet, G, alcaldes, Ginestar, Vinebre, llistes, La Pobla de Massaluca, Alfara de Carles


Opinió amb independència. Dimecres, 23 de maig de 2018 01:29 h\nJocs Dilluns, 5.2.2018. 17:36 h\nArena of Valor, un nou èxit de joc online\nAvui dia estem envoltats d'aplicacions mòbils per poder passar l'estona, entre les quals sempre destaquen els jocs. En tenim una llista interminable d'opcions, però ja se sap que algunes aplicacions de jocs no tenen el mateix èxit que altres, i en aquest article parlarem del joc Arena of Valor, que últimament està tenint molt d'èxit entre la gent jove i no tant jove, Es tracta d'un joc d'estil MOBA, aquestes sigles signifiquen "Multiplayer Online Battle Arena" o el que es el mateix, batalles entre jugadors reals en línia des del seu dispositiu mòbil. Llegir-ne més\n501 lectures Cap comentari\t Enviar l'article\nJocs Dilluns, 30.10.2017. 16:22 h\nStormbound: Kingdom Wars, un joc diferent\nSi vols alguna cosa diferent per al teu dispositiu Android, et vinc a dir que Stormbound: Kingdom Wars és un joc summament espectacular, el qual té grans desafiaments per a tu. Estem davant un joc de cartes, però combina tot el que té de bo altres jocs i ho barreja, formant un camp de batalla espectacular. El que has de fer en el joc Stormbound: Kingdom Wars Aquí et poso tot el que deus tenir en compte, a l'hora de jugar és necessari tenir aquestes característiques: Tots els que tenen desenvolupat en la seva ment les tàctiques i estratègies, aquí tindràs tot per realitzar les millors estratègies possibles. Llegir-ne més\nLa saga de vídeo jocs de Grand Theft Auto ja és prou coneguda arreu del món però tot va començar per allà finals dels anys 90 quan va sortir la primera entrega feta per a ordinadors personals i gràcies al seu sistema de joc innovador i la seva jugabilitat es va fer molt famós, cosa que va induir als seus creadors, Rockstar Games a continuar amb la saga creant noves entregues cada cop més treballades i amb moltes més novetats. Peculiaritats de GTA 5 Han anat passant els anys i ara tenim l'última entrega de Grand Theft Auto coneguda com a GTA 5. Llegir-ne més\nEstem davant d'un dels jocs que més m'han cridat l'atenció quant a jocs de plataformes es tracta, i és que realment Geometry Dash m'ha sorprès de bona manera. És un d'aquells jocs que potser has escoltat a parlar però mai has descarregat i et recomano fer-ho, ja que tot i que el joc en versió completa no és gratuït, té una versió "Lite" que sí que ho és i que té suficients nivells per tal que et facis una idea de com funciona el joc. Plataformes al ritme de la música amb Geometry Dash I és que si una cosa té aquest joc és la seva música i ritme frenètic mentre jugues, això és una de les coses que més m'han agradat, l'objectiu del joc és simplement anar superant obstacles contínuament mentre controles un quadrat que pots personalitzar amb cares o naus, el joc té un moviment continu de manera horitzontal i a mesura que et vas movent has d'anar esquivant tot tipus de perills. Llegir-ne més\n969 lectures Cap comentari\t Enviar l'article\nS'ha llançat la beta de Call of Duty WWII, la qual de moment està disponible per als usuaris que han fet la reserva del joc, aviat arribarà a PC, no obstant això, de moment està disponible per als usuaris de la consola de Sony Play Station 4. Aviat arribés també a la consola anomenada Xbox One. De la forma que fora, va sortir abans de l'esperat, i ja hem tingut l'oportunitat de veure gameplays del joc i així observar les millors característiques de Call of Duty WWII. El més destacat de moment, podria ser la nova mobilitat, ja que no tenim l'opció de fer els típics salts gegants, o frenètics vols, lliscar-los pel sòl, etc. Llegir-ne més


Col·lecció: Narrativa, núm. 10\nCarles Pujol Urgell\nNil Cendra (36) treballa en el departament d’atenció al client i vendes d’una empresa global localitzada al World Trade Center de Barcelona. Les seves condicions laborals no són gaire favorables. Malgrat això, és conscient que, a la seva edat, les possibilitats de trobar una feina millor són cada cop més baixes. El principal motiu és que ha superat la franja compresa entre els vint i els trenta anys, el nínxol comercial on se centra el mercat laboral i la majoria de les estratègies de mercat. El seu somni de viure a San Francisco, als Estats Units d’Amèrica, l’empeny a traficar amb drogues. Els seus amics, Andy (24) i Sebas (25), són uns ninis sense cap perspectiva de futur. Un cúmul de decisions equivocades i un seguit d’esdeveniments inesperats canviaran per sempre les seves vides.\nCarles Pujol Urgell Neix a Barcelona l’any 1974. És escriptor. Ha estudiat Geografia, Filologia Clàssica i Música. El 1999 acaba la carrera de Geografia i marxa al Regne Unit. Escriptor de l’experiència, autodidacte, ha escrit dues novel·les, Viuràs per sempre (2012) i Els desheretats (2016), i un poemari, Paper d’estrassa (2015). Actualment està escrivint una tercera novel·la i preparant un recull de contes. Les seves preferències estètiques passen per una narrativa directa i alhora elaborada, que refusa els farbalans literaris i les descripcions sobreres. Més informació sobre l’autor a www.carlespujolurgell.com.


El fiscal demana cinc anys a Matas per haver finançat el PP balear amb diner negre | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nEl fiscal demana cinc anys a Matas per haver finançat el PP balear amb diner negre\nL'expresident balear va compensar amb contractes a les empreses que van realitzar les campanyes de 2003 a 2007\nMadrid / Palma 6 FEB 2017 - 15:02\tCET\nJaume Matas, expresident de Balears. Tolo Ramon\nLa Fiscalia Anticorrupció ha demanat aquest dilluns una pena de cinc anys de presó i nou d'inhabilitació per a l'expresident de Balears Jaume Matas per finançar part de les despeses electorals del Partit Popular balear entre 2003 i 2007 amb diner negre i mitjançant l'adjudicació de contractes públics a les empreses que realitzaven les campanyes. El ministeri públic aprecia que Matas va incórrer en delictes de malversació, prevaricació, falsedat documental i frau a l'Administració. En la causa també està acusat José María Rodríguez, conseller d'Interior amb Matas, que suposadament va emetre factures falses des del seu departament.\nL'escrit signat pel fiscal Pedro Horrach relata que les mercantils del Grup Over, dedicades a la creativitat i promoció electoral, van realitzar serveis per a les campanyes electorals del Partit Popular l'any 2007 al Parlament i als Consells Insulars per un valor global de 216.790,97 euros en conceptes de creativitat, planificació i arts. D'aquesta quantitat, “un import de 181.031,65 euros va ser abonat de forma opaca pel Partit Popular mitjançant sistemes desconeguts”, és a dir, amb diner negre. Segons l'escrit, Fernando Areal, excunyat de Matas, i per ordre d'aquest, va plasmar aquests lliuraments de sotamà en la comptabilitat electoral del partit.\nEl fiscal assenyala que “no es tracta d'esdeveniments aïllats o ocasionals, en tractar-se d'una reproducció de l'operativa que va desenvolupar el Partit Popular en la campanya electoral d'abril del 2003”. Aquesta forma anterior d'actuar “comprèn fets presumptament delictius que es troben prescrits per raó del temps”, afirma Horrach.\nSegons l'escrit, el PP utilitzava dos mecanismes per sufragar aquestes despeses. El primer era “l'abonament directe de serveis de creativitat i promoció de missatges electorals en diners “negre”, en mà i a la seu del Partit”. Aquests moviments, tant d'entrada com de sortida, no es comptabilitzaven en el compte electoral.\nEl segon mecanisme que cita el fiscal Horrach és “l'abonament per part d'entitats mercantils privades, amb les quals prèviament s'havien concertat representants del Partit Popular, de factures amb conceptes simulats que ocultaven serveis de creativitat i promoció de missatges electorals”.


La Llumenera de Nova York: 94 Fahrenheit\nDesprés d'haver viscut el sisè mes de juliol menys calorós des de 1869 —és a dir, des que se'n pren nota—, Nova York finalment s'enfronta a la canícula aquesta segona quinzena d'agost. La temperatura mitjana del mes de juliol va ser de 72.6 Fahrenheit (22.5C), 2.2 graus centígrads per sota del que és habitual en aquesta època de l'any. Cap dia vam arribar al llindar de 90F (32C).\nAvui, les màximes s'han enfilat amb la intenció de batre rècords. Demà, fregarem els 95 Fahrenheit (35F) de 1944, però ens hi quedarem a les portes: la previsió és de 94F (34.4C).\nDe nit, al barri silenciós de la ciutat de línies verticals, només se sent el brunzit dels aparells d'aire condicionat a cada finestra.\nToni En Blanc 18 d’agost, 2009 06:55\nQuina mandra la calor... I unes fotos xulissísimes ;)\nAlbert Lloreta 18 d’agost, 2009 08:04\nper l'agost, cada ovella al seu corral\nBigEyes World 18 d’agost, 2009 08:07\nDormir per les nits està fent-se complicat sense aire acondicionat!\nMarc 18 d’agost, 2009 11:30\nPer un moment m´he traslladat al mes de Juliol del 2006 i la fatidica onada de calor que vam patir a la teva "nova" ciutat!\ni totalment d´acord, molt xules les fotos!


Els fets van passar el 2014 i l'ex primer secretari del PSC els va vincular al "clima de crispació" generat pel procés sobiranista\nL'exprimer secretari del PSC, Pere Navarro ACN\nBarcelonaLa Fiscalia demana dos anys de presó per la dona que el 2014 presumptament va colpejar i insultar el llavors líder del PSC, Pere Navarro, quan assistia a una comunió a la catedral de Terrassa. El dirigent socialista va atribuir l'agressió al "clima de crispació" derivat del procés sobiranista.\nEn el seu escrit de qualificació, al qual ha tingut accés l'agència Efe, el ministeri públic acusa la dona, sogra d'un regidor de CiU de Sant Cugat del Vallès, d'un delicte d'atemptat a l'autoritat i sol·licita que sigui condemnada també a pagar una multa de 3.600 euros.\nLa Fiscalia sosté en l'escrit que l'acusada va coincidir al migdia del 27 d'abril del 2014 amb l'exdiputat socialista i exalcalde de Terrassa a les portes de la catedral de la població, on Navarro assistia a la cerimònia de comunió d'un familiar.\nLa dona, segons el ministeri públic, es va dirigir al polític socialista "clavant-li un cop a l'esquena mentre proferia l'expressió «grandíssim fill de puta»" i, quan es va girar Navarro, li va clavar també "un cop de puny a la cara", que no li va causar cap lesió.\nSegons la Fiscalia, la dona va actuar contra l'exlíder dels socialistes catalans "sabent la condició d'autoritat del senyor Navarro i del càrrec que ostentava al Parlament de Catalunya, així com del que havia ostentat com a alcalde de Terrassa", i amb l'ànim de "menyscabar el principi d'autoritat".\nL'escrit d'acusació recorda que Pere Navarro i la seva presumpta agressora es van sotmetre a un procés de mediació, en el qual la dona va redactar una carta de disculpes a l'exlíder socialista, i per això la Fiscalia rebaixa la petició de condemna en aplicar-li l'atenuant de reparació del dany.\nL'agressió a Pere Navarro va originar una polèmica política a Catalunya, quan l'exdirigent socialista va vincular l'atac al "clima de crispació" que al seu parer havia originat el procés sobiranista, cosa que va suscitar dures crítiques entre els sectors i partits independentistes.\nLa suposada agressora, veïna d'Ullastrell, va admetre davant els Mossos d'Esquadra que va agredir Navarro perquè, anys abans, hi havia tingut un altre altercat quan era alcalde de Terrassa i se li va acostar per retreure-li que la bandera catalana que penjava a l'edifici consistorial estava bruta.\nDesprés de l'agressió, l'acusada va retirar el seu compte de Twitter, a través del qual havia expressat la seva adhesió a diversos manifestos sobiranistes i de suport a l'expresident de la Generalitat Artur Mas.


DOSSIER DE MATEMÀTIQUES 2 by Les Roquetes - issuu\nexercicis de reforรง\n1.- Completeu les taules següents: centímetres\n896 1.214 37'2\n1. Calcula el perímetre d'un pentàgon regular de costat 6 cm.\n2. Respon a les següents preguntes: a) Quina diferència hi trobes entre un quadrat i un rombe en relació als seus angles?\nb) Dibuixa un quadrat i un rombe qualsevol (inventa-te'l: posa-hi tu mateix/a els angles).\n3. Si un triangle té 2 angles de 60º , el tercer angle quant mesura?\n4. Omple el quadre seg端ent:\n5. Quants triangles hi ha en la seg端ent imatge:\n6. Fes el següents jclic. a) Relacioneu mitjançant fletxes\nb) Fes la instrucció que et demana.\n785680 _ 0003-0064.qxd 9/5/05 11:06 Página 16\n1. Observa els angles. Després, escriu quant mesura cada un i de quin tipus és.(1\nMesura: graus És un angle:\nMesura: És un angle:\n785680 _ 0003-0064.qxd 9/5/05 11:06 Página 21\n2. Mesura i completa.\n_____ costats ;____vèrtexs;_____ angles\n3  3  3  9 cm\n785680 _ 0003-0064.qxd 9/5/05 11:06 Página 31\n3. Observa aquests triangles i escriu equilàter, isòsceles o escalé segons corresponga. Després, contesta.(0,5p)\nCom s’anomenen els triangles que tenen els tres costats iguals?\nCom s’anomenen els triangles que tenen dos costats iguals?\nCom s’anomenen els triangles que tenen els costats desiguals?\nObserva aquests triangles i escriu acutangle, rectangle o obtusangle segons corresponga. Després, contesta.\nCom s’anomenen els triangles que tenen els tres angles aguts?\nCom s’anomenen els triangles que tenen un angle recte?\nCom s’anomenen els triangles que tenen un angle obtús?\n4. Per tal de convertir unitats, una manera sencilla és fer servir una escala amb les unitats i fer unes operacions adients. Completa les següents escales per tal de poder calcular unitats de longitud i de superfície:(1p)\n– En Mario i en Rafa corren una marató. En Mario ja ha recorregut 14 km i 670m. En Rafael ha recorregut 139 hm i 800 m . Qui va en primer lloc? Digues la distància que han recurregut cadascun d'ells en metres.\n– Quants m2 són 160 cm2?\n5. Dibuixa un trapezi i un trapezoide. Quines característiques tenen?(0,5p)\n6. Per calcular la distància des de la platja a un vaixell s'han pres les mesures de la figura. Calcula la distància al vaixell.(1,5p)\n7. Quina es la longitud màxima que pot tenir un llapis per que hi càpiga en un estoig de 10 cm de llarg i 4 cm d'ample?(1,5p)\n8. La policia municipal d’una ciutat vol saber quanta gent hi ha en una gran concentració. Des d’un helicòpter descobreixen que hi ha molta gent i diuen: hi ha 4 persones a cada m2. Quanta gent hi ha si la plaça és rectangular i té 34 m d’ample i 257 m de llarg? Calcula la superfície de la plaça.(1,5p)\n9. Troba quants litres d’aigua caben en un dipòsit de 13’6 m de llarg, 9’6 m d’ample i 5’7 m d’alt.(1,5p)\nCalcula l'alçada de la torre.(opcional: 1p)\nProblemes geomètrics amb teorema Pitàgoras (I). Les figures següents estan fetes amb triangles rectangles. Les unitats són centímetres, i l’escala és 1:1. 1r. Determina l’angle recte, la hipotenusa i els catets de cada triangle. 2n. Calcula el costat que falta mitjançant el teorema de Pitàgoras. 3r. Verifica que el càlcul és correcte mesurant el costat amb el regle. 1. 2.\n≈ 7,810 2. ≈ 2, 236 3. ≈ 7,810 1.\n≈ 7, 071 5. ≈ 5,817 6. ≈ 5,196 4.\n≈ 4, 076 8. ≈ 5, 049 7.\nTriangles semblants (I). Recorda: Criteris de semblança de triangles: 1. Dos triangles són semblants si tenen dos parells d’angles respectivament iguals. 2. Dos triangles són semblants si tenen un angle igual i els dos costats que el formen són proporcionals entre sí. 3. Dos triangles són semblants si tenen els tres costats proporcionals.\n1. Dibuixa dos triangles la raó de semblança dels quals sigui ½. 2. Dibuixa al teu quadern dos triangles semblants. Adjudica’ls les mesures corresponents i comprova que ho has fet correctament. 3. Si els costats d’un triangle mesuren respectivament 12, 5, i 7,5 cm, quant mesuraran els costats d’un altre triangle semblant si la raó de semblança del segon respecte del primer és 1/3 ? 4. Dibuixa dos triangles equilàters de 5 i 8 cm de costat, respectivament. a) Explica perquè són semblants. b) Calcula la raó de semblança. 5. Els costats d’un triangle fan 9 , 12 i 15 cm, respectivament. Troba els costats d’un altre triangle semblant sabent que el costat més gran fa 24 cm. 6. Els costats d’un triangle fan 18, 24 i 32 cm, respectivament. Troba els costats d’un altre triangle semblant sabent que el més petit fa 24 cm. 7. Quant faran els costats i el perímetre d’un triangle semblant a un altre 4 de costats 36, 42 i 54 mm, respectivament, si la raó de semblança és ? 5 8. Calcula les dimensions d’un rectangle la diagonal del qual fa 75 cm si és semblant a un altre rectangle els costats del qual fan 36 i 48 m.\n18. Calcula l’altura d’una muntanya a partir de les dades següents: Des d’un vaixell es calcula que la distància d al cim de la muntanya és de 4525 m, amb un angle α que forma la visual sobre l’horitzó. Sobre un paper dibuixem un triangle rectangle ABC, que té α com un dels angles aguts. Mesurem el catet BC i la hipotenusa AC. Aquestes mesures són: BC= 21 cm i AC = 83 cm.\n19. Un arbre projecta una ombra de 5,74 m en el mateix moment en què un pal de 1,56 m en projecta una de 73 cm. Esbrina l’altura de l’arbre. 20. La part escrita de la pàgina d’un llibre ocupa una superfície de 324 cm 2. Quina superfície ocuparà la part escrita d’aquesta mateixa pàgina en una 2 fotocòpia reduïda respecte de l’original? 3 21. En començar a pujar un port de muntanya, trobem el senyal de trànsit de la figura. Significa que quan recorrem 100 m per aquesta carretera, salvem\nun desnivell de 8 m. Si el port té un*a longitud de 7,5 km, quin desnivell hem superat en arribar al cim?\nDOSSIER DE MATEMÀTIQUES 2\nDOSSIER DE MATEMÀTIQUES 2. EXERCICIS DE REFORÇ


Volkswagen presenta un Golf de 400 CV. Hem perdut definitivament el nord? | Colla Verglas\nSense voler sonar nostàlgic, que una mica també, només us recordaré que el Ferrari 288 GTO rendeix la mateixa potència, que el BMW M3 CSL es queda en 380 CV, que la versió bàsica del Porsche 991 Carrera ACTUAL no passa dels 350 CV i que la primera entrega del Golf GTI es conformava amb 110 CV.\nFa temps ja vaig escriure quatre coses sobre les descomunals xifres de potència que rendeixen algunes propostes actuals, començant pels 400 CV d’aquest Golf i acabant pels 580 CV de l’Audi RS 6. Segueixo pensant el mateix: abans hagués preferit un Golf R amb els mateixos 300 CV que rendeix de sèrie però amb 200 kilos menys. Ja ho deia Colin Chapman: “si augmentes la potència a un cotxe, aquest serà més ràpid a les rectes; si redueixes el pes, aquest serà més ràpid a tot arreu”. Res més a afegir.\nL'entrada va ser publicada el Opinió, Volkswagen i etiquetada Golf, Golf R, Volkswagen per danidmas. Guarda l'enllaç permanent.


Més de 30 autobusos clàssics desfilen des de Barcelona fins a Caldes | betevé\nRedacció | diumenge, 2 de juny del 2013, a les 12.35\nDes de dissabte estaven exposats a l’avinguda de Maria Cristina i aquest matí de diumenge han participat a la quarta edició del Ral·li Internacional d’Autobusos Clàssics, viatjant fins a Caldes de Montbui. Són 37 vehicles que representen més de 100 anys d’història del transport públic a Catalunya. [Fotos: Ral·li d’Autobusos Clàssics, Toni Mikado]\nAmb la presència de models de Chevrolet, Rochet Schneider o Dodgde Brothers d’abans de 1970, l’alcalde, Xavier Trias, ha donat el tret de sortida a aquesta edició del ral·li. Aquest any hi ha hagut la participació de models estrangers de països com França. Entre els autobusos que han participat a la caravana hi ha algunes de les millors peces del patrimoni històric de la Fundació TMB.\nEls 37 vehicles estaven exhibits a l’avinguda de Maria Cristina des d’ahir dissabte, on s‘hi van organitzar diverses activitats sobre el món de l’autobús enfocades per als més petits. S’hi han realitzat visites guiades per conèixer més a fons cada model i alguns dels busos també van dur a fer un tomb per Montjuïc als que s’havien inscrit prèviament, fent-los reviure el recorregut per la muntanya dalt de vehicles emblemàtics.\nEl conjunt d’autobusos ha enfilat la Gran Via direcció nord i, perquè no hi haguessin massa afectacions al trànsit, l’itinerari ha seguit rutes secundàries i per vies urbanes com la Llagosta i Santa Perpètua de Mogoda. Després d’uns 40 quilòmetres, han arribat a Caldes de Montbui, on han tornat a estar exposats al passeig de Pi i Margall fins a les dues.\nEl Mercedes Benz 0319 de l’any 1968 és un dels models que hi ha aportat la companyia Sagalés. Construït a partir d’una furgoneta, originalment duia motors Perkins, fins que els van canviar per Mercedes originals alemanys.\nAquest exemplar d’Alfa Romeo Fadisa del 64 es va fer servir com a taxi rural. Lʼempresa el va preservar quan es va donar de baixa i el va restaurar per al ral·li de l’any passat.\nTambé de 1964, aquest Pegaso amb una de les carrosseries Ayats de l’estil que predominava a l’època.\n— autobús — avinguda de la Reina Maria Cristina — TMB


Boschmolenplas 2 Maasgouw Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Boschmolenplas 2\nConvenientment situat a Heel, Boschmolenplas 2 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Boschmolenplas 2 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Boschmolenplas 2.


el bloc de salem: adéu i gràcies\nEl nostre regidor, Rafa Fenollar, deixa el seu càrrec a l'ajuntament de Salem. Un fatal accident -ictus cerebral- ha obliagat al regidor del BLOC a abandonar la seua tasca al Consistori Municipal. Ha aprofitat les festes patronals per acomiadar-se de la gent. Ha sigut emocionant veure com en el passacarrer del dia el Miracle de Sant Miquel, que representa l'ajuntament, els xiquets i les xiquetes del poble se li acostaven per saludar-lo, perquè Rafa -no oblidem que és mestre- ha sigut el regidor que amb els més menuts ha fet una gran quantitat d'activitats infantils. Però la gent major també se li acostava, emocionada, a desitar-li salut i ànims.\nDeixem ací l'escrit que Rafa publicava al llibre de festes i amb què s'acomiadava:\nDeia l’escriptor mallorqui Blai Bonet(Santanyí 1926-1997) que allò important no són les coses, sinó el camí que mena cap a les coses. Camins no sempre fàcils per on transitar, amb més d’un entrebanc que ens fa entropessar, però que amb constància i esforç hem de ser capaços d’anar superant per arribar, si més no, a una cruïlla de camins per començar-ne un altre de nou.\nVaig tindre el plaer d’encetar un nou camí en la meua vida, la tasca a l’ajuntament de Salem, ara fa quasi quatre anys. Me’n vaig adonar de la seua dificultat d’immediat, però no per això havíem de tancar veles i ací pau i allà glòria. No. Calia posar-se a la feina, perquè teníem un compromís amb el nostre poble. Ha estat un camí difícil, la feina era molta, delicada i complicada, les mans poques. Alegries quasi que cap, els disgustos dia sí i dia també. Però no per això havíem d’escórrer el bulto. Han estat moltes les actuacions, fruit d’un gran treball i esforç, primer amb Maite i ara amb Fernando, actuacions no sempre compreses, amb decisions difícils de prendre però que sempre han tingut darrere un únic objectiu: Salem i la seua gent o el que és el mateix: millorar la qualitat de vida del nostre poble, però dins d’un ordre. El pitjor de tot potser hagen estat les calúmnies que hem hagut de suportar, involucrats sense saber-nos-en de res, contra les quals difícilment es pot u defendre.\nEixe camí de la política municipal fa un any es va veure truncat per un circumstancial accident personal que m’ha apartat del poble més temps del que en principi esperàvem. Encara que no hem descuidat les nostres tasques a l’ajuntament i hem estat ahí, fent camí, perquè tenim unes obligacions, un compromís amb el poble. Però, pensem que el millor per al nostre poble és que hi haja una representació més directa al consistori, amb una veu més present, i és per això que em veig obligat a dimitir de la meua acta com a regidor i ara, amb la tardor, una altra persona s’encarregarà de continuar el camí, fent el treball encetat.\nHe estat molt agust treballant pel poble des de la política municipal de la mateixa manera que des d’altres àmbits; estic satisfet de tot el que hem fet, però que no ha estat suficient. Moltes coses s’han quedat en el tinter. D’ara en davant Déu dirà, perquè el camí continua i no sabem on ens aturarà.\nGràcies per la vostra comprensió i la vostra estima. De tot cor us desitge que sigueu molt feliços. Bones festes!\nRafael Fenollar i Banyuls.\n1r Tinyent d’Alcalde\nRegidor de cultura i festes.\nPublicat per juli a 11:52\nQuan de mal has fet al nostre poble!\n16 de setembre de 2010 a les 12:07\nÉs vergonyós que, en les circumstàncies físiques per què està passant l'amic Rafa, algú, emparant-se en l'anonimat siga capaç d'escriure el que podem llegir dalt. Encara diré més: la mateixa frase defineix la qualitat de qui l'ha escrita.\nI pel que fa a Rafa, estigues tranquil que sempre ens tondràs fent-te costat (i ho saps ben bé).\n18 de setembre de 2010 a les 10:41\nVergonya em donaria a mi fer eixa clase de comentaris quan una persona ho està passant malament... en fi, hi ha gent de tota classe... per desgràcia.\n19 de setembre de 2010 a les 9:43\nMolta gent estem amb tu Rafa. La llibertat només s'adquireix amb la pràctica. N'hi ha però gent que no en sap fer ús. Per alguna raó serà. Ell mateix es desqualifica Una forta abraçada i els millors desitjos.\nMal fa aquell que s'amaga al darrere d'un anonim, i mai una persona que dona la cara i mes amb un carrec public. Es veritat que no hauras governat a gust del anonim que'l desprecia i a bon segur de molts altres, pero ningu es queixarà com l'anonim (Per falta d'identitat o cobardia)del primer escrit.\nAnims Rafa mai plou a gust de tots, el mes gran es la teua consciencia tranquila que pots tindrer per la teua tasca tant profesional com politica.\nI com diuen a la vall els de davant son mestres per als que venen darrere.\nUn afectuos abraç, Rafa.\n19 de setembre de 2010 a les 13:36


"La gran siesta (migdiada) de la democràcia", Màrius Serra - BARCELONA RADICAL\nsistema i procés electorals\nDOSSIER contra la (insultant) ’jornada de reflexió’\n"La gran siesta (migdiada) de la democràcia", Màrius Serra\nLa jornada de reflexió és un anacronisme. Segons la llei electoral, els quinze dies de campanya acaben a les zero hores del dia anterior a la jornada electoral. És a dir, anit. Durant tot el dia d'avui la llei prohibeix difondre propaganda electoral de manera activa. O, dit en la reiterativa prosa jurídica de l'article 53: "No pot difondre's propaganda electoral ni realitzar-se acte algun de campanya electoral". Avui, doncs, els nostres peripatètics candidats reposen després de quinze dies de no parar, els seus equips prenen aire davant l'apnea del diumenge i la soferta militància es prepara per a la culminació dels seus anhels. La jornada d'avui, més que de reflexió, és de distensió. O d'exploració de la vida onírica, perquè qui més, qui menys, aprofita per a fer-se una migdiada, en lo que podríem denominar la gran 'siesta' de la democràcia. Queda clar, doncs, que avui ningú sortirà a enganxar cartells ni a visitar mercats ni a muntar un míting exprés a qualsevol placeta... Més que dissabte, avui és sabbat.\nLa teoria sembla clara, però vivim en ple segle XXI i la propaganda camina (és a dir, es propaga) per canals cada vegada més diversos i incontrolables. Per exemple, a través dels vídeos que compartim a les xarxes socials, i que després consumim a la carta, sense fixar-nos en l'hora que marca el rellotge. En aquesta jornada de reflexió, pot ser que alguns militants lliurats segueixin emetent missatges per Twitter, Facebook o blog, encara que només sigui per inèrcia. O per vici. Serien susceptibles de ser denunciats davant la Junta Electoral per incompliment del vetus que imposa la jornada de reflexió? Ahir mateix el prestigiós Tribunal Constitucional va dictaminar que es podien convocar manifestacions (que no demanessin el vot) durant la jornada de reflexió. Seria il·legal publicar avui una anotació en un blog que demanés el vot per a una opció determinada? I si el blog és el d'algú que figura en una llista electoral, encara que sigui en un lloc secundari? I si es fa amb dissimul? Hauran desactivat els serveis tècnics dels partits els fitxers de propaganda dissenyats per ser enviats des dels seus webs oficials? Estarà actiu, per exemple, l'eficaç noticiari personalitzat de CiU que permet enviar a tots els teus contactes un TN de TV3 protagonitzat per cada receptor? I el PDF amb la multa de màrqueting guerrilla que Reagrupament ofereix als seus simpatitzants perquè la descarreguin, la imprimeixin i la col·loquin als parabrises dels cotxes?\nDesprés de tanta polèmica sobre les multes lingüístiques, tindria gràcia que ara la difusió d'una multa en castellà que demana el vot per a una força política independentista fos sancionada. I que després el prestigiós Tribunal Constitucional anul·lés la sanció.\n27-X-10, Màrius Serra, lavanguardia


Xàtiva rep una subvenció per al programa d’ajuda a persones vulnerables - Portal de Xàtiva\nviernes 15 octubre, 2021.\nInicio Xàtiva Benestar Social Xàtiva rep una subvenció per al programa d’ajuda a persones vulnerables\nXàtiva rep una subvenció per al programa d’ajuda a persones vulnerables\nAquestes ajudes van destinades a víctimes de violència de gènere, persones sense llar i persones desnonades del seu habitatge habitual\nL’Ajuntament de Xàtiva ha rebut per part de la Conselleria d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica una subvenció de 30.249,72 euros destinats al programa d’ajudes a les persones víctimes de violència de gènere, persones que han patit desnonament del seu habitatge habitual, persones sense llar i altres persones especialment vulnerables, a través de les entitats locals i corresponent al Pla estatal 2018-2021. Aquestes ajudes estan destinades a facilitar una solució residencial immediata a les persones en situació d’extrema gravetat econòmica i social.\nL’Ajuntament de Xàtiva ha elaborat unes bases amb els criteris per tal de sol·licitar aquestes ajudes, i que seran determinades pel departament de Serveis Socials.\nEs podrà subvencionar fins a un 100% de la renda o preu d’ocupació de l’immoble establit amb un límit de 600 euros al mes per a habitatges i 300 euros per a altra mena d’allotjaments i fins al 100% per a atendre els costos de manteniment, comunitat i subministraments bàsics amb un límit de 200 euros al mes (en el cas d’habitatges llogats). Les ajudes podran destinar-se amb efectes retroactius durant el període comprés entre gener de 2021 i març de 2022, en els quals la persona beneficiària no haja pogut fer front.\nLes persones beneficiàries hauran d’estar empadronades i residir almenys 6 mesos a Xàtiva, tractant-se de la residència habitual de la persona preceptora de l’ajuda. La persona arrendatària no ha de tenir parentiu en primer o segon grau amb la persona arrendadora i tampoc pot ser sòcia o partícip de la persona física o jurídica. No podran ser beneficiàries les persones o unitats de convivència que disposen d’un habitatge en propietat o en règim d’usdefruit, que puguen ocupar després de l’acreditació de la condició de víctima de violència de gènere o el desnonament del seu habitatge habitual o la consideració d’especialment vulnerable.\nLa sol·licitud s’haurà de cursar mitjançant una instància als registres de l’Ajuntament i serà l’equip tècnic d’atenció primària qui elaborarà l’informe-proposta corresponent, prèvia valoració de la situació socioeconòmica de la unitat de convivència de la persona sol·licitant.\nLa quantia de l’ajuda es determinarà d’acord amb les circumstàncies personals de la persona beneficiària i de conformitat amb l’informe emès pels serveis socials i l’ajuda tindrà un termini màxim de 12 mesos.\nprograma d’ajuda a persones vulnerables


Els goigs de les raons - Revista Cambrils\nArticle publicat a Revista Cambrils el mes de febrer de 1997\nEls goigs de les raons\nPublicat el Dilluns, 1 de febrer de 2021 10:30h\nEstampes cambrilenques / Febrer de 1997\nEn acostar-se la festa de Sant Josep, mai no serà de més portar el record d’aquest sant, la devoció al qual va ser «explosiva» durant el segle passat i la primera meitat de l’actual, a aquestes pàgines. No serà la primera vegada que ho faci. Sempre, però, en relació amb l’hospital municipal de la nostra vila, del qual n’era titular. Almenys així sembla demostrar-ho la titularitat de la capella, existent encara avui —si bé sense ús.\nQue la capella ja existia anteriorment a l'any 1886 en un altre indret de l’hospital i que era dedicada a sant Josep en són una prova uns goigs que l’historiador Josep Serra i Dalmau assegura que va trobar, segurament manuscrits, i que ell mateix afirma «conservo com una relíquia», dedicats al gloriós patriarca.\nA l’hospital, que va servir com a tal fins a l’any 1936, van fer-hi unes certes reformes a mitjan segle passat. Entre elles, la reforma de la capella de l’establiment que, sembla, abans era en unes dependències interiors i que amb motiu d’aquestes obres i atès que la muralla que tancava el poble per la part esquerra del carrer Sant Plàcid en aquell temps no tenia cap utilitat, es va obrir la capella al públic a la part de darrere de l’hospital que dona al carrer Sant Plàcid, cosa que va facilitar l’accés directe dels fidels a la capella sense que haguessin d’envair la resta de dependències de l’establiment.\nAquesta capella, una vegada arranjada, va ser beneïda solemnement el dia de Sant Josep de l’any 1886. Que la capella ja existia anteriorment en un altre indret de l’hospital i que era dedicada a sant Josep en són una prova uns goigs que l’historiador Josep Serra i Dalmau assegura que va trobar, segurament manuscrits, i que ell mateix afirma «conservo com una relíquia», dedicats al gloriós patriarca.\nAquests goigs contenen quinze versos i la corresponent tornada i acaben amb l’antífona i l’oració, com és corrent en els goigs. Són escrits en castellà per un tal Padrell, de qui es desconeix la personalitat. Però Josep Serra opina que es podria tractar del superior dels frares agustins del convent de la Mare de Déu de Gràcia. Josep Serra afirma també que «sembla que estiguin escrits a mitjans del segle XVIII» i el que sí és cert és que el mateix autor els dedica al senyor Josep Antoni Gimbernat que, quasi amb tota seguretat, era el pare del famós cirurgià cambrilenc. El que no sabem és si aquests goigs van arribar mai a ser musicats, ni tampoc si els fidels van arribar a cantar-los.\nDèiem en començar que la devoció a sant Josep va ser viscuda molt intensament pel poble cristià i encara més a partir de la declaració del sant com a patró de l’Església universal, patronatge solemnement explicitat pel papa Pius IX l’any 1870. Aquest fet, afegit a l’obertura pública de la capella de Sant Josep de l’Hospital, va incrementar aquesta devoció entre els cambrilencs, especialment entre les dones, que seguint una llarguíssima tradició es trobaven cada diumenge a la tarda a la capella de l’Hospital on resaven el rosari i cantaven uns goigs, també en castellà, costum que va tenir vigència fins als anys trenta, ja que durant el període republicà la capella es va tancar.\nDels meus records d’infant i a causa de la proximitat de la capella amb la casa pairal dels meus avis, on vaig néixer i encara visc, em venen a la memòria els goigs que cantaven, la tornada dels quals feia:\nDarrerament he tingut ocasió de llegir el llibre San José, patriarca del pueblo de Dios de Francesc Canals i Vidal, Editorial Balmes, Barcelona, 1994, i en ell he llegit que aquests goigs es cantaven «comúnmente en Cataluña». De fet, personalment, l’afirmació no em podia sorprendre gaire ja que en la meva nodrida col·lecció de goigs de sant Josep, procedents de diferents esglésies, parròquies i ermites, confraries i gremis, n’hi ha no menys de divuit amb aquesta lletra.\nAquests goigs són antiquíssims i molt populars, sense que se’n conegui l’autor, almenys jo no he vist mai el seu nom imprès en cap dels exemplars que tinc. D’antics sí que ho són, doncs, i això sí que em va sorprendre. L’esmentat llibre explica les raons que aquests goigs van produir a Barcelona l’any 1743, quan un frare cistercenc del monestir de Poblet, fra Feliu Genover, que era mestre en teologia de la qual matèria va ser professor a la Universitat de Lleida i examinador sinodal dels bisbats de Lleida i Solsona, va trobar molt malament la frase inicial dels goigs —allò de «Pues sois santo sin igual...»—, que va discutir molt apassionadament tot afirmant que no era veritat i que cap sant no igualava en santedat a Joan Baptista, basant-se segurament en una frase de Jesús: «Entre els nascuts de dona, ningú no és tan gran com Joan Baptista».\nAquests goigs es cantaven «comúnmente en Cataluña», l’afirmació no em podia sorprendre gaire ja que en la meva nodrida col·lecció de goigs de sant Josep, procedents de diferents esglésies, parròquies i ermites, confraries i gremis, n’hi ha no menys de divuit amb aquesta lletra\nL’home retreia textos de sant Ambròs i sant Agustí per refermar la seva tesi i en el seu escrit recomanava als senyors bisbes: «cada uno en su obispado, o reunidos en concilio provincial, prohibiesen cantar la mencionada estrofa en los gozos de san José...». L’opuscle del frare populetà va ser imprès a la impremta de la Universitat de Cervera i es deia «Verdad enteramente declarada. Mayoría de la santidad de san Juan Bautista entre todos los nacidos de mujeres». L’escrit era redactat en castellà.\nEl llibret va caure molt malament als frares carmelites de Barcelona, que van contestar a fra Genover amb un altre opuscle que es titulava «Joseph vindicado; discurso apologético contra un papel que un reverendísimo padre de cierta religión envio al convento de San Joseph de Barcelona intentando probar que debía borrarse de los gozos de san Joseph la vuelta que dice: Pues sois santo sin igual». En aquest llibret de rèplica, els carmelites, molt devots de sant Josep per inspiració i recomanació de la mare fundadora santa Teresa de Jesús, rebateren els arguments del frare cistercenc i retragueren escrits de sant Beda el Venerable, Jeroni, sant Anselm, sant Albert Magne, sant Tomàs d’Aquino, sant Hilari i sant Bernardí de Siena. Rèplica i contrarèplica. Nous escrits de fra Genover i nous escrits dels carmelites, als quals van donar suport els catedràtics del seminari de Barcelona, els pares mercedaris, el prior del convent de Santa Caterina dels dominics i els jesuïtes. Un enrenou d’aquells que marquen època.\nCadascú hi va dir la seva, basant-se en les opinions dels pares de l’Església, raons teològiques i altres arguments. No hi ha dubte que la comparació entre aquests dos grans sants és, mirat amb ulls d’avui, fins i tot esperpèntica. Ja deia Tomàs de Kempis que no s’ha d’especular amb els mèrits dels sants ni sobre quin és més gran. Com si els seus mèrits els humans els poguéssim pesar en una balança. Els carmelites deien que «no es tracta de treure al Precursor ni una mica de la seva glòria», però ells afirmaven que, com a bons fills de santa Teresa, havien de sortir «en defensa del nostre gran pare sant Joseph».\nNo sabem qui va «guanyar» ni com va acabar la qüestió. El fet provat, però, és que els goigs de sant Josep s’han anat cantant fins avui amb la lletra impugnada per fra Genover. Potser per l’avanç imparable de la devoció a sant Josep, que es va incrementar a partir d’aquells temps de les raons i encara més al llarg del segle xix i l’actual, com hem dit al començament.


Empreses solidàriament responsables | Bisbat de Lleida\nEmpreses solidàriament responsables\nInici » Empreses solidàriament responsables\nÉs un convenciment reiterat en l’ensenyament de l’Església que la solució gradual de la qüestió social cal buscar-la “fent la vida humana més humana”, per a la qual cosa el treball humà adquireix una importància decisiva (Cat. Esgl. Cat. 2427). Des de la perspectiva cristiana, el treball és un dels components essencials de la vocació de l’ésser humà cridat a “dominar la terra” (Gènesis 1-2) i una autèntica participació en la creació. El treball atorga dignitat a la persona i, a més, fa real el principi de la destinació universal dels béns.\nSegons el Papa Francesc (25/05/2013), "no hi ha pitjor pobresa material que aquella que no permet guanyar-se el pa i que priva de la dignitat del treball. L’atur, la falta i la pèrdua del treball està propagant de manera preocupant els límits de la pobresa i cal repensar el concepte de solidaritat, com un replantejament global de tot el sistema, tornant a donar-li la seva merescuda ciutadania social". És aquella espiritualitat del treball, solidària i de comunió, que ja demanava el beat Joan Pau II (Novo Millennio Ineunte 10), amb una forta crida a superar els desequilibris econòmics i socials existents al món del treball, i a gestionar amb decisió els processos en funció de la solidaritat i el respecte per cada persona.\nA Lleida, per iniciativa de la Xarxa d’Entitats Cristianes d’Acció Caritativa i Social, hem volgut posar en marxa la creació d’un FONS SOLIDARI PER A LA INCLUSIÓ, que ajudi a pal·liar l’experiència dramàtica de l’atur, tant juvenil com el de llarga durada, en els col·lectius més exclosos. Es tracta d’aconseguir CONTRACTES SOLIDARIS EN EMPRESES SOCIALMENT RESPONSABLES, contractes no estrictament necessaris fets a persones que atenem des de les entitats de la Xarxa, amb treballs d’un nivell de qualificació baix.\nEstem convençuts que les transformacions socials no s’esdevenen automàticament. El factor decisiu és l’ésser humà i ha de seguir essent el veritable protagonista (cf. Laborem Exercens 10). Les persones s’expressen i es realitzen mitjançant la seva activitat laboral que, al mateix temps, té una dimensió social per la seva íntima relació amb la realitat familiar i amb el bé comú.\nGràcies a Déu, en molts indrets va consolidant-se la convicció que la crisis actual no és només econòmica i financera sinó també ètica i antropològica. Certament hi ha una relació necessària entre treball i capital, però la prioritat la té el treball, els fruits del qual hom desitja que estiguin al seu servei i al dels altres. Per això, el Papa Francesc insisteix en "tornar a la centralitat de l’home, a una visió més ètica de les activitats i de les relacions humanes, perquè per damunt de la lògica dels negocis, de la lògica i dels paràmetres del mercat, hi ha l’ésser humà".


El partit ALDE acull amb satisfacció la votació esglaonada sobre el canvi de tractat d'un sol seient - EU Reporter\nEl partit ALDE ha acollit amb beneplàcit la votació de referència del 20 de novembre al Parlament Europeu, on els eurodiputats van decidir categòricament a favor del canvi de tractat que els permetés decidir on es reunirien.\n483 eurodiputats van optar pel canvi de tractat mentre que 141 van votar en contra.\nLa llançadora mensual Brussel·les-Estrasburg ha estat condemnada per insostenible i molts pensen que el Parlament seria més eficaç, rendible i respectuós amb el medi ambient si es trobés en un sol lloc. El partit ALDE fa temps que defensa la necessitat que el Parlament Europeu tingui un escó en lloc de dos: Brussel·les i Estrasburg.\nL'eurodiputat demòcrata liberal Edward McMillan-Scott està al capdavant de la campanya per acabar la mesura mensual. Va dir: "Aquesta és la primera vegada que es fa una votació sobre si canviar el tractat i deixar que el Parlament i no els governs decideixin on es troba l'assemblea abans d'una sessió plenària".\n"En un moment en què no es pot ignorar la crida a la reforma de la UE i, particularment, atesa la crisi econòmica que Europa ha estat resistint des de fa uns quants anys, no es pot justificar la despesa de traslladar l'assemblea entre Brussel·les i Estrasburg".\nL'obligació que el Parlament Europeu es reuneixi 12 vegades a l'any a Estrasburg està recollida als tractats europeus. En els darrers anys, els eurodiputats han votat a favor que el Parlament tingui un escó únic, però només una decisió unànime dels estats membres de la UE pot canviar el tractat.\nTemes relacionats:Brussel · lesLlançadora Brussel·les-EstrasburgEdward McMillan-ScottmensualmonoplazaEstrasburgcanvi de tractat\nEls financers capaços d'invertir 123 milions de € en l'energia eòlica marina


El Pallars Sobirà, amb el 54,93%, la segona comarca de Catalunya en recollida selectiva de residus\nviurealspirineus 16:31 02/08/17\nLa mitjana de l’Alt Pirineu i Aran se situa en un 40,7% de recollida selectiva\namb recollida catalunya comarca pallars el\nUna imatge de cubells de reciclatge.\nL’any 2016 es van generar a Catalunya 3,73 Milions de tones de residus municipals. La recollida selectiva bruta es va situar en el 38,53 %. La generació de residus per habitant en de 1,36 kg/hab./dia. I, tot i que el producte interior brut (PIB) va augmentar, es va contenir la generació de residus (el 2016, el PIB va augmentar un 3,7% respecte el 2015 mentre que la generació de residus municipals va ser només un 0,65% superior a l’any anterior). Aquestes són les dades que es desprenen del Balanç de Residus municipals de l’any 2016 fet públic ahir pel director de l’Agència de Residus de Catalunya (ARC), Josep Maria Tost.\nA l’Alt Pirineu i Aran\nLa mitjana de recollida selectiva bruta de residus municipals a l’Alt Pirineu i Aran se situa en un 40,7%. El Pallars Sobirà, amb un 54,93%, ocupa la primera posició en el rànquing pirinenc de recollida selectiva i la segona en el conjunt de Catalunya, superant així l’objectiu europeu previst per a l’any 2020 de recollir el 50% dels residus de forma selectiva. L’Alt Urgell obté un 49,63%, l’Aran un 47,08%, l’Alta Ribagorça un 38,34% i el Pallars Jussà un 30,77%. La Cerdanya, amb només el 23,68%, obté els pitjors resultats i la darrera posició en recollida selectiva de residus a tot Catalunya.\nPallars Sobirà i Aran: dos exemples a nivell comarcal\nEl Pallars Sobirà va fer a partir de 2015 una aposta en la millora de l’eficiència de la recollida, implantant el Porta a Porta a tota la comarca, amb un clar increment de resultats a partir de 2015. L’evolució és aquesta: 2012 (33,83%), 2013 (32,84%), 2014 (30,00%), 2015 (51,38%) i el 2016 (54’93).\nL’Aran és un exponent de com l’aposta de l’ens local per a efectuar una millora en la recollida selectiva, intensificant la recollida d’orgànica, es tradueix a partir de 2015 en una millora dels resultats. La positiva evolució de l’Aran ha estat la següent: 2012 (34,19%), 2013 (29,66%), 2014 (33,71%), 2015 (44,00%) i el 2016 (47,08%).\nLa recollida selectiva a Catalunya es manté\nDel total dels residus municipals, el 2016 es van recollir selectivament el 38,5%, és a dir, 1,4 milions de tones, xifra que representa una lleugera disminució respecte l’any 2015 (-0,6%). Per quart any consecutiu es posa de manifest que les sostraccions de materials dels contenidors –metalls i paper– influencien en els resultats. En el cas del paper, a més de no haver-hi hagut una variació substancial en el consum, s’estima que existeixen unes 200.000 tones provinents de circuits específics que no computen a nivell municipal, així com robatoris dels contenidors. Considerant aquesta variable, la recollida selectiva bruta total podria situar-se uns cinc punts per sobre del valor actual (entre el 40-43%). Així mateix a les deixalleries arriben molts residus “canibalitzats”, és a dir, que se’ls han sostret prèviament els recursos de valor econòmic que contenen – bàsicament alguns metalls com el coure– fet que afecta a la gestió de residus municipals. És el cas, per exemple, dels materials dels frigorífics dipositats a les deixalleries. El 2012 es produïa una canibalització del 37,14% dels aparells, que va passar a ser del 44,12% el 2013. Pel que fa a la matèria orgànica, s’ha detectat un cert estancament en la recollida selectiva d’aquesta fracció. Els residus orgànics són els de major pes dins la composició dels residus municipals (37%). L’objectiu ha de ser la seva recollida separada en origen, i per això l’ARC tornarà a incidir en la importància de la recollida selectiva d’aquesta fracció. És per això que està preparant per a aquest 2017-18 una campanya de conscienciació específica. Set comarques al capdavant en recollida selectiva Set comarques catalanes han assolit l’objectiu europeu previst per a l’any 2020 de recollir el 50% dels residus de forma selectiva: Osona, el Pallars Sobirà, la Terra Alta, el Moianès, el Montsià, la Segarra i la Conca de Barberà. Osona, que encapçala el rànquing, arriba a recollir selectivament pràcticament el 60% dels residus que recull. Aquests nivells es donen en gran mesura gràcies a la implantació de sistemes altament eficients de recollida selectiva. És el cas de la recollida Porta a Porta (PaP) que utilitzen ja 129 municipis catalans, abastant una població de més 300.000 habitants. Entre aquest any i el vinent, 172 municipis, amb una cobertura a 487.049 habitants, estan estudiant implantar aquest tipus de recollida o sistemes de pagament per generació.\nUna nova víctima mortal i tres nous casos de COVID-19 a l'Alt Pirineu i Aran\nAgricultura paga més de 2 milions per a la ramaderia ecològica de l’Alt Pirineu i Aran\nEl Pirineu i el Montsec destaquen per la qualitat del seu cel nocturn


És un deure de tots col·laborar en la conservació i l’ús sostenible de la nostra Costa Brava.\nEntre els nostres socis hem tingut la sort de comptar amb grans biòlegs i ictiòlegs reconeguts a nivell internacional, i molts estudiants de biologia.\nPodríem dir que com a Club sempre han trobat el nostre suport en els seus estudis i investigacions. Per a que us en feu una idea, tenim socis que cada diumenge, plogui o nevi, es fiquen a l’aigua per a fer un control de l’estat de les nostres algues.\nA canvi, ells no tan sols ens han aportat un gran coneixement de manera desinteressada, sinó que ens han ajudat en tot moment, bé sigui a nivell de muntar xerrades o activitats.\nEn l’actualitat el nostre suport als socis que col·laboren en l’Entitat Amics de les Illes Formigues que compartim totalment el seu objectiu. ‘Pretenem conscienciar a tothom que cal preservar el nostre patrimoni natural, i en concret, el tram de costa situat entre el Ullastres i cala Castell, i que inclou les illes Formigues.’\nTambé, estem participant activament en la Taula de Cogestió Marítima del Litoral del Baix Empordà. Una prova pilot i que serà un model exemplar de participació on debatre i concretar propostes per millorar la gestió i ordenació dels usos i activitats marítimes del nostre litoral.\nUn procés que els seus principals objectius són compartits també per Skaphos:\n- Vetllar per la conservació i millora del patrimoni natural, cultural, i paisatgístic de l'àmbit.\n- Vetllar per la comptabilització dels usos i activitats socioeconòmiques que es desenvolupen en l'espai amb la conservació del seu patrimoni.\n- Facilitar la cooperació dels diferents actors que hi son representats.\nTots sou benvinguts per ajudar-nos a fer un front comú, aportat idees i col·laborar amb els nostres representants.\nFotosubapnea: el club promou aquesta modalitat esportiva recreativa perquè fem esport, coneixement les nostres espècies, registrem els peixos en cada sortida, potenciem la fotografia i donem a conèixer el nostre fons marí.\nSnorkeling: sortides en format kedades per conèixer el nostre litoral, la nostra fauna marina, respectar-les i practicar en seguretat el busseig en tub.\n972319535 - 647999594\n© Club Skaphos 2019\nAquesta web usa cookies pròpies i de tercers per a oferir un millor servei i fer estadístiques de dades d'ús.\nAccepta-les abans de continuar navegant per a poder gaudir de tots els seus continguts amb plena funcionalitat.


Triton Hotel Piraeus Atenes Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTsamadou 8, Piraeus, Atenes, Grècia - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nExcepcional 9,5 (3121 comentaris)\nBarri Piraeus Piraeus Piraeus Psiri / Monastiraki Aeroport Internacional d'Atenes Plaka\nMés informació sobre Triton Hotel Piraeus\nEl Triton Hotel gaudeix d'una ubicació cèntrica, a pocs carrers de l'estació de tren del Pireu i de les terminals de ferris. Es troba al costat de les botigues i els bancs del centre i ofereix internet gratuïta. El personal és amable i està disponible les 24 hores. El Triton Hotel, que ha estat reformat completament, ofereix una varietat d'habitacions insonoritzades, la majoria de las quals tenen balcó amb una vista única sobre el port. Totes les habitacions disposen d'aire condicionat, bany privat i TV per satèl·lit. L'establiment ofereix un esmorzar continental. A prop trobareu diverses tavernes i cafeteries. L'hotel Triton està situat a la zona del port del Pireu. Els autobusos exprés amb servei a l'aeroport paren al costat de l'establiment. A més, les estacions de ferrocarril, metro i tren suburbà són a tan sols 20 m.\nL'hotel ofereix esmorzar a partir de les 6:00. S'admeten animals de companyia per un suplement. Es requereix un dipòsit reemborsable per als ordinadors portàtils.\nComentaris d'Agoda (24)Comentaris de Booking.com (1390)\nTots els tipus de viatgers (24)Viatger de Negocis (1)Parelles (11)Viatgers en solitari (7)Famílies amb infants grans (2)Grups (3)


Amsi, Aguas y Térmicas - Haz tu mundo más cómodo\nGenera la teua pròpia energia\nFlama de forma gratuïta 900 831 674\nA quines esperes per a gaudir\nde la teua caldera nova?\nCalcula el teu pressupost de calderes\nAmsi no et deixarà fred\nCalcula el teu pressupost de calefacció\nAerotermia: calefacció, refrigeració\ny agua caliente, 3 en 1\nPassa't a gas i mai et quedaràs\nsense aigua calenta\nCalcula la teua instal·lació de gas\nGaudesca de totes les comoditats i dels millors servicis per a la seua llar i la seua comunitat. Descobrisca els nostres servicis d’aigua calenta sanitària (ACS), calefacció, instal·lació de gas, lampisteria i climatització, entre d’altres.\nA Amsi posem al seu servici un gran equip de tècnics amb dilatada experiència per tal que gaudesca de la tranquil·litat de saber que la seua instal·lació té totes les garanties.\nÉs un emprenedor? Té ja la seua pròpia empresa?\nDeixe els servicis de gas, aigua calenta sanitària, lampisteria, tractament d’aigües, climatització, sistemes contra incendis, gestió energètica i molts més en les millors mans per tal que només es preocupe dels seus clients.\nLa calefacció suposa el 47% del consum d’energia a la llar, i per este motiu és tan important triar el sistema de calefacció més idoni en cada casa, buscant sempre l’eficiència energètica i l’estalvi a la llar.\nAmsi és una empresa instal·ladora de gas autoritzada des de fa més de dues dècades.\nCanvie a l’energia més eficient i gaudesca d’un subministrament sense talls ni interrupcions els 365 dies de l’any, les 24 hores del dia.\nVol gaudir de l’energia més neta i econòmica?\nL’aerotèrmia és una tecnologia que extrau la major part de la seua energia de l’aire, i per tant no contamina i és molt econòmica. S’utilitza per proveir fred, calor i aigua calenta. Amsi compta amb un equip d’experts en la instal·lació de sistemes tant per a particulars com per a comerços.\nAl fet que esperes per a gaudir de la teua nova caldera? Crida’ns i oblida’t de sorpreses a la dutxa\nEspanya és el país de la Unió Europea amb més hores de sol, per això installar panells solars és una inversió segura, duradora i molt rendible al nostre país.\nSi ha d’instal·lar, renovar o dur a terme el manteniment de la seua caldera, encalentidor, termo o acumulador de gas li podem oferir un ampli catàleg de productes de primeres marques i una instal·lació dins del millor temps possible i al millor preu.\nmés serveis amsi


Espai Entitats Reus\nConvocatòria d'ajuts i subvencions\nEducacióComunicacióCulturalsEconòmiques i ComercialsEsportivesJoventutMedi ambientReligiosesSalutSocialsSolidaritat i Cooperació internacionalVeïnals A partir de\nInici / Actualitat entitats Actualitat entitats\nPresentació de l'ESPAI ENTITATS REUS\nAquest dimecres a les 8 del vespre a l'Orfeó Reusenc, es presentarà l'ESPAI ENTITATS REUS [+]\nEl Bou al Mercat\nASSOCIACIO CULTURAL I CIVICA EL BOU DE REUS\nAmb motiu de la festa major de Sant Pere, el Mercat Central de Reus va organitzar el dijous, 20 de juny, un taller de cuina a càrrec la Taverna Despertaferro. Aquesta taller culinari, que va començar a les sis de la tarda, va mostrar als assistents com cuinar el bou amb arròs. A aquesta inic [+]\nEl Bou va anar a la festa dels Barris de Baix de Mont-roig\nDissabte 6 de juliol vam anar a Mont-roig, a les gestes del barri de Baix. Podeu veure les (bones) fotos que va fer Ferran Muñoz: [+]\nJa és aquí lo Bou de ReusI venim amb mala bavaEnvestirem a qualsevolQue ens vulgui tocar la fava.Ja podeu estar alerta,I traieu-vos les lleganyes,Que a aquell que no vigiliLi clavarà al cul les banyes.Contra els que ho veuen tot grisA Reus ens posen colorContra la intransigènciaSempre es planten [+]\nEls Campaners en vídeos\nAGRUP. ESCOLTA I GUIA MD MONTSANT I VERGE DEL CIM\nAhir, diada de Sant Pere, vam intervenir a Canal Reus TV durant la retransmissió en directe de la Festa Major, com a Campaners de Reus.I també us volem ensenyar un vídeo de la campana dels Gegants (o de Sant Bernat) ventada.La festa s'ha acabat, ara tenim tot un estiu per endavant! [+]\nReserva't el 25 i 26 d'octubre\nEls propers 25 i 26 d'octubre tindrà lloc a la ciutat l'ESPAI ENTITATS REUS. Una proposta de la qual volem fer-en partícips a totes les entitats, ja que en són els principals protagonistes.\nLes Barraques ja s'han acabat. Un any més hem participat d'aquest projecte de l'associacionisme reusenc que es gesta i prepara durant tot l'any per les pròpies entitats que hi participem. Enguany estem molt contents del resultat, tant a nivell social com econòmic. Atots vosaltres: moltes gràcie [+]\nDijous, bou i arròs al Pallol, i ja fa 5 anys!!!\nEnguany ja fa cinc anys que la colla del Bou de Reus i el Casal Despertaferro van recuperar aquesta tradició gastronòmica. Enguany podreu tornar a degustar-lo el dijous 27 de juny a les 22:30 a la plaça del Pallol. Al tanto que hi ha cues! I després del sopar gaudir amb el magnífic i supermarx [+]\nAvui correbars del Bou!\n© Ajuntament de Reus · Avís legal · Política de privacitat ·


La junta de govern local d'Olot aprova l'avantprojecte de bicicarril de les fonts de Sant Roc al pont de Can Russet - Olot TelevisióOlot Televisió\nRedacció - Olot - Publicada 13:41h\nAquest matí la junta de govern local d’Olot ha aprovat un avant projecte de bicicarril que anirà des de les fonts de Sant Roc al pont de Can Russet. Aquest es farà per fases i resseguirà el riu unint els trams de bicicarril que ja existeixen en aquest entorn.\nDes de les Fonts de Sant Roc i fins al pont de Can Russet del carrer Marià Vayreda. La distància que hi ha entre aquests dos punts d’Olot es podrà recórrer en bicicleta. L’avantprojecte de bicicarril per unir aquests dos punts s’ha aprovat aquest matí en la junta de govern local. La proposta és que segueixi el riu, allunyant-se de les vies més transitades d’Olot i unint els trossos de bicicarril que ja existeixen a l’entorn del Fluvià.\nTot i que s’evitarà que el bicicarril passi per les vies principals d’Olot, aquest haurà de creuar l’Avinguda Santa Coloma. Aquest és un dels punts més complicats del projecte. Josep Gelis, regidor de Mobilitat de l’Ajuntament d’Olot ha explicat que es posarà un semàfor amb polsador perquè l’utilitzin vianants i ciclistes.\nL’execució del projecte es farà per fases, ja que l’import total és de 570.000 euros. Ara l’avantprojecte aprovat per la junta de govern es posarà a exposició pública i es recolliran les propostes de ciutadans i oposició abans de l’aprovació del projecte final.\nAmb el temps, la voluntat és donar-li continuïtat al bicicarril i un cop estigui fet el tram que va de les fonts de Sant Roc al Pont de Can Russet, poder seguir fins a les Tries.


10/28/2020 10:32:25 AM\nA partir del 8 de juny, els camps municipals de futbol i l'estadi d'atletisme obriran amb activitat física individual guiada\nLes sis instal·lacions acolliran propostes esportives a l'aire lliure obertes a la ciutadania en el marc del projecte 'A Sant Boi, ens movem a l'aire lliure'\nLes instal·lacions dels camps de futbol municipals i de l'estadi d'atletisme obriran les portes a la ciutadania, del 8 al 26 de juny, amb "A Sant Boi, ens movem a l'aire lliure", una programació d'activitats físiques individuals a l'aire lliure, amb cita prèvia, limitació d'aforament i les garanties de seguretat que exigeix la situació d'alarma sanitària.\nAjudar a la recuperació emocional de la ciutadania és l'objectiu principal de la campanya A Sant Boi, ens movem a l'aire lliure , que permetrà fer activitat física individual a l'aire lliure durant la desescalada del confinament per la COVD-19. Les sessions tindran una durada de 45 minuts i s'hi podrà practicar zumba, estiraments, entrenament funcional, gimsuau, etc.\nLes activitats es faran en horari de matí i tarda , de dilluns a divendres. Tot i que la major part de la graella va adreçada a públic entre 14 i 69 anys, la franja de 19.15 a 19.45 h està reservada per a les persones majors de 70 anys. Les activitats seran dinamitzades per l'empresa de serveis esportius Llop Gestió Esportiva .\nLes activitats tindran lloc a l'estadi de futbol Joan Baptista Milà, els camps de futbol Dani Jarque, Marianao, La Parellada i Casablanca i a l'estadi municipal d'atletisme Constantí Miranda. Els equipaments amb accessibilitat per a persones amb diversitat funcional són l'estadi Joan Baptista Milà i el camp de futbol La Parellada.\nLes inscripcions s'han de fer en aquest enllaç . També es pot demanar informació i reservar al telèfon 691 12 33 73 (de 8 a 10 i de 18 a 22.15 h). Les places són limitades i s'assignaran per ordre d'inscripció.\nDurant les sessions guiades hi haurà personal que vetllarà perquè cada persona disposi de 25 m2per fer l'activitat, els espais per a la pràctica esportiva estaran delimitats i es netejaran i desinfectaran en acabar cada sessió. Caldrà fer l'ús de mascareta fins a l'espai assignat i es recomana portar tovallola i aigua.\nCartell Ens movem a l'aire lliure.pdf


Colònies CM i CS al Delta de l’Ebre | Escola Montsent de Pallars - ZER Alt Pallars Sobirà\nA la tarda després de dinar i d’anar de botiguetes, vam visitar la llotja de la Mare de Déu del Carmen a Sant Carles de la Ràpita, on vam veure com desembarcaven els vaixells amb el peix, el transportaven fins a la llotja on el subhastaven.\nEns allotjàrem a l’alberg l’Encanyissada de Poble Nou.\nL’endemà vam visitar la Cambra Arrossera del Montsià, on ens van obsequiar un paquet d’arròs de mostra.\nEn acabar ens vam dirigir cap a la Fundació Món Natura on els guies ens van situar el delta, ens van mostrar les diferents aus, en especial el flamenc, les salines , la pesca tradicional , i l’ofici de perxar que vam poder experimentar amb la barca típica pontona.\nDe tornada ens vam aturar a la fàbrica de galetes Rifacli de Montblanc, on vam poder tastar totes les varietats de la casa.


Dues propostes per a Europa (Miquel Puig)\nAl contrari que Piketty, Carles Boix considera que intentar aprofundir en la coordinació econòmica europea està condemnat al fracàs\nMIQUEL PUIG | 16/06/2017 20:08\n651x366 Dues propostes per a Europa / GETTY Dues propostes per a Europa / GETTY\nLa setmana passada, l’editora en català de l’últim llibre de l’economista Thomas Piketty (i de tres acadèmics francesos més), titulat Per un tractat per a la democratització d’Europa, va tenir l’amabilitat d’enviar-me’n un exemplar, que vaig llegir immediatament.\nEls autors parteixen d’una crítica ferotge a la gestió de l’euro, que consideren -i és difícil dissentir-hi- opaca i mancada de legitimitat. No es tracta d’una qüestió secundària, perquè dir “la gestió de l’euro” és tant com dir la gestió de bona part de la política econòmica d’una colla de països, entre els quals hi ha Espanya. Aquella opacitat hauria permès que les polítiques d’austeritat s’hagin pogut imposar sense comptar amb un mandat popular, i aquella manca de legitimitat justificaria que el govern de l’euro hagi estat objecte de crítiques merescudes, començant per les de Jürgen Habermas, que no dubta a titllar-lo «d’autocràcia postdemocràtica»”.\nPer als autors, “és urgent [...] reforçar les garanties democràtiques i ressituar la democràcia representativa al cor de les polítiques econòmiques europees” per tal de “coordinar[-les], d’harmonitzar les fiscalitats i de fer convergir les polítiques pressupostàries dels estats, és a dir, d’entrar al cor dels pactes socials dels estats membres”.\nÉs a dir, els autors no qüestionen que existeixi una política monetària comuna, però exigeixen que sigui controlada democràticament. A la pràctica, el que proposen és la creació d’una Assemblea de la Zona Euro capaç de dialogar, dirigir, fiscalitzar i, quan calgui, imposar-se sobre el consell de ministres de la zona euro (l’Eurogrup). Els membres d’aquesta assemblea serien nomenats pels Parlaments dels estats membres de manera proporcional a la seva població respectiva. Els autors especulen que com que les dretes de l’Europa meridional tendeixen a defensar posicions similars a les esquerres septentrionals, el resultat serà una assemblea escorada cap a l’esquerra i, per tant, previsiblement contrària a les polítiques d’austeritat.\nCarles Boix és una de les millors ments amb què compta Catalunya, i els lectors de l’ARA tenim molta sort de poder-lo llegir amb regularitat\nEls autors no es limiten a proposar idees, sinó que les han concretades en la redacció d’una proposta de tractat de governança de la zona euro susceptible de ser acordat pels seus estats membres. D’aquest tractat en destaco tres idees més: en primer lloc, s’estableix com a objectiu polític “reforçar les polítiques de coordinació econòmica pressupostària, de convergència fiscal i social”; en segon lloc, l’assemblea governaria l’impost de societats dels països de la zona euro, la recaptació del qual constituiria la base del seu pressupost, i, en tercer lloc, els deutes públics per sobre del 60% del PIB dels països membres serien posats en comú per construir “els fonaments d’una solidaritat europea”.\nImplícitament, els autors consideren que la integració europea és bona; que la manera d’avançar és coordinant més la política econòmica, compartint impostos i compartint deute, i, finalment, que la manera d’aconseguir-ho amb legitimitat democràtica és posant a sobre de l’edifici institucional una assemblea representativa del poble mitjançant la designació dels seus membres per part dels Parlaments estatals.\nTanco el llibre amb més escepticisme que entusiasme i, dimarts, enceto la lectura diària de l’ARA. A les pàgines d’Opinió ensopego amb un article de Carles Boix titulat “El gir d’Europa”, continuació d’un altre publicat un parell de setmanes abans ( “Els límits d’Europa”). El que resulta interessant és que en Boix parla del mateix que els quatre intel·lectuals francesos, però des dels antípodes.\nBoix no sols qüestiona que sigui desitjable aprofundir en la coordinació econòmica, sinó que considera que intentar-ho està condemnat al fracàs. La raó és que es tracta d’un conjunt de països massa heterogenis i que, a diferència dels EUA, no constitueixen una nació. És a dir, que no poden compartir impostos i deute perquè els uns en resultarien sistemàticament beneficiats i els altres sistemàticament perjudicats, sense que l’argamassa emocional que uneix els europeus sigui prou forta perquè aquest arranjament sigui sostenible.\nBoix no renuncia a l’aprofundiment de la unió política, que implícitament considera tan desitjable com el que més, però diu que la manera d’aconseguir-la no és insistint en l’aprofundiment de la unió econòmica. En comptes d’això, proposa la convergència en defensa i en poder judicial, una proposta que justifica, en la meva opinió, de manera convincent.\nEl pensament és lliure i ningú no posseeix la veritat, però penso dues coses: que Carles Boix és una de les millors ments amb què compta Catalunya, i que els lectors de l’ARA tenim molta sort de poder-lo llegir amb regularitat.


Presó sense fiança per provocar un foc a Cadaqués - Diari de Girona\nPresó sense fiança per provocar un foc a Cadaqués\nEl jutge li imputa un delicte d'incendi pel qual el podrien condemnar a una pena màxima de 5 anys de presó\ncadaqués | acn 01.07.2013 | 18:52\nEl jutjat d'instrucció 7 de Figueres ha enviat a presó comunicada i sense fiança el jove que aquest diumenge va provocar un foc a Cadaqués (Alt Empordà) després de llançar un petard. El jutge li imputa un delicte d'incendi. Segons el Codi Penal, el jove s'enfronta a una pena màxima de 5 anys de presó si es demostra que va provocar un incendi forestal. La Policia Local de Cadaqués el va detenir al migdia per haver provocat un incendi entre les cales de Portlligat i Calders. El foc va afectar una hectàrea i mitja de matolls i vegetació. Fins al lloc s'hi van desplaçar tres mitjans aeris i deu dotacions terrestres dels Bombers, sis dotacions dels Mossos d'Esquadra, Policia Local, ADF i Agents Rurals.\nL'incendi de Cadaqués, que va arribar a mobilitzar una vintena de dotacions dels diferents cossos, es va declarar pels voltants de dos quarts de dues del migdia. Tot i que a la zona bufava tramuntana, la ràpida actuació dels Bombers i les ADF va evitar que les flames anessin a més i es poguessin controlar pels voltants de les quatre de la tarda.\nEn total, el foc va calcinar més d'una hectàrea i mitja de matolls, pins i un camp d'oliveres abandonat que hi ha al turó comprès entre les cales de Portlligat i Calders. Tot i que en aquesta zona hi ha habitatges a tocar, no es va haver de fer cap desallotjament preventiu. Les flames, però, sí que van obligar a tallar momentàniament les carreteres que passen per aquesta zona.\nL'incendi el va originar un jove que manipulava un petard, i a qui diversos testimonis van aconseguir retenir fins que va arribar la Policia Local i se'l va endur emmanillat cap a comissaria. El noi, un uruguaià de 24 anys, no té domicili conegut. De fet, s'allotjava a l'alberg juvenil que hi ha al costat de l'estació de Llançà (Alt Empordà) i ahir es trobava de visita per la zona.\nDesprés de passar una nit al calabós, aquest dilluns el detingut ha passat a disposició judicial davant del jutjat d'instrucció número 7 de Figueres (que és on ha anat a parar el cas). Després de prendre-li declaració, el jutge l'ha enviat a presó -comunicada i sense fiança- i li ha imputat un delicte d'incendi.\nSegons recull l'article 352 del Codi Penal, que es refereix a aquests il·lícits, "a aquells qui incendiïn turons o masses forestals se'ls castigarà amb una pena de presó d'entre un i cinc anys i una multa de divuit mesos".


Aconseguix l’ESO als 74 anys i la comunitat educativa li ret un merescut homenatge. | Alzira Ràdio 107.9 fm\nAconseguix l’ESO als 74 anys i la comunitat educativa li ret un merescut homenatge.\n24 juny, 2019 21 juny, 2019\nJuan Costa s’ha convertit en tot un referent de formació i constància. Als seus 74 anys fa a penes una setmana es graduava i rebia el títol de secundària en l’Escola de Formació per a Adults Enric Valor d’Alzira. La seua història d’esforç l’ha dut a rebre un sentit homenatge per part de la comunitat educativa del centre, orgullosos de tindre un alumne com ell.\nDon Juan, com l’anomenen els seus companys i professors, va començar la seua formació al centre alzireny fa nou anys. La seua jubilació li havia deixat massa temps lliure que volia invertir en recuperar tota aquella cultura que havia perdut després de deixar l’escola de Cullera amb sols 14 anys. Tot i no ser l’alumne més major de l’escola si és un dels pocs que ha aconseguir el títol. Ell mateix va contar la seua història al Dia per Davant.\nA pesar que la seua edat era molt superior a la de la resta d’alumnes, Juan Costa, ha afirmat que en tot moment ha mantingut una actitud activa com la de qualsevol altre estudiant, amb els nervis abans d’un examen i del primer dia d’escola.\nEscolta ací la notícia:\nAconseguix l'ESO als 74 anys - Alzira Ràdio\nEl PP d’Alzira critica l’equip de govern per no suspendre les classes per fred\nCategories Educació, Societat Deixa un comentari Navegació per les entrades


Una guia per sentenciar més en català\nJaume el 22/09/10, 10:21 am\nPubliquen un llibre d'estil jurídic amb els dubtes que tenen els juristes quan redacten una resolució en català\nEl manual vol fomentar la llengua en un àmbit en el qual el seu ús és residual\n22/09/10 02:00 - Barcelona - Núria Puyueloemail protegit\nSala del penal o sala penal, emetre una ordre de busca i captura o de crida i cerca? Com ens hem d'adreçar a un fiscal com a il·lustríssim o com a il·lustre? Per resoldre aquests i molts altres dubtes es va presentar ahir al Col·legi d'Advocats de Barcelona el Llibre d'estil jurídic –editat per Thomson Reuters Aranzadi–, un manual que pretén animar els professionals de l'advocacia a fer servir el català en un món, el jurídic, en què el desús de la llengua i la influència del castellà han omplert el registre de barbarismes i construccions poc genuïnes.\nEl llibre, coordinat per Joaquim Triadú i la filòloga Ester Franquesa, és un manual de consulta fàcil que pretén resoldre conflictes d'ortografia, morfologia, sintaxi, tipografia i lèxic relacionats amb el llenguatge jurídic. A més, inclou un recull de models de documents –informe, denúncia, recurs, sol·licitud– per facilitar la feina als advocats i ofereix també un apartat que tracta alguns aspectes legals sobre els correus electrònics i ofereix recomanacions de contingut i format per redactar textos amb ordinador.\nEl manual, impulsat pel Centre d'Estudis Garrigues, vol fomentar l'ús del català als jutjats, on tan sols s'emeten un 15% de sentències en català i en els quals només s'utilitza la llengua en el 25% dels judicis, unes xifres que queden molt lluny de la normalització de la llengua en aquest àmbit. En aquest sentit, la consellera de Justícia, Montserrat Tura, va admetre ahir: “Després de dues lleis de normalització lingüística, tenim un problema a l'administració de Justícia perquè no ha acabat de normalitzar l'ús del català.”


Els delictes repunten a Mataró en un 5,1% en el darrer any - Ajuntament de Mataró\nEls delictes repunten a Mataró en un 5,1% en el darrer any\nL’increment és similar al promig de la regió policial i se situa per sota de la mitjana registra...\ndimecres 25 juliol 2018\nEls delictes comptabilitzats a Mataró han augmentat en un 5,1% en el darrer any (de 7.810 a 8.211) segons les dades presentades a la reunió semestral de la Junta Local de Seguretat que es va celebrar el passat 19 de juliol. No obstant això, aquesta dada se situa dins la mitjana de la Regió Policial Metropolitana Nord, i està per sota de la mitjana de les sis principals ciutats de la mateixa, on l’increment delictiu ha estat del 6,6%.\nLes darreres dades d’activitat policial, que es van donar a conèixer dilluns a la Comissió Informativa Municipal de Gestió de l’Espai Públic, comparen el període comprès entre juliol de 2017 i juny de 2018 amb a l’anterior (de juliol de 2016 a juny de 2017).\nPer tipologies, augmenten tant els delictes contra el patrimoni (+6,2%, de 6.624 a 7.036) com els delictes contra les persones (+6,9%, de 768 a 821). Pel que fa als fets concrets, destaca sobretot l’increment en el nombre de robatoris amb força (+27,6%, de 1.147 a 1.463) i especialment en interior de vehicle (+42,8%, de 649 a 927), en habitatge (+15,4%, de 201 a 232) i en establiment (+30,0%, de 100 a 130), mentre que els robatoris en empreses s’ha reduït (-16,6%, de 55 a 46). Inversament, els robatoris amb violència intimidació, que anys enrere havien provocat inseguretat i han estat objecte d’especial atenció policial, han disminuït (-12,9%, de 628 a 547) en totes les seves variants: estrebades (-29,9%, de 221 a 155), en establiments (-24,4%, de 45 a 34) i a la via pública (-3,2%, de 339 a 328).\nA la vista d’aquestes dades, l’alcalde de Mataró, David Bote, ha expressat als representants del Departament d’Interior de la Generalitat presents a la reunió la seva voluntat, comunicada formalment per carta, de mantenir una reunió de treball amb el conseller Miquel Buch per tal de valorar l’estat general de la seguretat a la ciutat i reiterar la demanda d’una major presència d’efectius del Cos de Mossos d’Esquadra.\nPel que fa a les dades sobre la seguretat viària, han disminuït lleugerament el nombre d’accidents (-0,8%, de 370 a 367) i de ferits (-1,3%, de 461 a 445). Sobretot s’ha reduït la gravetat dels mateixos: ferits lleus (de 430 a 425), greus (de 28 a 20) i mortals (de 3 a 0 víctimes). En aquest sentit, destaca també la reducció dels atropellaments (-8,8%, de 91 a 83).\nA la reunió de la Junta Local de Seguretat es van presentar a grans trets els eixos estratègics del futur Pla d’Oci Nocturn de la ciutat. Es preveu una estratègia de treball transversal entre els diferents cossos policials, serveis municipals i operadors locals amb responsabilitats a la zona d’oci (Mossos d’Esquadra, Policia Local, seguretat privada, Protecció Civil, Llicències d’Activitats, Salut, Igualtat i Ciutadania...). Entre les mesures previstes es contempla la instal•lació de càmeres de videovigilància a la via pública.\nFinalment, Protecció Civil, Policia Local i Mossos d’Esquadra van presentar el dispositiu de seguretat pública i civisme per a les festes de Les Santes 2018. A més de les vigilàncies ordinàries, s’han previst 21 dispositius específics per a aquells actes amb més risc o presència multitudinària. Els actes més importants es cobriran amb dotacions d’entre 20 i 40 efectius, tancaments i controls d’accessos a la zona centre pels actes del Desvetllament i No n’hi ha prou, a més de les mesures específiques d’informació i control per a la prevenció d’incidències de caràcter sexual que duen a terme des de la regidoria d’Igualtat i Ciutadania.


L’alimentació, punt de partida per a la Justícia Social – Nutrición Sin Fronteras\nL’alimentació, punt de partida per a la Justícia Social\nSense la opció a una bona alimentació de cada un dels habitants del planeta i sense l’accés als aliments per part dels col·lectius en risc d’exclusió social, mai arribarem a la Justícia Social.\nA Nutrició Sense Fronteres, creiem que l’alimentació és un dret universal i, a la vegada, una de les condicions per arribar a la Justícia Social. És per això que, a través de la lluita contra la malnutrició, intentem apoderar en nutrició a aquells que més ho necessiten i proporcionar-los les eines i els recursos per aconseguir un món més just.\nAvui és el Dia Mundial per la Justícia Social, i què es vol celebrar concretament aquest dia?\nEl concepte de Justícia Social fa referència a la repartició justa i equitativa dels béns socials. En una societat amb Justícia Social, els drets humans són respectables i els col·lectius en risc d’exclusió social compten amb oportunitats de desenvolupament. Aquest terme és utilitzat per reforçar la idea de la lluita contra la distribució de la desigualtat dels béns i serveis essencials.\nUna alimentació suficient és un dels pilars bàsics de la Justícia Social. En la societat actual, la majoria de la població no té la oportunitat de triar lliurement com portar una alimentació adequada. El prejudici que suposa no poder disposar d’una alimentació suficient i saludable es tradueix en una de les primeres causes de malaltia i de pèrdua de qualitat de vida, pels individus i per la societat en general.\nLa missió de la ONG Nutrició Sense Fronteres es contribuir a eradicar les desigualtats en matèria nutricional al món. Per aconseguir-ho treballem amb professionals en l’àmbit sanitari i social i amb persones que pateixen necessitats alimentàries. Alguns dels projectes que desenvolupem a la nostra entitat per contribuir a la causa són:\nPrograma d’assistència a la desnutrició materno-infantil a la República de Gàmbia: la nostra feina a Gàmbia consisteix en realitzar cribatges nutricionals a les comunitats per valorar nutricionalment als/les nens/es i d’aquesta manera poder seguir el seu desenvolupament. Comptem amb dos Centres de Recuperació i Educació Nutricional (CERN) en els que ingressem aquells/es nens/es menors de cinc anys que pateixen desnutrició aguda severa. Durant el seu ingrés, formem a les mares en matèria de nutrició per tal que a la tornada al poblat tinguin els coneixements suficients per poder continuar adquirint una dieta saludable. A més, portem a terme un projecte de promoció de cultius sostenibles i consum de plantes locals d’alt contingut nutricional que s’ha materialitzat en la creació de quasi 100 horts comunitaris. Des que la ONG treballa a Gàmbia ja han estat més de 4.200 els/les nens/es que han estat recuperats de desnutrició aguda severa.\nDones en una sessió formativa al CREN de Basse\nBCN comparteix el menjar: l’objectiu d’aquest projecte és protegir el dret universal a l’alimentació de la ciutadania de Barcelona en risc d’exclusió social i reduir el malbaratament alimentari. Setmanalment es recull l’excedent de menjar cuinat, provinent dels grans hotels i empreses alimentàries de la ciutat i es distribueixen als centres beneficiaris. Des del 2012, any en què es va llençar el projecte, s’han recuperat i distribuït satisfactòriament més de 159 tones de menjar cuinat a entitats socials, beneficiant així a més 400.000 persones a l’Àrea Metropolitana de Barcelona.\nBeneficiaris del projecte Barcelona Comparteix el Menjar\nIntervenció nutricional en el programa Piecitos Colorados: l’objectiu d’aquest projecte és millorar l’estat nutricional dels nens i nenes de les escoles Llatinoamericanes adherides al programa. Les escoles es troben en zones rurals amb escassos recursos. La nostra feina és elaborar una Guia Nutricional per la formació dels/les nens/es dirigida a mestres de les escoles Piecitos Colorados per ajudar-los en l’educació de l’alumnat i les seves famílies en temes de nutrició equilibrada, higiene i seguretat alimentària.\nNens d’una de les escoles del projecte Piecitos Colorits en l’hort comunitari


“L’empresa catalana exporta l’any 2016 per valor de 65.142 M €” | Euram\nInici » Observatori de l'Euram » Observatori de l'Euram » Xarxa d'economia, empresa i comerç » “L’empresa catalana exporta l’any 2016 per valor de 65.142 M €”\n“L’empresa catalana exporta l’any 2016 per valor de 65.142 M €”\n21/04/2017 | Joan Romero, director executiu d’ACCIÓ\nLes exportacions són un bon baròmetre de la salut de l’economia i de la seva competitivitat. L’obertura al món respon a una aposta estratègica de les empreses catalanes que té translació directa en la generació de riquesa i la creació d’ocupació. L’increment de vendes a l’exterior, constant des de fa sis anys, afavoreix el creixement de les empreses i, per extensió, l’adopció de polítiques públiques que millorin el benestar de les persones.\nDe fet, hi ha diversos estudis que relacionen l’increment d’exportacions amb la creació d’ocupació directa per part de les empreses que exporten. I això és molt bona notícia per a la creació de llocs de treball ara que Catalunya mira al món més que mai. Les empreses catalanes van exportar l’any 2016 per valor de 65.142 milions d’euros, la xifra més elevada de la sèrie històrica. Es tracta d’un 2% més que l’any anterior, una taxa de creixement interanual superior a la de la majoria de països de la zona euro.\nUn altre indicador important és el número d’empreses exportadores regulars, que l’any passat va créixer per quart any consecutiu fins assolir les 16.929. Aquesta tendència creixent acredita que les empreses catalanes no només tenen interioritzada la importància de sortir a l’exterior, sinó que ho fan de manera estratègica, planificada i constant.\nAquestes xifres són el resultat de la perseverança i constància de l’empresa catalana i demostren que està plenament integrada a les cadenes de valor global i als fluxos de comerç internacional. Seguir aprofundint en aquesta aposta per la internacionalització repercutirà en el creixement econòmic del país, en la creació de llocs de treball i en el benestar de la societat.\nJoan Romero, director executiu d’ACCIÓ.


Cabal Musical, Premi Ciutat de Barcelona | Taller de Músics\nCabal Musical, Premi Ciutat de Barcelona\nEl Taller de Músics ha estat guardonat amb el Premi Ciutat de Barcelona 2016 en la categoria d’Educació. L’entitat ha estat premiada pel projecte Cabal Musical, una iniciativa social per a impulsar el talent musical als barris de la ciutat. L’Ajuntament de Barcelona ha volgut reconèixer el Taller de Músics i Cabal Musical pel seu caràcter integrador implicant joves de l’entorn de l’eix Besòs. Cabal Musical empodera nois i noies des de la descoberta de les seves capacitats creatives a partir de la pràctica musical, i els acompanya en la construcció d’un projecte vocacional personal i col·lectiu. El premi ha estat anunciat avui i es lliurarà en un acte institucional al Saló de Cent el proper 16 de febrer, on també hi assistiran els guardonats en la resta de categories.\nCabal Musical és un projecte d'innovació social per a la inclusió basat en l'acompanyament artístic de talents musicals joves. Els grups i músics participants reben formació, orientació i recursos per convertir les seves inquietuds creatives en projectes d'emprenedoria i introduir-se al sector. Des del Taller de Músics es dóna suport al talent musical per tal de contribuir a la transformació i dinamització de barris i zones desafavorides.\nEl projecte es va iniciar el 2014 als districtes de Nou Barris, Sant Andreu i Sant Martí, gràcies a l'impuls de l'Ajuntament de Barcelona. Actualment continua en marxa integrat en l'estratègia Eix Besòs. L'edició 2016-2017 es realitza en conveni amb el Consorci del Besòs i s'ha fet extensiva als municipis de Sant Adrià del Besòs, Badalona, Santa Coloma de Gramenet, i Montcada i Reixac. El projecte ha rebut l'acompanyament de la Fundació Catalunya Cultura.\nAquesta és la primera vegada que el Taller de Músics rep aquest reconeixement que atorga l’Ajuntament de Barcelona amb l’objectiu de guardonar la creació, la investigació i la producció de qualitat feta a Barcelona per creadors o col·lectius que hi treballen o per institucions i organitzacions barcelonines que les promouen o les produeixen.


L’Hospitalet, entre els deu ajuntaments que més han destacat en la transformació digital durant el 2020\nL’Ajuntament rep una de les distincions que atorga el Consorci Administració Oberta de Catalunya\nL’Ajuntament de L’Hospitalet ha rebut per primera vegada un reconeixement com a administració oberta per estar entre els deu ajuntaments de més de 50.000 habitants que han destacat pel que fa a la seva transformació digital.\nL’acte de lliurament dels Reconeixements Administració Oberta 2020 va tenir lloc ahir vespre a la Casa Golferichs, de Barcelona, en format mixt: presencial i telemàtic, per part dels ajuntaments distingits. Per part de l’Ajuntament de L’Hospitalet, va rebre la distinció el primer tinent d’alcaldia de Planificació estratègica i econòmica, Joventut i Esports, Francesc Belver.\nAquesta és ja la VI edició dels Reconeixements Administració Oberta, uns guardons que l’AOC atorga cada any als ajuntaments i consells comarcals que han destacat en la transformació digital de la seva relació amb la ciutadania i en la seva gestió interna. Aquests reconeixements es donen d’acord amb l’Índex de Maduresa Digital que realitza l’AOC i que es determina a partir de l’anàlisi d’uns indicadors objectius, les dades d’ús dels serveis AOC i de l’anàlisi dels webs dels ens locals.\nL’Índex de Maduresa Digital és una iniciativa única, tant en l’àmbit estatal com europeu, que avalua amb rigor el grau de maduresa de la transformació digital d’un ens públic.\nEn el següent enllaç es poden consultar els indicadors de L’Hospitalet, marcant el municipi https://app.powerbi.com/view?r=eyJrIjoiOTA1OWI4MmEtMzM2ZC00MGZhLWExMTctODllNTA4MDhkMjZlIiwidCI6IjM3YThhMGI5LTE4NzQtNGU1ZC1iMWY1LTExMDQwYzFjMDdmYyIsImMiOjl9\nL’Hospitalet actua per finalitzar la retirada de plaques franquistes dels habitatges de protecció oficial ... [+]