Jornades: Dissentir la història. Memòries decolonials, memòries insubmises | El Born Centre de Cultura i Memòria\nTaules rodones, registres d’àudio, música i conferències per reconèixer i visibilitzar les memòries plurals de Barcelona.\nSegueix les sessions en directe aquí:\nAnyeli Marín i Rebecca Close. Comissàries de les jornades\n«Contramemòries del franquisme: la hispanitat com a política de l’oblit»\n«Monument a les xarxes de suport: memòries de pandèmia»\n«Els catalans i el comerç d’esclaus»\n«Trobades a la platja i proves forenses: la mort dels migrants, els corrents colonials i l’art de parar atenció»\n«Metodologies per a una memòria insubmisa»\n«Espais i tecnologies de la memòria»\n«Memòria fronterera i dissidència sexual»\nAmb Diana Al-Rahmoun, Esther Mayoko Ortega, Tjasa Kancler i Diego Falconi\n«Érem allà per a manar: cultura, raça i dominació a la Guinea Equatorial Espanyola, 1898-1963»\n«Una crisi de memòria: espai públic i continuïtats colonials»\n«La veritat és així d’estranya»\nDel 27 de novembre al 28 de novembre\nActivitat en línia. Retransmissió en directe a Youtube.\nActivitat en català, castellà, anglès i amb traducció simultània de l'anglès al castellà.\nAnyeli Marin i Rebecca Close, @Criticaldías\n«CONTRAMEMÒRIES DEL FRANQUISMES: LA HISPANITAT COM A POLÍTICA DE L'OBLIT»\nEn aquesta taula es revisa la política cultural del franquisme i els plans d’erradicació de la diferència en els territoris espanyols interns i externs. Els ponents compartiran recerques sobre diverses experiències de comunitats i grups particularment reprimits durant la dictadura franquista: el poble gitano, els migrants interns que es van desplaçar a Catalunya i les comunitats religioses no catòliques perseguides pel franquisme.\nMiguel Ángel Vargas (Lebrija, Sevilla, 19878) és historiador de l’Art i director d’Escena. Vargas combina el flamenc, el teatre i la història romaní com a material d’experiència per a la investigació artística i acadèmica. Entre d’altres rols dins les arts escèniques, ha treballat d’actor, director, escenògraf, gerent de producció i fins i tot de tècnic d’òpera. Ha col·laborat amb diverses institucions acadèmiques, com Central Saint Martins College of Arts de Londres, durant el seu Màster d’Arts Escèniques; ha estat membre del grup de recerca Pendaripén d’Història del Poble Romaní de la Universitat de Sevilla, i col·labora amb els Seminaris d’Estudis Crítics Romanís de la Universitat Centreeuropea, CEU, de Budapest.\nMartí Marín Corbera (Sabadell, 1965) és Professor d'Història Contemporània a la UAB des de 1994 (des de 2010 com a Titular d'Universitat). Des de 2017, dirigeix el Centre d'Estudis sobre Dictadures i Democràcies (CEDID-UAB). Està especialitzat en el període franquista i centrat en les temàtiques del sistema de govern territorial i de les migracions interiors. Destaquen publicacions com: Els ajuntaments franquistes a Catalunya. Política i administració municipal, 1938-1979 (2000); Josep Maria de Porcioles. Catalanisme, clientelisme, franquisme (2005) o, com a director, Memòries del viatge (1940-1975) (2009).\nNoemí Cortés (Barcelona, 1964) és diplomada en Magisteri per la Universitat de Barcelona, presidenta de la Institució Bíblica Evangèlica de Catalunya (IBEC) i membre de l’Assemblea de Germans del c/ Terol 22 de Barcelona (Església protestant). Ha centrat la seva recerca en la història de la Reforma Protestant i de les Assemblees de Germans a Catalunya. Ha comissariat els actes de celebració dels 140, 145 i 150 anys de les Assemblees de Germans a Catalunya.\n«ELS CATALANS I EL COMERÇ D'ESCLAUS»\nPer analitzar la participació dels catalans en el tràfic d’esclaus cal tenir en compte la seva qualitat de propietaris d’esclaus a Catalunya i a les colònies. Una part important dels beneficis generats per la possessió i el comerç d’éssers humans a les colònies es va invertir posteriorment en activitats financeres, industrials i urbanístiques a Catalunya.\nLizbeth Chaviano (Cuba) és Llicenciada en Història per la Universitat de La Habana (1995). Va realitzar el Màster d’Història del Món Hispànic (CSIC/2006), el Màster en Conservació i Rehabilitació del Patrimoni (Universidad Central de Las Villas, Cuba, 2006)(2010) i Màster i Doctorat d’Història a la Universitat Pompeu Fabra (2013). Actualment treballa en recerques vinculades a Cuba i les relacions amb el Carib, l’esclavatge i el comerç d’esclaus. Sobre aquestes temàtiques ha realitzat nombroses publicacions, seminaris i conferències. És membre de la Unión Nacional de Investigadores de Cuba i està acreditada com a Professor Ajudant Doctor per l’ANECA. Forma part del projecte de recerca “Memoria y lugares de la esclavitud y el comercio de esclavos en la España Contemporánea, 2020-2023” i actualment desenvolupa la seva tasca amb una beca de recerca de l’Instituto de Estudios Ceutíes (2019-2020).\nAnyely Marín Cisneros és membre de @criticaldías, l’equip de recerca que comissaria les jornades. Investiga sobre les polítiques del cos i la seva vinculació amb les lògiques racials. Màster en Teoria Crítica i Estudis Museístics, actualment és estudiant del programa de doctorat d’Història de la Ciència de la UAB i imparteix docència sobre història, gènere i medicina a la mateixa universitat. Ha exercit la docència en espais formals i informals durant 15 anys.\n«TROBALLES A LA PLATJA I PROVES FORENSES: LA MORT DELS MIGRANTS, ELS CORRENTS COLONIALS I L’ART DE PARAR ATENCIÓ» / “Beach encounters and forensic evidence: migrant death, colonial currents and the art of paying attention”\n[Conferència en anglès amb traducció simultània al castellà]\nPer analitzar la participació dels catalans en el tràfic d’esclaus cal tenir en compte la seva qualitat de propietaris d’esclaus a Catalunya i a les colònies. Una part important dels beneficis generats per la possessió i el comerç d’éssers humans a les colònies es va invertir posteriorment en activitats financeres, industrials i urbanístiques a Catalunya.\nEn aquesta conferència, Amade M’charek considera que la crisi migratòria europea no és una “crisi” puntual, sinó una situació crònica, una manifestació de la implicació (post)colonial d’Europa en el continent africà. A les platges de Zarzis, una ciutat del sud de Tunísia, s’hi van trobar rastres de cossos, de sabates i sabatilles gastades, de roba i armilles salvavides, restes de goma i fusta. M'charek presta atenció a la mort i a morir més enllà del règim europeu de gestió de fronteres, i demostra com no ens enfrontem a un problema humanitari, sinó a un de polític. En centrar-se en la diversitat de rastres materials, M’charek suggereix un canvi i una ampliació de la noció de forense, que va des d’una pràctica per trobar evidències sobre un sol esdeveniment, fins a un art de parar atenció. Aquest últim és un pas cap a la materialitat i les traces materials que ens pot ajudar a articular les ambivalències i la política de les relacions colonials persistents.\nAmade M’charek és professora d’Antropologia de la Ciència al Departament d’Antropologia de la Universitat d’Amsterdam. És la investigadora principal de RaceFaceID, un projecte ERC-Consolidator sobre identificació forense i la determinació de la cara i la raça. Té una llarga trajectòria en recerca sobre diversitat genètica, genètica de la població i pràctiques forenses d’ADN i la ir/rellevància de la raça en aquestes pràctiques. Recentment la seva recerca inclou la identificació forense de migrants ofegats.\nRebecca Close és membre de @criticaldías, l’equip de recerca que comissaria les jornades. És artista, investigadora i poeta. Treballa sobre la gestió de la sexualitat a l’era neoliberal a través d’accions artístiques i el comissariat de diferents projectes. És autora de Valid, virtual, vegetable reality (2018), un llibre on indaga la relació entre la tecnologia, el llenguatge i el desig. Actualment és doctoranda d’Art a Aalto University, Finlàndia, i treballa en una tesi sobre el treball reproductiu des d’una perspectiva marxista queer.\nAquesta taula proposa compartir marcs d’interpretació, metodologies d’escolta i eines teòriques i activistes que han obert una comprensión pluralista de la memòria i de la seva representació. S’hi debatran estratègies explorades per diversos col·lectius per tal d’inscriure la memòria des de perspectives decolonials, militants i crítiques.\nMarisela Montenegro és Llicenciada en Psicologia per la Universitat Central de Venezuela i Doctora en Psicologia Social (UAB). Actualment és Professora del Departament de Psicologia Social (UAB) i investiga processos d’intervenció social i d’acció col·lectiva des de perspectives feministes i postcolonials. Coordina el Projecte Europeu “Building Inclusive Societies: Diversifying Knowledge and Tackling Discrimination through Civil Society Participation in Universities".\nCatalina Álvarez Martínez-Conde és estudiant de doctorat a la UAB. Forma part del programa Psicologia Social de la Memoria de la Universitat de Xile i del grup de recerca Fractalitats en Investigació Crítica (FIC) de la UAB. Investigadora del Grup de Treball Memòries Col·lectives i Pràctiques de Resistència, CLACSO.\nEsther (Mayoko) Ortega és docent a Tufts-Skidmore Spain (Madrid), on coordina el Laboratori de Pedagogies Antiracistes Interseccionals. És investigadora de l’equip de Ciència, Tecnologia i Gènere del CSIC, i del Grup de Pensament, Pràctiques i Activismes Afro/Negres (GPPAAN) vinculat al MACBA. Com a activista feminista-antirracista i de la disidencia sexual, també està lligada a l’Espai Afrofeminista Consciència-Afro.\nSeo Cizmich és cofundador de l’Aliança contra l’Antigitanisme, director del centre de documentació Romaní Zor i de la Romanó Kher. Ha treballat en la recuperació de la memòria històrica i en la defensa de la llengua romaní i de l’ús d’aquesta com a un instrument de lluita. El 2018 va impulsar “Testimonis a l’aula. Reivindicació de la memòria del Poble Romaní” per al desenvolupament d’un monument vivent en memòria de Johan Trollman “Rukeli”, a Santa Coloma de Gramenet.\nEn aquesta taula s’indaga sobre la cultura material de la memòria i es revisen els imaginaris, les polítiques i les gestions de l’espai públic i privat i la seva incidència en els processos de record i d’oblit. Com a resposta, explora experiències de resistència antiracista i de resignificació d’arquitectures, pràctiques i discursos. Aprofundeix en la construcció històrica de l’”altre” i reivindica la memòria migrant i les seves lluites diverses.\nMostafà Shaimi és professor associat del Departament de Pedagogia de la Universitat de Girona (UdG) i prepara una tesi doctoral sobre racismes i diversitat religiosa. És especialista en dinamització comunitària, coordina el màster en Diversitat religiosa: pensament, realitat i gestió (UdG). Ha treballat en l’àmbit social en administracions públiques i entitats socials, com ara la Fundació IRes (Institut de Reinserció Social), el GRAMC (Grup de recerca en minories culturals) o Cáritas, i ha col·laborat en diferents projectes com el Fòrum Inclusió Social i Ciutadania o el Programa Ordit de la Fundació Jaume Bofill. També és membre de l’Espai Antiracista Salt-Girona i és articulista habitual del diari Ara.\nGemma Ferreón és nascuda a Pangasinan (Filipines) i ha crescut a Barcelona, on s’ha format com a fotògrafa i antropòloga social i cultural. És membre cofundadora de Catàrsia, col·lectiu d’asiàticdescendents de Catalunya, i responsable d’incidència a SOS Racisme Catalunya. Col·labora amb l’associació Kalayaan Barcelona i actualment treballa en el procés col·lectiu de generar una secció estatal de GABRIELA, organització feminista i anticolonial, que busca generar aliances globals entre dones de la diàspora filipina.\nDiana Al-Rahmoun és profesora d’àrab a la Blanquerna-Universitat Ramon LLull, i investigadora sobre dissidències sexuals i de gènere en el món àrab-islamitzat antic.\nEspai de conversa entre activistes, artistes i investigadors/es per compartir genealogies alternatives del que s’ha denominat queer, l’alliberament gai i les polítiques LGTB.\nEsther Mayoko Ortega és docent a Tufts-Skidmore Spain (Madrid), on coordina el Laboratori de Pedagogies Antiracistes Interseccionals. És investigadora de l’equip de Ciència, Tecnologia i Gènere del CSIC, i del Grup de Pensament, Pràctiques i Activismes Afro/Negres (GPPAAN) vinculat al MACBA. Com a activista feminista-antirracista i de la disidencia sexual, també està lligada a l’Espai Afrofeminista Consciència-Afro.\nTjasa Kancler és activista i professor associat en el Departament d’Arts VIsuals i Disseny - Secció Art i Cultura Visual, de la Facultat de Belles Arts de la UB. Forma part del col·lectiu t.i.c.t.a.c. – Taller d’Intervencions Crítiques Transfeministes Antiracistes Combatives i és coeditor de la revista “Desde el margen”.\nDiego Falconi és advocat especialitzat en drets humans i llicenciat en Humanitats per la Universitat de San Francisco de Quito. És també doctor amb menció europea en Teoria de la Literatura i Literatura Comparada per la UAB. És professor associat de l’àrea de lletres de la UAB i professor i investigador de l’Escola de Jurisprudència de la Universitat San Francisco de Quito. Les seves línies de recerca versen sobre la comparació i l’anàlisi literari, el dret i la normativitat, els estudis gais, lèsbics i queer, les teories post/decolonials i els estudis andins, amb publicacions individuals i col·lectives sobre totes elles.\nEnrique Okenve indaga en el discurs de la hispanitat com a política cultural en tensió amb les polítiques racials aplicades per Espanya a Guinea Equatorial.\nEnrique Okenve és Cap de Departament i Professor d’Història d’Àfrica i Mètodes de Recerca Històrica a la University of the West Indies at Mona (Jamaica). Centra la recerca en la regió de l’Àfrica Central i en les transformacions que les societats locals experimentaren durant els segles XIX i XX, particularment a Guinea Equatorial. Les seves investigacions multidisciplinars es basen en gran mesura en l’ús de la història oral, tal com es reflecteix en els articles publicats i capítols de llibres que tracten diferents aspectes de la història de Guinea Equatorial. Entre les seves publicacions s’inclouen treballs en anglès i espanyol com El ocaso de los ancestros: Expansión europea y transformación espiritual en Río Muni, An Island in the Middle of Everywhere: Bioko under Colonial Domination, Colonización, resistencia y transformación de la memoria histórica fang en Guinea Ecuatorial, They Were There to Rule: Culture, Race and Domination in Spanish Equatorial Guinea, o Never Terminated Their Journey: The Territorial Limits of Fang Ethnicity in Guinea Equatorial. Actualment treballa en un llibre que explora el desenvolupament de la tradició com a eina ideològica que va ajudar les comunitats Fang a mantenir el poder contra l’Estat colonial espanyol a Guinea Equatorial.\nFatima El-Tayeb explora el paper de l’espai públic en la construcció de les identitats nacionals i el patrimoni com a lloc de disputa decolonial.\nFatima El-Tayeb és professora de Literatura i Estudis Ètnics i directora d’Estudis de Crítica de Gènere a la Universitat de California, San Diego. Autora d’European Others. Queering Ethnicity in Postnational Europe (University of Minnesota Press, 2011) i Schwarze Deutsche. Rasse und nationale Identitaet, 1890-1933 (Campus, 2001), així com de nombrosos articles sobre interaccions entre raça, gènere, sexualitat i nació. Els seus camps de recerca inclouen estudis comparatius de la diàspora africana, teoria queer, feminisme transnacional, cultures minoritàries i migrants a Europa, comunitats musulmanes occidentals, el queer en la crítica de color i estudis de cultura visuals.


Associació Cultural Lo Pallars | Tots els canvis son positius cap a la independència\nAssociació Cultural Lo Pallars\nTots els canvis son positius cap a la independència\nPosted by lopallarscultural ⋅ 13 Desembre 2011\nAquest any col·laborem per primer cop amb els actes que diferents entitats de Tremp organitzen en suport de la Marató de TV3, dedicada en aquesta ocasió a la Regeneració i trasplantament d’òrgans i teixits. El programa d’actuacions és ampli i variat: Divendres 16, a les 17 hores, passejades a cavall i a les 20 hores xerrada … Continua llegint →\nPosted by lopallarscultural ⋅ 22 Desembre 2011 ⋅ Deixa un comentari\nQuan s’acaba un any acostumem a fer balanç, en el nostre cas fem un repàs de les nostres activitats : Octubre 2010 – Col·laboració amb Correllengua de Tremp en l’organització de la Fira de productes catalans. Octubre 2010 – Presentació del Cercle Català de Negocis. Novembre 2010 – Presentació del diari ARA. Desembre 2010 – … Continua llegint →\nlopallars.cat s’afegeix a l’Assemblea Nacional Catalana per impulsar la unió de l’independentisme per convocar un referèndum nacional i vinculant on el poble català pugui decidir\nPosted by lopallarscultural ⋅ 19 Juny 2011 ⋅ Deixa un comentari\nEn la passada reunió de la junta, els membres de l’Associació Cultural Lo Pallars van decidir, per una unanimitat, donar tot el suport a la nova iniciativa de l’Assemblea Nacional Catalana. La Coordinadora Nacional de les Consultes per la Independència va decidir que calia donar continuïtat al moviment popular sobiranista que va fer possible la … Continua llegint →\nL’Associació lo Pallars dóna tot el seu recolzament a impedir la MAT al Pallars\nPosted by lopallarscultural ⋅ 12 Juny 2011 ⋅ Deixa un comentari\nL’Associació lo Pallars dóna tot el seu recolzament a impedir la MAT al Pallars Continua llegint →\nLopallars.cat organitza una xerrada informativa per conèixer els objectius de l’Assemblea Nacional Catalana\nPosted by lopallarscultural ⋅ 2 Juny 2011 ⋅ Deixa un comentari\nUs convidem a que ens acompanyeu el proper dissabte dia 11 de juny al Museu Comarcal de Tremp, a les 18,30 h , on farem una xerrada informativa sobre l’Assemblea Nacional Catalana. Intervindrà en Jordi Murgó, membre del Secretariat de l’ANC. Prenent com a base el Manifest que van signar 200 personalitats de tots els àmbits … Continua llegint →\nL’Associació Cultural Lo Pallars present a la Fira de Primavera de Tremp\nPosted by lopallarscultural ⋅ 14 Mai 2011 ⋅ Deixa un comentari\nUn any més s’ha cel.lebrat a la vila pallaresa de Tremp la Fira de Primavera. La novetat d’enguany ha estat que per primer cop l’Associació Cultural lo Pallars ha estat present per explicar a trempolins i trempolines els objectius de l’Associació. Durant el cap de setmana que va durar la fira es van realitzar diferents … Continua llegint →\nL’Associació Cultural Lo Pallars organitza un autocar al Concert de l’Estelada\nPosted by lopallarscultural ⋅ 16 Març 2011 ⋅ 3 comentaris\nUn any més Vilanova de Bellpuig és l’anfitrió del Concert de l’Estelada 2011. Després de 8 anys fent història aquest esdeveniment s’ha convertit en un acte de rellevància de la cultura i la defensa de Catalunya. L’Associació cultural Lo Pallars ha organitzat un autocar per poder assistir-hi. Si en tens ganes de venir, pots fer … Continua llegint →\nL’Associació Cultural Lo Pallars ja té facebook\nPosted by lopallarscultural ⋅ 5 Març 2011 ⋅ Deixa un comentari\nAmb les noves tecnologíes 2.0, en concret amb facebook, l’Associació Cultural Lo Pallars ha trobat un punt de sortida per fer conèixer les seves inquietuds, idees i sobretot activitats relacionades amb la nostra terra, el Pallars. Per poder accedir-hi i opinar podeu accedir aquí.\nManifest en contra de la sentència del Tribunal Suprem\nPosted by lopallarscultural ⋅ 24 Desembre 2010 ⋅ Deixa un comentari\nEl Tribunal Suprem espanyol ha emès tres sentències que obliguen a la Generalitat de Catalunya a fer servir l’espanyol com a llengua vehicular de manera proporcional i equitativa al català en tots els cursos a les escoles. Denunciem aquesta nova agressió de l’Estat espanyol cap a la llengua, la cultura i la identitat de la … Continua llegint →\nun moment per la literatura…\n(…) milers de vinyes verdegen pels planells i pels serrats; els fruitars ses flors rumbegen mentre amb ses rames ombregen clapes de tendres sembrats. Sento per les fondalades el flabiol del pastó; i de les blanques ramades, per les costes escampades, s'ou repicar l'esquelló. S'atalaien per les feixes Altres pobles escampats. Les ermites que hi blanquegen són colomes que espandeixen la fe dels avantpassats. Santa Engràcia, en la cinglera, sembla es vagi a despenyà. Galliné, un poc més enrera, dominant la cordillera, sembla'l cràter d'un volcà. Sota seu, pels anys colrada, hi ha l'històric Talarn, la que en època passada fou de tota la contrada la vila més important. I allà al fons, sobre una plana que verdeja com bell prat, de la terra catalana em sembla la més galana nostra xamosa ciutat. I en fruir tanta poesia mentre avança'l dematí de tant esplendorós dia, a aquell troç de pàtria mia només li sé repetí: Conca de Tremp regalada, ets del pla fins a la serra el racó que més m'agrada de tota la catalana terra. F. Ramon Monrós, 1932\nSubscriu-te al nostre bloc i t'informarem de les novetats\nCol.laboradors amb la Ia. Fira de productes catalans organitzada per la Coordinadora del Correllengua del Pallars


El BCN Drone Center s’associa amb la plataforma AirMap - CataloniaSmartDrones\nPortada » El BCN Drone Center s’associa amb la plataforma AirMap\nNotícia original del BCN Drone Center\n2 de juliol 2019 – El Barcelona Drone Center ha signat un acord amb AirMap, la principal plataforma d’informació sobre espais aeris per a drons. Les dues entitats col·laboraran per tal de millorar el perfil de l’ecosistema emergent de drons a Espanya, tot demostrant com les tecnologies més avançades del sector UTM donen suport a les operacions de vol segures.\nEls drons tenen un gran potencial per oferir serveis crítics en l’àmbit local en casos d’emergència, vigilància del trànsit, inspeccions d’infraestructures i altres casos d’ús innovadors. Com a part de l’acord, AirMap proporcionarà accés a la seva plataforma UTM al BCN Drone Center i als seus socis per ajudar a assegurar la integració segura i eficaç d’avions no tripulats a l’espai aeri mitjançant l’intercanvi d’informació i serveis crítics sobre seguretat. AirMap i l’organització catalana establiran un centre de proves conjunt sobre operativa UTM a les instal·lacions de Moià per realitzar operacions i activitats de formació.\nCom a part de l’acord, AirMap participarà en la desena edició del curs de formació Drone Remote Sensing Applications Training entre el 23 i el 27 de setembre de 2019. AirMap compartirà avantatges i bones pràctiques tant per als gestors d’espai aeri com per a operadors de drons.


Festival de Flamenco de Barcelona: les dones trepitjen amb força - MonComunicació Agencia\nEn la seva 28a edició, del 15 al 24 d’octubre es fa un homenatge al Mediterrani.\nAquesta edició s’inugura el dijous 15, a l’espai del club del Taller de Músics, i comptarà amb l’actuació especial de Las Migas, després de l’actuació del Dúo del Mar.\nEnguany a Ciutat Flamenco 2021 , el mar pren un protagonisme especial: el Mediterrani que ha vist néixer al llarg de la seva àmplia extensió grans referents del flamenc com Paco de Lucía. A més, ha estat font d’inspiració i mussa per a molts d’altres. Per això, s’han impulsat dues produccions pròpies com Suite de Lucía, un homenatge al guitarrista andalús, sota la direcció de Joan Albert Amargós, i “Mediterráneos”, protagonitzada per Antonio Canales i artistes nascuts a la vora d’aquest mar.\nCiutat Flamenco, que comptà amb David Leiva, com a director artístic, tornarà, a desplegar el “flamenco” per diferents sales de Barcelona i reunirà amants del gènere, tant els que busquen artistes consagrats com els que volen conèixer noves propostes. Ho farà sumant l’ànim i l’estímul que l’ha empès des dels seus inicis i l’experiència acumulada al llarg de les diferents edicions.\nEl Festival segueix apostant pels projectes més emergents i, per aquest motiu, s’ha tornat a obrir una convocatòria d’artistes d’on s’han seleccionat dues propostes que tindran el seu merescut espai dins del festival. A més, en aquesta edició neix el I Certamen Internacional de Guitarra Miguel Borrull, que es farà a ACLAM, Guitar Club de Barcelona, on tindran lloc algunes actuacions i el Concurs de Guitarra Flamenca que ajuntarà a joves guitarristes de gran nivell i que es convertirà en una celebració per als amants de la guitarra flamenca. [+info]\nLes dones augmenten el seu protagonisme\nEl Festival s’inicia amb el Dúo del Mar que amb Ritmos de Sabicas, presenten una actuació estel·lar a Aclam Guitar, el divendres 15 de octubre. La guitarrista clàssica Ekaterina Záytseva, mestra indiscutible de la seva generació, i Marta Robles, una de les poques dones solistes en el món de la guitarra flamenca, a més de compositora i productora musical, componen aquest dúo. [+info].\nLorena Oliva hi serà el dilluns 18 amb “Nuclear”, al Centre Artesà Tradicionarius, amb un viatge d’anàlisi i comprensió dels diferents nivells de profunditat que pot haver-hi en les emocions. El seu ball evoca a la seva àvia materna. [+info]\nMaise Marquez, ens obsequiarà amb la seva actuació i la de la seva companyia, el dimarts 19, també al Tradicionarius. “Presencia” és l’espectacle intens i minimalista, on a través del moviment i la música canalitza el pur existir, fet de circumstàncies successives en les quals estar present és un continu d’emocions, sons i imatges. [+info]\nRosario la Tremendita actuarà en el local Tradicionarius, el dimecres 20. “Tremenda” és possiblement el treball més personal i profund realitzat fins al moment, en ell que uneix la dicotomia del seu ésser, el fet més tradicional versus el contemporani, endinsant-se en l’experimentació més absoluta, sense perdre de vista les seves arrels, el flamenc. [+info]\nI com concerts especials cal destacar, “Mediterraneos” amb Antonio Canales, el diumenge 17, a l’Apolo, [+info], així com la Suite de Lucia al Auditori, del divendres 22 d’octubre. [+info]\nI com a Final de Festa al Tablao del Carmen, s’oferirà el diumenge 24 a les 12, un espectacle únic que compta amb Queralt Lahoz, Cristina López i Carlos Cuenca, que ens conviden a apuntar-nos a la seva cuina musical i creativa. Presenten un projecte conjunt en el qual podrem escoltar com les noves tecnologies musicals entren dins el flamenc i com serveix d’inspiració per a noves creacions musicals. Canti i balli per gaudir i participar en aquesta edició del festival. [+info]\nCal recordar que els preus de les entrades d’aquests concerts són populars, però pel aforament limitat dels local cal reservan les entrades amb antelació. Seguir la info del Festival a Facebook.\nJulia Lopez Tremols2021-10-13T16:03:16+00:00octubre 6, 2021|Actualitat, Cultura, dansa, Música|Comentaris tancats a Festival de Flamenco de Barcelona: les dones trepitjen amb força


El Museu Darder presenta “Les dones imaginàries” de Duaita Prats | Bonart\nEl Museu Darder presenta “Les dones imaginàries” de Duaita Prats\nLes dones imaginàries és un recull escultòric i fotogràfic realitzat per l’artista Duaita Prats que fusiona la natura i l’essència femenina, utilitzant com a referència aquests éssers llegendaris i fugissers tan arrelats al nostre territori com són les dones d’aigua. És la primera vegada en la seva història que el Museu Darder de Banyoles mostrarà un treball artístic entorn aquestes figures mitològiques, el qual a més ofereix un extens contingut etno-periodístic.\nDuaita Prats (Tau) ha preparat una particular exposició sobre les aloges, en les qui alguns creuen veure les hereves de la devoció a la figura femenina i de la veneració per la força de l’aigua del Neolític. En clau escultòrica ho ha fet pensant en la seva feminitat i, molt especialment, en l’estret lligam amb l’entorn natural on viuen, tant que sovint en prenen alguna característica i es transfiguren: la Dona fulla, la Dona serp, la Xicota del drac de Banyoles, la Dona òliba… Un surrealisme naturalista present també en els materials utilitzats, combinats en les peces d’una manera molt personal.\nEn foto-art ha buscat retratar el seu misteri i s’hi podran veure diverses imatges al·legòriques a aquest món encantat, mentre en clau etno-periodística l’artista ha realitzat un extens treball cercant contes i llegendes de la mitologia catalana, a més d’altres informacions referents a la vinculació de les goges amb el nostre país. En la introducció reflexiona com, malgrat el darrer segle semblaven anar quedant en l’oblit, el seu arrelament havia estat tant fort que han sobreviscut tot i que amb molta discreció. “I fins l’actualitat quan, per motius que desconec, l’internés al voltant d’aquestes presències està experimentant un retorn de mil maneres diferents”, explica l’autora.\nAixí serà també a Les dones imaginàries, que s’inaugura dissabte 14 de setembre a les 19h, i que romandrà a les sales del Darder fins el 14 d’octubre, en horaris de cap de setmana.


Eleven Hotel Çeşme Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Eleven Hotel\nIlica Mahallesi 5129/1 Sokak No:9 Izmir, Ilıca, Çeşme, Turquia, 35930 - Veure al mapa\nMés informació sobre Eleven Hotel\nAl visitar Çeşme, vosté es sentirà com a casa a Eleven Hotel, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Esglèsia Ortodoxa d'Ayios Haralambos, Viatges en Vaixell.\nEl Eleven Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets .\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, mini bar, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Çeşme, el Eleven Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Cerca hotels a prop de Estació de Metro Carretera Xiangyin\nAjisen Ramen (JinShan ShiHua)Xiang Gang Restaurant\nPopular ara mateix a Shanghai Més venut Holiday Inn Express Shanghai Wujiaochang 1729 Huang Xing Road Habitació Queen - Fumadors reservada fa 22 segons\nHome Inns Shanghai Hongqiao Beihong Road Beixinjing Subway Station Branch No.1129 Beihong Road Habitació queen de negocis (gran oferta) reservada fa 51 segons\nWyndham Grand Plaza Royale Oriental Shanghai No.2288 Pudong Avenue, Pudong New Area Delux - Gran Oferta reservada fa 3 minuts, 22 segons\nHotel Equatorial Shanghai 65 Yanan Road West Delux reservada fa 4 minuts, 31 segons\nHoliday Inn Express Zhabei Shanghai 1738 Zhongxing Road Estàndard reservada fa 5 minuts, 46 segons\nEstació de Metro Carretera Xiangyin és un dels fantàstics llocs a Shanghai. Els visitants poden trobar les millors preus d'hotel a prop de Estacions de tren, metro i autobús - només a Agoda.com. Trobi l'allotjament perfecte a prop de Estació de Metro Carretera Xiangyin, amb eleccions com el Stars 99 Motel Zhengli Road Branch i el WH Ming Hotel Shanghai @ Huangxing Park. Les reserves d'Hotel es fan fàcilment amb les reserves segures online d'Agoda.com per hotels propers a Estació de Metro Carretera Xiangyin. La nostra pàgina de ciutat de Shanghai incorpora eines de recerca útils i ampla informació dels hotels que permet una recerca fàcil d'hotels. Amb disponibilitat a unes 22,000 ciutats per tot el món, més viatgers avui estan triant Agoda.com per cercar hotels a prop d'atraccions com Estació de Metro Carretera Xiangyin.\nHotels a prop de Estació de Metro Carretera Xiangyin el més proper\nSituat a Yangpu, Hyatt Regency Shanghai Wujiaochang és el lloc perfecte per gaudir de Shanghai i els seus voltants. A només 20 KM, aquest hotel de 5-estrelles és fàcilment accessible des de l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Hyatt Regency Shanghai Wujiaochang, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, estació de càrrega elèctrica per a cotxes, botiga de conveniència, servei de neteja diari. 306 habitacions que es distribueixen sobre 25 plantes ofereixen una càlida i plaentera escapada i comoditats modernes com ara armari, te inclòs, tovalloles, catifes, sabatilles. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de piscina coberta. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hyatt Regency Shanghai Wujiaochang.\nStars 99 Motel Shanghai Jiangwan Stadium Branch, ubicat a Yangpu, Shanghai, és una destinació popular per a viatgers. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 11 Km. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Stars 99 Motel Shanghai Jiangwan Stadium Branch ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, registre d'entrada/sortida privat, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi són només algunes de les comoditats que fan que Stars 99 Motel Shanghai Jiangwan Stadium Branch sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara mirall, sabatilles, tovalloles, connexió sense fils a internet (cortesia), connexió a internet (cortesia) per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Stars 99 Motel Shanghai Jiangwan Stadium Branch.\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Shanghai, Stars 99 Motel Changhai Hospital Branch és l'el·lecció perfecta. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 9.5 km. Amb les atraccions principals de la ciutat com Hospital Changhai, Hospital Dong Fang del Fetge i la vesícula biliar, Estadi Jiangwan a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització. Stars 99 Motel Changhai Hospital Branch també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Shanghai. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, àrea de fumadors. Els clients poden triar d'entre 33 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Shanghai, el Stars 99 Motel Changhai Hospital Branch és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nBen situat a la els negocis, compres area de Shanghai ciutat, Baolong Homelike Hotel - Wujiaochang Branch us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Estadi Jiangwan, Hospital Changhai, Hospital Dong Fang del Fetge i la vesícula biliar. A Baolong Homelike Hotel - Wujiaochang Branch, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, caixa forta. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Shanghai, faci de Baolong Homelike Hotel - Wujiaochang Branch la vostra llar.\nHomeinn Plus Shanghai Wujiachang Branch, ubicat a Yangpu, Shanghai, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Homeinn Plus Shanghai Wujiachang Branch asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Homeinn Plus Shanghai Wujiachang Branch és una elecció inteligents per a viatgers a Shanghai, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Shanghai, no busqui més enllà de Hanting Express Shanghai Wujiaochang. El centre de la ciutat és només a 10 KM i l'aeroport és només a 40 minuts. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Hanting Express Shanghai Wujiaochang també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Shanghai. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, màquina de fax, impressora, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb mirall, estris de costura, sabatilles, tovalloles, paraigua a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Hanting Express Shanghai Wujiaochang la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Shanghai.\nOferint allotjaments de qualitat al els negocis, compres districte de Shanghai, Ramada Shanghai Wujiaochang Hotel és una selecció popular tant per oci com per negoci. A 8 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 4-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Centre Comercial Orient Ltd, Grans Magatzems Oriental, Estadi Jiangwan. Els serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Wyndham Hotels & Resorts us esperen a Ramada Shanghai Wujiaochang Hotel. L'hotel ofereix instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, servei de despertador, escriptori a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com centre esportiu, sauna, spa, massatge. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Ramada Shanghai Wujiaochang Hotel no troba competidors en cap categoria.\nConstruit a l'any 2012, WH Ming Hotel Shanghai @ Huangxing Park és un extra de distinció per a Shanghai i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. L'hotel és a 12.00 Km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Yangpu Park bird and flower Market, HaiShang CaiZhi ShangWu ZhongXin GuangChang, Museu d'Impressió de Xangai. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Shanghai. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, servei d'habitacions 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge per garantir el més gran comfort possible als seus clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a WH Ming Hotel Shanghai @ Huangxing Park.\nConvenientment situat a Shanghai, Greentree Inn Shanghai Huangxing Park Subway Stati és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Amb aquesta situació a només 16 km del centre de la ciutat i a 29.7 km de l'aeroport, aquest hotel de 2-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Greentree Inn Shanghai Huangxing Park Subway Stati és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, escriptori, cortines opaques, despertador, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Greentree Inn Shanghai Huangxing Park Subway Stati no troba competidors en cap categoria.\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Stars 99 Motel Wujiaochang Branch es troba a la zona de Yangpu de la ciutat de Shanghai. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 7.1 km, i normalment només es triga 33 minuts per arribar a l'aeroport. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Centre Comercial Orient Ltd, Grans Magatzems Oriental, Estadi Jiangwan. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Shanghai. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis, conserge. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Stars 99 Motel Wujiaochang Branch.\nSituat en el cor de Yangpu, 7 Days Premium Shanghai Wujiaochang Wanda Plaza Br és un lloc ideal des d'on descobrir Shanghai. L'hotel és a 9.2 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Els serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Plateno us esperen a 7 Days Premium Shanghai Wujiaochang Wanda Plaza Br. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, conserge. 7 Days Premium Shanghai Wujiaochang Wanda Plaza Br té 71 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat, escriptori, despertador. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a 7 Days Premium Shanghai Wujiaochang Wanda Plaza Br.\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Shanghai, Pattaya Holiday Hotel Shanghai Yangpu és l'el·lecció perfecta. A 14.8 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 3-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Pattaya Holiday Hotel Shanghai Yangpu és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos express check-in/check-out, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets . Els clients poden triar d'entre 99 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Pattaya Holiday Hotel Shanghai Yangpu la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Shanghai.\nHoliday Inn Express Shanghai Wujiaochang, ubicat a Yangpu, Shanghai, és una destinació popular per a viatgers. A només 1.0 km del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday Inn Express Shanghai Wujiaochang és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, servei d'habitacions 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara accés a internet (sense fils), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, servei de despertador per satisfer els clients més exigents. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com spa. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Holiday Inn Express Shanghai Wujiaochang la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Shanghai.\nEls millors hotels prop de Estació de Metro Carretera Xiangyin\nHospital Jinshan, Universitat FudanJinShan OuZhou ShangYe GuangChang


UNES FESTES DE LA MERCÈ INCLUSIVES: CURSA DE LA MERCÈ I TRAVESSIA DEL PORT - Special Olympics Catalunya\nUns esdeveniments ja tradicionals d’aquestes dates de setembre són les proves populars on els esportistes federats a la Federació ACELL participen per celebrar les Festes de la Mercè de Barcelona.\nA la Cursa de la Mercè, el 18 de setembre, hi va haver 30 atletes que van participar en la cursa adaptada de 2km i a la de 10km. En la primera van ser fins a 22 runners que van començar a córrer pels carrers de Barcelona fins a l’Avinguda Maria Cristina i en la de 10km van ser 8 atletes que van completar-la amb molt d’èxit. La majoria dels esportistes ja són uns veterans de la prova i ja esperen competir en la següent!\nUn altre esdeveniment esportiu destacat de la Festa Major de la ciutat, que va tenir lloc el 25 de setembre, és la Travessia del Port de Barcelona, en la 89a edició de la prova i sent ja la 34a edició de la cursa adaptada per a persones amb discapacitat. Enguany van nedar els 400m per aigües barcelonines 14 nedadors i nedadores que van gaudir de nou de la mítica prova aquàtica.\nEls esportistes amb discapacitat intel·lectual de Special Olympics Catalunya i de la Federació ACELL no perden l’oportunitat de gaudir de l’esport i participar en les proves populars per avançar cap a una major inclusió dins la societat.\nMés imatges de la Cursa de la Mercè 2016.\nMés imatges de la Travessia del Port 2016.\nMoltes gràcies per les imatges de Joan Ramon Vidal, BCN Esports i familiars dels esportistes.\nCursa de la MercèFestes de la MercèTravessa del Port


Conferència de Nacions Unides sobre Desenvolupament Sostenible | UNICEF\nConferència de Nacions Unides sobre Desenvolupament Sostenible\n"Els nens viuran en el futur que nosaltres construïm"\nPer Khaled Mansour, Director de Comunicació d'UNICEF a Nova York\nAmb més de 7.000 milions de persones al planeta, la comunitat internacional hauria de preguntar a Rio de Janeiro el que significa el desenvolupament sostenible per als 2.200 milions de nens i nenes que hi ha al món. Després de tot, el futur que volem i estem construint, serà seu i dels seus fills per viure'l. I hauria de ser més equitatiu.\nEl desenvolupament sostenible està relacionat ambreconèixer activament, comprendre i actuar en lesinterconnexions entre l'economia, la societat i el medi ambient. El progrés assolit en les últimes dècades en la reducció de la mortalitat infantil i la pobresa, en l'escolarització de nens i en la millora de l'accés a aigua potable no ha tingut precedents. Tot i això, aquestes millores no s'han traduït en un desenvolupament equitatiu.\nPer exemple, un estudi recent d'UNICEF va mostrar queles disparitats entre el 20 % de la població més pobra i més rica en 18 de 26 països estudiats no han disminuït, malgrat que s'ha produït un descens significatiu en l'índex de mortalitat infantil. Tot això emmascara una història de desigualtat.\nNo és suficient per UNICEF simplement debatre sobre el fet que els nens han d'estar en el cor del que produeix el desenvolupament sostenible. L'enorme tasca que els líders tenen per endavant ésestendre els beneficis del desenvolupament i arribar a totes les famílies. Les marcades disparitats romanen o s'estan ampliant i estan posant a les comunitats més pobres en molts països sistemàticament en clar desavantatge.\nAquest és un temps en què el panorama del desenvolupament està canviant, i no només a causa de la crisi econòmica mundial. Els canvis van ser evidents en el Fòrum l'any passat a Busan sobre l'efectivitat de l'ajuda i són més aparents a mesura que s'acosta la Conferència de Nacions Unides sobre Desenvolupament Sostenible a Rio de Janeiro.\nSobre aquest nou panorama, el Secretari General de Nacions Unides ha cridat a establir objectius de desenvolupament sostenible, construïts sobre la base dels actualsObjectius de Desenvolupament del Mil·lenni (ODM), i "a establir els fonaments d'un creixement econòmic dinàmic, respecte per el planeta i equitat social ".\nLes discussions a Rio sobre l'agenda posterior als ODM podriencanviar potencialment la forma en què la comunitat internacional pensa sobre eldesenvolupament i elcreixement.\nLa necessitat d'aquest canvi és evident per la coincidència de la crisi d'aliments, financera i econòmica, i elsdesastres naturals dels últims anys, els quals contribueixen a la falta d'estabilitat i seguretat en diferents nivells. La inversió equitativa en els sectors socials, com la salut i l'educació, promou realment l'estabilitat social i política, i construeixresiliència per a futurs impactes.\nels Exemples DE BRASIL i INDONèSIA\nBrasil i Indonèsia en són exemples. Aquests països han estat capaços de fer front a la recessió mundial millor que altres. A més, la millora en la resposta als desastres naturals de Bangladesh s'ha atribuït en part a la seva economia més diversificada, els seus programes de reducció de la pobresa i els seus esforços per donar suport a les comunitats més remotes i desafavorides a les zones propenses a desastres.\nD'altra banda, els resultats d'invertir en infància són fàcilment apreciables. Un any addicional d'escolarització de les nenes pot augmentar els seus futurs salaris entre un 10% i un 20%, salaris que al seu torn les dones, més que els homes, reinverteixen en les seves famílies posant en marxa un nou cicle d'oportunitats i de prosperitat .\nEl Banc Mundial estima que invertir en nutrició pot augmentar el PIB d'un país almenys entre un 2% i un 3%. Tenint en compte l'impacte que té la nutrició sobre la salut, el benestar i el desenvolupament, UNICEF està redoblant els seus esforços, tant a nivell mundial com nacional, per reduir la desnutrició.\nEQUItat Per trencar EL Cercle DE LA POBREsA\nUn desenvolupament més equitatiu i sostenible és factible, moralment correcte i savi, al mateix temps que salvaguarda els drets de la infància. Invertir de manera equitativa en els nens trenca la transmissió generacional de la pobresa, crea societats més estables i contribueix al creixement sostenible.\nAquest enfocament comença dirigint els escassos recursos allà on puguin tenir més impacte: els nens que s'enfronten a privacions com a conseqüència de pobresa, gènere, ubicació geogràfica o qualsevol aspecte que suposa una barrera discriminatòria.\nPer últim, el principi rector dels drets dels nens es pot posar en pràctica a través d'un enfocament socialment equitatiu per al desenvolupament sostenible. En altres paraules, per tal que el desenvolupament sigui realment sostenible i beneficiós per a les futures generacions -els nens d'avui- aquest ha de ser equitatiu.


OPINIÓ - Núria Novell: Qui és l'alga Chlorella?\nChlorella. IL·LUSTRACIÓ: Víctor Máiquez, estudiant de l'Escola d'Art i Disseny de Sant Cugat\nQui és l'alga Chlorella?\nArticle d'opinió de la farmacèutica, Núria Novell\nper Núria Novell 17 de març de 2021 09:08\nAquest mes us fem quatre ratlles d'una alga molt interessant, segurament encara desconeguda per molts o un xic oblidada pels que la coneixen, i que ens ofereix moltes funcions positives i beneficioses en la nostra salut.\nLa Clorella pyrenoidosa és una microalga d'aigua dolça, nutricionalment molt interessant que conté proteïnes, aminoàcids essencials i omega 3, i amb menys proporció vitamines, minerals, fibra i carotenoide. És l'única planta del món amb factor de creixement i amb ADN i ARN per afavorir al sistema immunitari i ajudar a reparar teixits del cos. També conté la font de clorofil·la més important que es coneix i per tant és excel·lent oxigenant els teixits, millorant la formació de glòbuls vermells i purificant la sang.\nÉs molt rellevant per extreure toxines intestinals. Ens detoxifica, i principalment de metalls pesants varis (plom, arsènic, mercuri, estany...) acumulats al nostre cos i que prèviament estan presents en: Vegetals (cereals, arròs, arrels comestibles) i fruit de la contaminació pel sòl, fertilitzants, plaguicides... Animals (especialment peixos, marisc, crustacis). En l'aire que es respira en grans centres urbans amb molta contaminació i trànsit de vehicles.\nAquesta planta ens mobilitza doncs molts d'aquests metalls pesants que amb el temps poden ser un problema de salut... Ho fa unint-se a aquests tòxics (quelació), i amb l'ajuda de molt líquid i bons drenants els fa fóra del cos. No hauríem de prescindir d'aquesta alga. I prendre-la a dosis altes en comprimits 2-3 cops l'any. Hauria de ser indispensable al nostre rebost i usar-la com si es tractés de pols màgics en batuts, vinagretes, pastissos, i d'altres preparacions culinàries. A tenir molt en compte també en persones que fumen o beuen o tenen desordres hepàtics.\nMoltes patologies com estrenyiment, mal de cap, halitosis, baix rendiment esportiu... Poden millorar amb la seva ajuda. Fes de l'alga Chrorella la teva aliada!


Inici | Llibres | M�sica | Sobre Culturalliure.cat Inici » Llibres » Cultura lliure » Introducci�\n| seg�ent >\n< imprimir >\n< lletra petita > Introducci�El 17 de desembre de 1903, en una ventosa platja de Carolina del Nord, durant uns t�mids cent segons, els germans Wright van demostrar que un vehicle m�s pesant que l'aire i autopropulsat podia volar. El moment va ser electritzant i la seva import�ncia es va entendre arreu. Gaireb� de forma immediata va esclatar l'inter�s per aquesta nova tecnologia de vol pilotat per l'home i un grup nodrit d'innovadors es va posar a treballar per desenvolupar-la i millorar-la.\nQuan els germans Wright van inventar l'avi�, les lleis nord-americanes establien que el propietari d'un terreny era presumptament el propietari no nom�s del seu terreny sin� tamb� de tot el seu subs�l, fins al centre de la terra, i de tot l'espai per sobre, fins a "una dist�ncia indefinida, cap amunt" . Durant molts anys, acad�mics i experts van donar voltes a la millor manera d'interpretar la idea que els drets sobre el s�l arribessin fins al cel. Significava aix� que eres propietaris dels estels? Es podia, doncs, processar les oques per sobrevolar sense autoritzaci� premeditadament i repetida el nostre terreny? Aleshores van arribar els avions i, per primer cop, aquest principi de la llei nord-americana, molt arrelat als fonaments de la nostra tradici� i reconegut pels m�s importants juristes del nostre passat, cobrava rellev�ncia. Si els meus terrenys arriben al cel, qu� passa quan United Airlines sobrevola el meu terreny? Tinc el dret de prohibir-li-ho? Puc signar un contracte exclusiu amb Delta Airlines? Podria organitzar una subhasta per establir quin valor tenen aquests drets?\nL'any 1945 aquestes preguntes es van plantejar en un plet d'�mbit federal. Uns grangers de Carolina del Nord, Thomas Lee i Tinie Causby, van comen�ar a perdre pollastres a causa d'avions militars que volaven a poca al�ada (sembla que els pollastres, aterrits, es llan�aven volant contra les parets del cobert i morien). Els Causby van interposar una demanda adduint que l'estat utilitzava el seu terreny sense autoritzaci�. �bviament, els avions mai no tocaven la terra dels Causby, per� si com havien dit Blackstone, Kent i Coke, el seu terreny arribava fins a "una dist�ncia indefinida, cap amunt", aleshores l'estat estava sobrevolant la seva propietat sense autoritzaci�, i els Causby volien que ho deix�s de fer. El Tribunal Suprem va acceptar el cas a tr�mit. El Congr�s dels Estats Units havia declarat p�bliques les vies a�ries, per� si la propietat de la terra arribava realment fins al cel, podia aleshores considerar-se que aquesta declaraci� del Congr�s implicava una expropiaci� inconstitucional indeguda sense compensaci�? El Tribunal va admetre que "�s doctrina ancestral que segons la jurisprud�ncia la propietat del s�l s'est�n fins a la perif�ria de l'univers", per� el jutge Douglas no tenia paci�ncia amb les doctrines ancestrals, i en un sol par�graf va eliminar centenars d'anys de llei de la propietat. Va escriure el seg�ent al Tribunal:\n[Aquesta] doctrina no t� cabuda en el m�n modern. L'aire �s una via p�blica, com ha declarat el Congr�s. Si no fos aix�, cada vol transcontinental sotmetria l'operador a incomptables litigis per sobrevolar terrenys sense autoritzaci�. Aquesta idea fa posar els cabells de punta al sentit com�. Recon�ixer aquests drets privats sobre l'espai aeri congestionaria aquestes vies p�bliques, interferiria greument en el seu control i en el seu desenvolupament en benefici de l'inter�s p�blic i transferiria a la propietat privada all� a qu� nom�s t� dret leg�tim el poble. \n"Aquesta idea fa posar els cabells de punta al sentit com�."\nAix� �s com normalment funciona la llei. Poc sovint �s tan brusca o impacient per�, comptat i debatut, �s com sol funcionar. L'estil de Douglas era no vacil�lar. Altres jutges haurien escrit p�gines i p�gines de palla per arribar a la conclusi� que Douglas sintetitza en una l�nia: "aquesta idea fa posar els cabells de punta al sentit com�". Per� tant si s'expressa en cent p�gines o en unes quantes paraules, �s geni particular d'un sistema basat en la jurisprud�ncia, com el nostre, que la llei s'adapti a les tecnologies de l'�poca. I a mesura que s'adapta, canvia. Conceptes s�lids com una roca en una �poca, cauen esmicolats en una altra. O com a m�nim aix� �s el que passa quan no hi ha ning� poder�s a l'altra banda del canvi. Els Causby nom�s eren grangers i, tot i que sens dubte n'hi havia molts altres a qui tamb� disgustava el creixent tr�nsit aeri (esperem que no fossin gaires els pollastres que s'estavellaven contra les parets), els Causby del m�n ho tenien molt dif�cil per unir-se i frenar la idea i la tecnologia que els germans Wright havien concebut. Els germans Wright van llan�ar l'avi� a la piscina dels mems (conceptes) tecnol�gics i la idea es va propagar com un virus en un galliner. Els grangers com els Causby es van trobar envoltats per "all� que semblava raonable" tenint en compte la tecnologia que els germans Wright havien concebut. Podien plantar-se a les seves granges, amb els pollastres morts a les mans, i aixecar els punys amena�adorament tant com volguessin; podien parlar amb els seus representants o fins i tot interposar demandes. Per� al final, la for�a d'all� que semblava "obvi" a la resta (el poder del "sentit com�") imperaria. No es permetria que el seu inter�s privat pass�s per damunt del benefici p�blic. Edwin Howard Armstrong\n�s un dels genis inventors nord-americans oblidats. Va arribar a l'escena dels grans inventors nord-americans just despr�s dels tit�nics Thomas Edison i Alexander Graham Bell. Per� la seva tasca en el camp de la tecnologia de la r�dio �s, potser, la m�s important d'un sol inventor en els primers cinquanta anys de r�dio. Tenia m�s estudis que Michael Faraday que, encara d'aprenent d'enquadernador, havia descobert la inducci� el�ctrica l'any 1831. Per� tenia la mateixa intu�ci� sobre com funcionava el m�n de la r�dio i, com a m�nim en tres ocasions, Armstrong va inventar tecnologies cabdals que van fer evolucionar la nostra forma d'entendre la r�dio. El dia despr�s de Nadal de 1933 es van atorgar quatre patents a Armstrong per la seva invenci� m�s important: la r�dio FM. Fins aleshores la r�dio comercial havia estat d'amplitud modulada (AM). Els te�rics d'aquell temps havien afirmat que la r�dio de freq��ncia modulada (FM) no funcionaria mai. I tenien ra� pel que fa la r�dio FM en una banda estreta de l'espectre, per� Armstrong va descobrir que la r�dio de freq��ncia modulada en una banda ampla de l'espectre oferiria una fidelitat de so sorprenent, amb molta menys pot�ncia de transmissi� i est�tica. El 5 de novembre de 1935 va fer una demostraci� d'aquesta tecnologia en una reuni� de l'Institut d'Enginyers de R�dio a l'Empire State Building de Nova York. Va sintonitzar progressivament el dial de la r�dio en una s�rie d'emissores AM fins que es va aturar en una retransmissi� que havia organitzat a uns 27 km de dist�ncia. La r�dio va emmudir, com si l'haguessin apagat, i llavors, amb una claredat de so que ning� d'aquella sala no havia sentit mai sorgir d'un aparell el�ctric, es va sentir la veu d'un presentador: "Esteu escoltant l'emissora de radioafeccionat W2AG des de Yonkers, Nova York, operant en freq��ncia modulada de dos metres i mig."\nEl p�blic estava sentit quelcom que ning� no havia cregut possible:\nAlg� es servia aigua prop del micr�fon a Yonkers i sonava com aix�, com aigua abocada en un got [...] Alg� arrugava i estripava un paper i sonava com alg� estripant un paper i no com un incendi forestal devastador [...] Es van posar discs amb marxes de Sousa i es va interpretar m�sica en directe d'un solo de piano i una guitarra [...] La m�sica es projectava amb una vitalitat gaireb� mai, per no dir mai, sentida d'una "caixa de m�sica" d'una r�dio. \nCom ens diu el nostre sentit com�, Armstrong havia descobert una tecnologia de r�dio incre�blement superior. Per� en el moment de l'invent, Armstrong treballava per la RCA. La RCA era l'empresa dominant del llavors dominant mercat de la r�dio AM. L'any 1935 hi havia mil emissores de r�dio per tots els Estats Units per� les emissores de les grans ciutats pertanyien totes a nom�s un redu�t grup d'empreses.\nDavid Sarnoff, el president de la RCA i amic d'Armstrong, estava impacient perqu� aquest descobr�s una forma d'eliminar l'est�tica de la r�dio AM, de manera que quan Armstrong li va comunicar que tenia un aparell que l'eliminava de la "r�dio", s'entusiasm� for�a. Per� quan Armstrong va presentar el seu invent, a en Sarnoff no li va agradar. Pensava que l'Armstrong inventaria algun tipus de filtre per eliminar l'est�tica de la nostra r�dio AM. No pensava que comen�aria una revoluci�, que iniciaria tota una male�da nova ind�stria per competir amb la RCA. \nL'invent d'Armstrong amena�ava l'imperi de la RCA, aix� que l'empresa va llan�ar una campanya per ofegar la r�dio FM. La FM podia ser una tecnologia superior, per� Sarnoff era un estrateg superior. Tal com va descriure un autor:\nLes forces a favor de la FM, majorit�riament del sector de l'enginyeria, no podien superar el pes de l'estrat�gia dissenyada pels departaments de vendes i patents i pels gabinets jur�dics per subjugar aquesta amena�a a la posici� de l'empresa. Perqu� la FM, si es permetia que es desenvolup�s lliurement, suposava [...] una reestructuraci� total del poder en el m�n de la r�dio [...] i al final, la desaparici� del curosament restringit sistema AM on la RCA s'havia fet amb el poder. \nAl comen�ament, la RCA va mantenir el desenvolupament de la tecnologia a nivell intern adduint que calia fer m�s proves. Quan passats dos anys de proves Armstrong es va comen�ar a impacientar, la RCA va comen�ar a utilitzar la seva influ�ncia en el govern per frustrar la difusi� de la FM de forma general. L'any 1936, la RCA va contractar l'antic responsable de la FCC i li va encomanar la tasca d'assegurar-se que la FCC assign�s l'espectre de manera que castr�s la FM: b�sicament despla�ant la FM a una altra banda de l'espectre. Al principi aquests intents van fracassar per� m�s endavant, amb Armstrong i tota la naci� atabalats per la II Guerra Mundial, la RCA va comen�ar a tenir m�s �xit. Poc despr�s d'acabar la guerra, la FCC va anunciar una s�rie de pol�tiques que tindrien un efecte molt clar: paralitzar la FM. Lawrence Lessig ho va descriure aix�:\nEl seguit de cops que va rebre la r�dio FM despr�s de la guerra, en una s�rie de sent�ncies manipulades a trav�s de la FCC per part dels grans interessos radiof�nics, foren quasi incre�bles per la seva for�a i arteria. \nPer fer lloc a l'espectre per l'�ltima aposta de la RCA, la televisi�, els usuaris de la FM van ser despla�ats a una banda de l'espectre totalment nova. Tamb� es va reduir la pot�ncia de les emissores de r�dio FM, de manera que ja no es pogu� utilitzar la FM per transmetre programes d'un lloc del pa�s a un altre. (A aquest canvi va donar ferm suport l'AT&T, perqu� la desaparici� de les estacions retransmissores FM es tradu�a en el fet que les emissores de r�dio havien de comprar les connexions per cable d'AT&T). Aix� doncs, la difusi� de la r�dio FM es va aturar, com a m�nim temporalment. Armstrong va oferir resist�ncia a aquests intents de la RCA. I com a resposta, la RCA va plantar cara a les patents d'Armstrong. Despr�s d'incorporar la tecnologia FM a l'emergent est�ndard de la televisi�, la RCA va declarar que les patents no eren v�lides (sense cap fonament, i gaireb� quinze anys despr�s que s'haguessin concedit) i per tant, va negar-se a pagar drets a Armstrong. Durant sis anys, Armtrong va lliurar una cara batalla legal per defensar les seves patents. Finalment, just quan les patents estaven a punt de v�ncer, la RCA li va oferir un acord per un preu tan baix que ni tan sols permetia a Armstrong pagar els honoraris dels advocats. Ven�ut, desfet i, ara, arru�nat, l'any 1954 Armstrong va deixar una breu nota a la seva dona i es va llan�ar des de la finestra d'un tretz� pis. De vegades la llei funciona aix�. Sovint no tan tr�gicament, i molt infreq�entment amb aquest dramatisme heroic, per� de vegades funciona aix�. De sempre govern i ag�ncies governamentals han estat subjectes a captura. I hi ha m�s possibilitats que siguin capturats quan interessos poderosos es veuen amena�ats per canvis legals o t�cnics. Massa sovint aquests interessos poderosos utilitzen la seva influ�ncia dins el govern perqu� aquest els protegeixi. �bviament la ret�rica que acompanya aquesta protecci� sempre es justifica en nom de l'inter�s general; per� la realitat �s una cosa diferent. Idees s�lides com una roca en una �poca per� que deixades fer lliurement caurien esmicolades en una altra, es mantenen mitjan�ant aquesta subtil corrupci� del nostre proc�s pol�tic. La RCA tenia el que els faltava als Causby: el poder per aixafar l'efecte del canvi tecnol�gic. No hi ha un �nic inventor d'Internet. Tampoc no hi ha una data exacta que commemori el seu naixement. Malgrat tot, en molt poc temps Internet ha passat ha formar part de la vida quotidiana nord-americana. Segons el Pew Internet and American Life Project, l'any 2002 el 58% dels nord-americans tenien acc�s a Internet, a difer�ncia del 49% l'any 2000 . Aquesta xifra podria ben b� superar els dos ter�os de la naci� a finals de 2004.\nA mesura que Internet s'ha anat integrant a la vida quotidiana, ha anat canviant les coses. Alguns d'aquests canvis s�n t�cnics: Internet ha fet les comunicacions m�s r�pides, ha redu�t el cost de compilar dades, etc�tera. Aquest llibre no es centra en aquests canvis t�cnics. S�n importants i no estan ben entesos, per� s�n el tipus de coses que senzillament desapareixerien si tots ens desconnect�ssim d'Internet. No afecten persones que no utilitzen Internet, o com a m�nim, no les afecten directament. Aquests temes s�n idonis per un llibre sobre Internet, per� aquest llibre no �s sobre Internet.\nAquest llibre �s sobre un efecte d'Internet m�s enll� d'Internet en s�: un efecte sobre la manera com es construeix una cultura. La meva postura �s que Internet ha motivat un canvi important en aquest proc�s que no ha estat reconegut. Aquest canvi transformar� radicalment una tradici� que �s tan antiga com la mateixa Rep�blica. La majoria, si s'adonessin d'aquest canvi, el rebutjarien. Per� la majoria ni tan sols veuen el canvi que ha introdu�t Internet.\nPodem entreveure una vessant d'aquest canvi establint una diferenciaci� entre la cultura comercial i la no comercial, i fent un esb�s de les regulacions existents per cada una. Quan dic "cultura comercial" em refereixo a aquella part de la nostra cultura que es produeix i es ven o que es produeix per ser venuda. Per "cultura no comercial" entenc tota la resta. Quan un senyor gran s'asseia en un banc en un parc o en una cantonada i explicava rondalles que nens i altres consumien, era cultura no comercial. Quan Noah Webster va publicar la seva "Antologia d'Articles" o Joel Barlow les seves poesies, era cultura comercial. Al principi de la nostra hist�ria i durant gaireb� tota la nostra tradici�, la cultura no comercial pr�cticament no estava regulada. Naturalment, si les hist�ries eren lascives o la can�� de torn creava aldarulls en la vida pac�fica en comunitat, la llei podia intervenir. Per� la llei no s'havia preocupat mai directament de la creaci� i difusi� d'aquesta forma de cultura, i la deixava "lliure". La llei deixava tranquil�les les maneres usuals de compartir i transformar la cultura que la gent del carrer utilitzava: explicar contes, escenificar escenes d'obres de teatre o TV, participar en clubs de fans, compartir m�sica, enregistrar cintes...\nLa llei posava l'atenci� en la creativitat comercial. La llei, al principi nom�s una mica i despr�s de forma m�s exhaustiva, protegia els incentius dels creadors atorgant-los drets exclusius sobre la seva obra creativa, de manera que poguessin vendre aquests drets exclusius en un mercat comercial . Naturalment, aquesta �s una part important de la creativitat i la cultura, una part que ha estat cada vegada m�s important als Estats Units. Per� en cap aspecte no era dominant dins la nostra tradici�. Nom�s n'era una part, una part controlada i en equilibri amb la part lliure.\nAquesta divisi� a grans trets entre la part lliure i la part controlada ara s'ha eliminat . Internet ha creat les condicions perqu� s'elimini aquesta divisi�, i impulsada per grans mitjans de comunicaci� la llei ara afecta la part lliure. Per primer cop en la nostra tradici� les maneres usuals de compartir i transformar la cultura que la gent del carrer utilitza estan sotmeses al control de la llei, que s'ha ampliat per tenir sota el seu control una immensa quantitat de formes de cultura i creativitat al terreny de les quals mai abans no havia arribat. La tecnologia que mantenia l'equilibri de la nostra hist�ria (entre usos de la nostra cultura que eren lliures i usos de la nostra cultura que exigien un perm�s previ) s'ha desfet. La conseq��ncia �s que som cada cop menys una cultura lliure i cada cop m�s una cultura del perm�s. Es justifica aquest canvi al�legant que �s necessari per protegir la creativitat comercial. I certament �s precisament el proteccionisme all� que el motiva. Per� el proteccionisme que justifica els canvis que descriur� m�s endavant no �s el de tipus limitat i equilibrat que ha definit la llei en el passat. Aquest no �s un proteccionisme per protegir els artistes. �s un proteccionisme per protegir certes formes de negoci. Grans empreses amena�ades pel potencial que t� Internet de canviar la forma com es construeix i comparteix tant la cultura comercial com la no comercial, s'han unit per induir els legisladors a utilitzar la llei per protegir-les. �s la hist�ria de la RCA i Armstrong; �s el somni dels Causby.\nPerqu� Internet ha ofert a molts una possibilitat extraordin�ria de participar en el proc�s de creaci� i conreu d'una cultura que va m�s enll� de les fronteres locals. Aquest poder ha canviat el mercat on es fa i es conrea la cultura en general, i aquest canvi al seu torn amena�a les ind�stries de continguts establertes. Aix�, Internet �s a la ind�stria que constru�a i distribu�a continguts durant el segle XX all� que la r�dio FM va significar per la r�dio AM o all� que els camions van significar per la ind�stria ferrovi�ria del segle XIX: el principi del final o, com a m�nim, una transformaci� substancial. Les tecnologies digitals, lligades a Internet, podrien crear un mercat molt m�s vibrant i competitiu per construir i conrear la cultura. Aquest mercat podria incloure un ventall molt m�s ampli i divers de creadors. Aquests creadors podrien produir i distribuir un ventall molt m�s vibrant de creativitat, i en funci� d'alguns factors importants, aquests creadors podrien guanyar m�s de mitjana en aquest sistema que el que guanyen els creadors d'avui. Tot aix�, sempre que les RCA d'avui dia no utilitzin la llei per protegir-se d'aquesta compet�ncia. Malgrat aix�, i com argumento en les properes p�gines, aix� �s justament el que est� passant avui a la nostra cultura. Aquests equivalents moderns de la r�dio de principis del segle XX o de la ind�stria ferrovi�ria del XIX estan utilitzant el seu poder perqu� la llei els protegeixi contra aquesta nova tecnologia, m�s eficient i vibrant, per construir cultura. I estan aconseguint el seu objectiu de transformar Internet abans que Internet els transformi a ells. Molts no pensen que les coses siguin aix�. Les batalles pels drets d'autor i la reproducci� de propietat intel�lectual i Internet semblen una cosa molt llunyana a la majoria de les persones. Als pocs que hi estan interessats, els sembla que la q�esti� �s molt m�s senzilla: si es permetr� la "pirateria" i si es protegir� la "propietat". La "guerra" que s'ha lliurat contra les tecnologies d'Internet, all� que el president de l'Associaci� Nord-Americana de Cinema (MPAA en angl�s), Jack Valenti, anomena la seva "pr�pia guerra contra el terrorisme" , s'ha emmarcat com una batalla sobre l'estat de dret i el respecte a la propietat. Molts creuen que per saber de quin b�ndol hem d'estar en aquesta guerra, nom�s hem de decidir s'hi estem a favor o en contra de la propietat. Si realment es tract�s d'aix�, de triar entre aquestes dues opcions, aleshores jo estaria amb en Jack Valenti i la ind�stria dels continguts. Jo tamb� crec en la propietat, especialment en la import�ncia d'all� que el senyor Valenti amb gr�cia anomena "propietat creativa". Crec que la "pirateria" est� malament i que la llei, ben afinada, hauria de castigar la "pirateria" tant a Internet com fora d'Internet. Per� aquestes senzilles creences amaguen una q�esti� molt m�s fonamental i un canvi molt m�s dr�stic. El que temo �s que, a menys que ens adonem d'aquest canvi, la guerra per alliberar el m�n dels "pirates" d'Internet tamb� buidar� la nostra cultura de valors que han estat una part integral de la nostra tradici� des del principi. Aquests valors van construir una tradici� que, durant com a m�nim els primers 180 anys de la nostra Rep�blica, garant� als creadors el dret de construir lliurement a partir del seu passat i proteg� els creadors i els innovadors del control tant estatal com privat. Tal com argumenta el professor Neil Netanel convincentment , les lleis sobre els drets d'autor i la propietat intel�lectual, ben equilibrades, protegien els creadors del control privat. La nostra tradici� no era ni la sovi�tica ni la dels mecenes de les arts. En comptes d'aix� va obrir un ampli espai en qu� els creadors podien conrear i difondre la nostra cultura. Tanmateix la resposta de la llei a Internet, quan es vincula als canvis en la tecnologia de la mateixa Internet, ha incrementat brutalment la regulaci� efectiva sobre la creativitat als EUA. Per desenvolupar o criticar la cultura que ens envolta cal demanar perm�s primer, al m�s pur estil d'Oliver Twist. Sovint, naturalment, es d�na perm�s, per� poc sovint aquest es d�na als cr�tics o als independents. Hem creat una esp�cie de noblesa cultural: mentre qui pertany a la classe noble t� una vida f�cil, qui no hi pertany no la t�. Per� �s justament la noci� d'aristocr�cia, sigui del tipus que sigui, all� que �s ali� a la nostra tradici�. El relat que ara els explicar� �s sobre aquesta guerra. No parla de la "l'aspecte central de la tecnologia" a la vida quotidiana. No crec en d�us, ni en els digitals ni en els de cap altra natura. Tampoc no pret�n endimoniar cap individu o grup, perqu� tampoc no crec en el dimoni, ni en el de les grans empreses ni els de cap altra mena. No �s un conte de caire moral. Tampoc no �s una crida a la guerra santa contra una ind�stria.\nAquesta hist�ria, en canvi, s� pret�n comprendre una guerra destructora sense remei inspirada per les tecnologies d'Internet per� que va molt m�s enll� del seu codi. I pret�n entendre aquesta batalla precisament per proposar un cam� que ens porti cap a la pau. No hi ha cap ra� de pes que justifiqui la continuaci� de l'actual lluita al voltant de les tecnologies d'Internet. La nostra tradici� i la nostra cultura en sortiran molt perjudicades si es permet que aquesta guerra continu� sense control. Hem d'aconseguir entendre la causa d'aquesta guerra. I l'hem de resoldre aviat. Com la batalla dels Causby, aquesta guerra es lliura, en part, al voltant de la "propietat". La propietat d'aquesta guerra no �s tan tangible com la dels Causby, i de moment cap innocent pollastre hi ha perdut la vida. Tanmateix les idees al voltant d'aquesta "propietat" s�n tan �bvies per a la majoria com pels Causby ho era llur reclamaci� sobre la inviolabilitat de la seva granja. Nosaltres som els Causby. La majoria donem per garantides les incre�blement poderoses reclamacions que plantegen els propietaris de "propietat intel�lectual". La majoria de nosaltres, com els Causby, considerem que aquestes reclamacions s�n �bvies. I per tant, com els Causby, ens oposem al fet que les noves tecnologies interfereixin en aquesta propietat. Ens �s tan pal�s a nosaltres com els ho era a ells que aquestes noves tecnologies estan envaint sense autoritzaci� drets leg�tims de "propietat". Ens resulta tan clar a nosaltres com els ho resultava a ells que la llei hauria d'intervenir per aturar aquesta invasi� no autoritzada. I per tant, quan els fan�tics de la inform�tica i els tecn�legs defensen la seva tecnologia d'Armstrong o dels germans Wright, la majoria de nosaltres ens ho mirem, senzillament, amb recel. Al nostre sentit com� no se li posen els cabells de punta. A difer�ncia del cas dels desafortunats Causby, el sentit com� en aquesta guerra est� del b�ndol dels propietaris. A difer�ncia del cas dels afortunats germans Wright, Internet no ha inspirat una revoluci� al seu b�ndol. L'esperan�a que tinc �s donar una empenta a aquest sentit com�. M'he anat fascinant progressivament amb el poder d'aquesta idea de propietat intel�lectual i, m�s important, amb el seu poder per desactivar el pensament cr�tic de legisladors i ciutadans. Mai en la nostra hist�ria no hi havia hagut m�s cultura amb "propietari" que ara. I, paradoxalment, mai no hi ha hagut una �poca en qu� la concentraci� de poder per controlar els usos de la cultura estigu�s m�s cegament acceptada que ara. I l'enigma �s, per qu�?\n�s perqu� hem arribat a entendre una veritat sobre el valor i la import�ncia de la propietat absoluta sobre idees i cultura? �s perqu� hem descobert que la nostra tradici� de rebutjar reclamacions absolutes d'aquesta mena estava equivocada?\nO �s perqu� la idea de propietat absoluta sobre idees i cultura beneficia les RCA dels nostres temps i s'ajusta a les nostres intu�cions irreflexives? �s aquest canvi radical, que ens allunya de la nostra tradici� de cultura lliure, un exemple dels Estats Units corregint un error del seu passat, com vam fer amb l'esclavitud despr�s d'una sanguin�ria guerra i com estem fent a poc a poc amb les desigualtats? O �s aquest canvi radical, que ens allunya de la nostra tradici� de cultura lliure, un exemple m�s d'un sistema pol�tic en mans d'uns quants interessos particulars poderosos?\nCondueix el sentit com� als extrems en aquest tema perqu� el sentit com�, de fet, creu en aquests extrems? O �s que el sentit com� no bada boca davant d'aquests extrems perqu�, com en el cas d'Armstrong contra la RCA, el b�ndol m�s poder�s s'ha assegurat l'opini� m�s poderosa?\nNo pretenc ser misteri�s. Les meves opinions les tinc resoltes. Penso que el sentit com� va fer b� de rebel�lar-se contra l'extremisme dels Causby. Penso tamb� que el sentit com� faria b� de rebel�lar-se contra les reclamacions extremistes que es fan avui en nom de la "propietat intel�lectual". El que la llei demana avui dia cada cop s'assembla m�s a la ridiculesa d'un Sheriff arrestant un avi� per sobrevolar un terreny sense perm�s. Per� les conseq��ncies d'aquesta estupidesa seran molt m�s greus. La lluita que s'est� lliurant ara es centra en dues idees: "pirateria" i "propietat". El meu objectiu en les dues parts seg�ents del llibre �s explorar aquestes dues idees.\nEl m�tode que segueixo no �s l'habitual d'un acad�mic. No els vull enfonsar en un argument complex, atape�t de refer�ncies a obscurs te�rics francesos, per m�s natural que aix� sigui per a l'estranya ra�a en qu� ens hem tornat els acad�mics. En comptes d'aix�, comen�o cada part amb una s�rie d'hist�ries que conformen un context on aquestes aparentment senzilles idees es poden entendre millor. Aquestes dues seccions conformen l'argument central del llibre: que mentre Internet ha produ�t quelcom fant�stic i nou, el nostre govern, emp�s per grans empreses de mitjans de comunicaci� a actuar davant d'aquest "quelcom nou", est� destruint quelcom molt antic. En comptes d'entendre els canvis que Internet podria oferir-nos, i en comptes de dedicar temps a deixar que el "sentit com�" decideixi quina �s la millor manera de respondre-hi, estem permetent que els m�s amena�ats pels canvis utilitzin el seu poder per canviar la llei i que, encara m�s important, utilitzin el seu poder per canviar quelcom fonamental sobre qui hem estat sempre.\nPenso que ho permetem no perqu� estigui b� ni tampoc perqu� la majoria de nosaltres realment cregui en aquests canvis. Ho permetem perqu� els interessos m�s amena�ats es troben entre els actors m�s poderosos en el nostre sistema de legislar, que tan deprimentment busca compromisos. Aquest llibre �s el relat d'una conseq��ncia m�s d'aquesta forma de corrupci�, una conseq��ncia davant la qual la majoria de nosaltres romanem aliens. NOTES\n� ^ 1. St. George Tucker, Blackstone's Commentaries 3 (South Hackensack, N.J.: Rothman Reprints, 1969), 18.\n� ^ 2. . Els Estats Units contra Causby, U.S. 328 (1946): 256, 261. El Tribunal va concloure que hi podia haver una "expropiaci�" de la terra si l'�s que el govern en feia destru�a efectivament el valor de la terra dels Causby. Aquest exemple me'l va suggerir el fant�stic escrit de Keith Aoki, "(Intellectual) Property and Sovereignty: Notes Toward a Cultural Geography of Authorship," Stanford Law Review 48 (1996): 1293, 1333. Vegeu tamb�: Paul Goldstein, Real Property (Mineola, N.Y.: Foundation Press, 1984), 1112-13.\n� ^ 3. Lawrence Lessing, Man of High Fidelity: Edwin Howard Armstrong (Philadelphia: J. B. Lipincott Company, 1956), 209.\n� ^ 4. Vegeu: "Saints: The Heroes and Geniuses of the Electronic Era," First Electronic Church of America, a www.webstationone.com/fecha, disponible a l'enlla� #1.\n� ^ 5. Lessing, 226.\n� ^ 6. Lessing, 256.\n� ^ 7. Amanda Lenhart, "The Ever-Shifting Internet Population: A New Look at Internet Access and the Digital Divide," Pew Internet and American Life Project, 15 d'abril de 2003: 6, disponible a l'enlla� #2.\n� ^ 8. Aquest no �s l'�nic objectiu dels drets d'autor, tot i que �s el prop�sit clarament m�s destacat dels drets d'autor establerts a la constituci� federal. Hist�ricament, les lleis estatals de drets d'autor no nom�s protegien l'inter�s comercial de la publicaci�, sin� tamb� el dret a la intimitat. Atorgant als autors el dret exclusiu a la primera publicaci�, les lleis estatals de drets d'autor els donava el poder de controlar la difusi� d'informaci� sobre ells. Vegeu: Samuel D. Warren and Louis D. Brandeis, "The Right to Privacy," Harvard Law Review 4 (1890): 193, 198-200.\n� ^ 9. Vegeu: Jessica Litman, Digital Copyright (Nova York: Prometheus Books, 2001), cap. 13.\n� ^ 10. Amy Harmon, "Black Hawk Download: Moving Beyond Music, Pirates Use New Tools to Turn the Net into an Illicit Video Club," New York Times, 17 de gener de 2002.\n� ^ 11. Neil W. Netanel, "Copyright and a Democratic Civil Society," Yale Law Journal 106 (1996): 283.\nTaula de continguts[ blocs | cap�tols | completa ]\n< lletra petita >


Demanen una subvenció per fer la futura passarel·la de Bescanó - Diari de Girona\nDemanen una subvenció per fer la futura passarel·la de Bescanó\nEl Consorci de les Vies Verdes va sol·licitar el desembre uns ajuts al Departament de Territori i Sostenibilitat que podrien finançar fins al 50% de les obres Obtinguda la resposta, s'acabarà de repartir el pressupost\nlaura cugat 05.01.2019 | 01:27\nDemanen una subvenció per fer la futura passarel·la de Bescanó PERE MAGRIÀ\nLa futura passarel·la per a vianants i ciclistes que es preveu construir per unificar els municipis de Bescanó i Sant Gregori comença a agafar forma. Segons l'alcalde de Bescanó, Pere Lluís Garcia, a nivell urbanístic, «a finals d'any vam aconseguir finalitzar tots els tràmits administratius, obtenint tots els permisos del Pla Especial Urbanístic que vam elaborar per tirar endavant la passarel·la, tenint en compte que es troba en una zona d'especial interès ecològic». L'alcalde afegeix que «ara ja estem en condicions d'aprovar el projecte i la licitació d'obra», després de quatre anys amb la proposta sobre la taula. A nivell econòmic, Garcia explica que les subvencions previstes van fer fallida, fet que va ser un dels principals factors en l'endarreriment de la infraestructura. A principis de desembre, el Consorci de les Vies Verdes de Girona va sol·licitar al Departament de Territori i Sostenibilitat unes subvencions que haurien de finançar el 50% del total del pressupost. A la primavera es rebrà una resposta i, a partir d'aquí, es repartiran els costos entre els dos municipis afectats.\nL'any 2010 es va construir una passera provisional privada entre les Valls del Ter i de Llémena que, en un principi, només estava destinada a l'ús dels camions que anaven a fer extraccions d'àrids a Sant Gregori, però cada vegada més vianants i ciclistes van començar a usar aquesta connexió fins al punt que els ciutadans van reclamar-ne una altra. El batlle de Bescanó recorda que des de l'inici de la seva legislatura, l'any 2015, l'equip de govern tenia previst tirar endavant el projecte amb un pressupost d'uns 687.992,48 euros, la meitat del qual seria finançada per organismes supramunicipals i l'altra meitat l'assumirien Bescanó, en el seu major gruix per ser el responsable de la iniciativa, i Sant Gregori. Aquest punt ha suscitat diverses controvèrsies. Per exemple, el portaveu d'ERC de Bescanó, Xevi Vinyoles, afirma que «sempre hem estat crítics que Bescanó hagi d'assumir la major part del cost de les obres». «Més enllà de les subvencions, el pressupost s'hauria de dividir entre els dos municipis», indica. En l'àmbit urbanístic, es van succeir diverses traves que van alentir el procés fins que es van aconseguir completar tots els tràmits i permisos del Pla Especial Urbanístic a finals d'any.\nEn termes econòmics, les diverses subvencions emparaulades van anar caient fins que fa un mes es va demanar al Departament de Territori i Sostenibilitat unes «subvencions a operacions per a l'execució d'actuacions de vies ciclistes», procedents del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER). Garcia explica que «a aquestes subvencions s'hi poden acollir els ajuntaments de més de 20.000 habitants o, en el cas de tenir menys població, com seria el cas de Bescanó o Sant Gregori, ho hem de fer a través d'un ens superior o consorci a escala supramunicipal».\nLa decisió última va ser atorgar al Consorci de les Vies Verdes de Girona la potestat de requerir les subvencions. Aquesta és una de les múltiples propostes que el Consorci ha demanat al Departament, relacionades amb l'ampliació de la xarxa de vies verdes de la província. Per la seva banda, l'alcalde de Sant Gregori, Joaquim Roca, afirma que «a nosaltres la passarel·la ens quedarà una mica lluny, però la trobem necessària per unir el cinturó entre Sant Gregori, Girona, Salt i Bescanó».\nReconstrucció llesta Els aiguats van desfer per quarta vegada la passera provisional. Comarques


Diari confitat - Quadern de les idees, les arts i les lletres\nDiada de Santa Llúcia. Diumenge 13\nEl petit de casa mira el Mic. Que ben fet! Fons negre, cura amb gairebé tot… Ell content i jo també. Encara arrossego la galipàndria, però tot i així, a la feina d’ahir, un concert-ball (no ballable) a Cal Figarot de Vilafranca del Penedès, hi vaig anar en bicicleta.\nAra mateix he posat en remull, amb aigua i vinagre, un enciam que vaig comprar al Ricard Ros, un admirable músic-organitzador-tècnic de so-pagès de Sant Boi de Llobregat, que havia tirat endavant un recital del «Romanç de les històries naturals» de Joan Perucho, on puc versar la fantàstica novel·la fantàstica.\nAra escolto l’exquisit «Romanç de Santa Llúcia» d’en Segarra cantat per l’Emili Vendrell (pare). El compartiré al FB.\nEstic ben desvetllat. La galipàndria, el sarau del Joanet al llit… No puc dormir. A la matinada m’he llevat. Ja ha acabat el cobrefoc. Aprofitaré per fer un parell de factures i enllestir alguna paperassa per a la gravació d’avui.\nLa feina de Sentmenat serà feixuga, intensa. Pioc, somnolent, amb tanta pressió, ja veurem com ho gestiono. Encara sort que ahir el Joan Garriga va fer molt bona feina i va resoldre la millor mescla possible amb el material que tenim. Una cançó de Carnestoltes quan tot just engega el cicle nadalenc… Feina, ves! I empenta. La producció del Viladiu també ajudarà a fer-ho tot més planer.\nEm conec, ho conec. Quan hi serem l’energia vindrà de no sé ben bé on i ho farem rutllar.\nApa-li, enviaré les veus al Cor Jove de Sentmenat per embolicar-ho tot com cal.\nEspero un alumne, al local. Fa tard. Al matí he pogut fer encàrrecs. Ara fa una estona que toco, repasso peces així tal com raja, sense gaire ordre.\nEls buits inesperats són una gran ocasió per perdre’s pels hàbits menys habituals.\nAra, espero, farem la classe i en acabat, de pare exemplar fins demà al matí.\nHe cobrat la gravació per a l’Auditori. Un bon ingrés per entomar la reforma de les persianes de casa.\nDiana a les 8 h. Una nit distreta entre insomnis i danses de la canalla. Engegada de màquines: la Marina ha dut el Joanet a la llar d’infants i jo he anat a la Fournier per enllestir la cançó de Carnestoltes amb el Garriga i el Toti. Hi hem empeltat la Coral de Sentmenat. Hi ha hagut debat de com fer-ho. Ens ha dut a un lloc diferent, al meu parer, interessant.\nHe aprofitat l’avinentesa per fer una classe allà mateix. Després, dinar a ca la mare, ara una classe més i cap a casa, que vindrà el de les persianes. Necessiten una actualització.\nEl taller de glosa que tenia a Badalona amb el Rafalito, l’han suspès. Menys calés i més temps.\nNano, trucada-reunió amb el Joan per reconduir la crisi d’anit sobre les tornades de la cançó de Carnestoltes i fugida en bicicleta.\nHe fet el tomb al Rodal. Per acumular hores de rodar per al proper repte i provar el canvi i els pinyons nous.\nAra, dinar sol, recollir el Joanet de la llar d’infants i un parell de classes.\nAra mateix, endreço l’agenda, les feines i els calés.\nHe fet força bé el viatge fins a Zugarramurdi. Descarrego la darrera versió de la cançó de Carnestoltes que ens ha enviat el Toti. Viam si el Joan ha pogut fer-ne pujar les tornades, i així tothom content!\nHan caigut la col·laboració amb la Coloma al Tradicionàrius (és cert que hi seré massa, si no) i el concert intercalat al Quinto de Vilafranca del Penedès, per la dificultat d’encabir-ho amb el panorama de la pandèmia.\nQuines ganes tenia de veure la canalla gran! Ara, però, enyoro la llar sabadellenca. Bé, m’hi posaré de cara: feina, ordre, àpats i bicicleta.\nI el setè dia, descansà.\nAquest bard de polígon es va formar al clàssic amb el mestratge d’en Josep Maria Pladevall i na Isabel Izard. Fins els 18 va estudiar piano i teoria. Als vint un sotrac, l’aparició d’un acordió diatònic al mercat de vell dels diumenges, el va esgarriar i des d’aleshores ha tombat pels [...]


Infantil Masculí: 2012\nParcials: (11 : 8) (17 : 17) (13 : 18) (18 : 20)\nTot i que ens emportàrem una victòria a casa no va ser un bon partit dels nostres nins.\nEl partit començà amb una defensa bastant fluixa per part dels nins artanencs, donant bastant espai al contrari, no sortíem a les ajudes... Així, l’equip local aconseguí posar-se al davant al marcador.\nAl segon quart, la nostra defensa continuava tenint nombroses errades, ja que arribàvem tard a les ajudes, això ens feia cometre faltes personals que s’haurien pogut evitar. Pel que fa a l’atac, continuàvem estant una mica estancats, com al primer quart, ja que no jugàvem amb cap i, per tant, no es veia reflectit en el partit res del practicat en els entrenaments.\nDurant el tercer parcial, es va veure una petita millora en els nostres jugadors, tot i que encara continuàvem amb una important manca de ganes a l’hora de defensar, sobretot en el rebot, no hi anàvem amb ganes d’agafar-lo i així donarem segones i terceres oportunitats al contrari.\nArribàrem al darrer quart amb el marcador bastant igualat, ja que no hi havia hagut manera de posar ganes en defensa, a més de que el nostre joc en atac no tenia la mateixa fluïdesa que de costum. A més, durant el partit vam tenir algunes oportunitats de contraatac que no vam poder aprofitar. Així i tot, aconseguirem la victòria encara que ens queda un gust agre a la boca, ja que sabem que no vam fer un bon partit, i que s’han de millorar moltes coses. Caldria reflexionar si realment és aquest el camí que volem seguir de cara a fi de temporada.\nPublicat per Bàsquet d'Artà a 1:14 Cap comentari:\nPolisportiu Na Caragol, 14.04.2012\nSant Josep B, 74\nParcials: (21 : 14) (19 : 21) (11 : 22) (19 : 12)\nDesprés d’haver jugat contra el primer classificat, ens enfrontàvem contra el Sant Josep, un altre equip de la part alta de la classificació.\nPrevèiem que seria un partit complicat, però que la victòria podria ser nostra però no va poder ser així.\nEl partit estava de cara nostra en tot moment, però les ganes de guanyar ens van trair i ens van condemnar a la derrota. Potser va faltar motivació i ganes de lluitar. La valoració d’aquest partit és que hem de seguir treballant i posar moltes ganes. A partir de les ganes qui hi posin, podrà ser perfecte o acabarà amb mal gust de boca.\nDefensa, balanç defensiu i rebots, a treballar al màxim. Des d’aquí els volem donar les forces per acabar la temporada deixant les perspectives posades a principi de temporada ben amunt.\nPublicat per Bàsquet d'Artà a 8:57 Cap comentari:\nArtà Electro Hidràulica Llevant, 71\nLa Salle, 21\nPublicat per Bàsquet d'Artà a 9:28 Cap comentari:\nBàsquet Manacor B, 09\nArtà Electro Hidràulica Llevant, 60\nDes d’aquí volem donar les gràcies al jugador premini Monserrat Santandreu, que va jugar el seu primer partit amb aquest equip i dir-l’hi que la seva actuació va ser molt bona i ens deixa amb un bon gust de boca.\nArtà Electro Hidràulica Llevant, 69\nViu Bàsquet Bunyola, 35\nPublicat per Bàsquet d'Artà a 4:48 Cap comentari:\nPolisportiu Na Caragol, 21.01.12\nParcials: (18 : 05) (37: 05) (8 : 03) (00 : 00)\nClara victòria de l’equip local, on no va tenir dificultats per superar a l’Andratx.\nA l’equip local no només se li va demanar una victòria sinoó que cada jugador havia d’aconseguir uns reptes i objectius d’equip.\nDit això, cal esmentar que van superar els objectius proposats per les seves entrenadores però també que hi va haver errades que s’han d’anar corregint per tal de poder superar partits amb més dificultats.\nUna cosa important que s’ha de seguir fent feina és la defensa ja que hi falten moltes ganes i també han d’anar conseguint una visió de joc.\nDonar ànims a l’equip i que seguesqui fent feina.\nPublicat per Bàsquet d'Artà a 8:37 Cap comentari:\nDakota Alcúdia, 57\nArtà Electrohidràulica Llevant, 47\nParcials: (14: 7) (12: 14) (7 : 15) (24 : 11)\nEra un partit per demostrar tota la feina que s’anava fent a cada entrenament i el resultat del partit ho diu tot.\nL’equip va sortir bastant adormit al primer quart, on hi va haver bastantes errades defensevies i pocs rebots ofensius.\nA la segona part l’equip sortí més motivat i pitjant un poc en defensa i tenint més bona sort de cara a cistella, els al.lots agafaren confiança i ens anàrem al descans del partit perdent de 5 punts.\nAl tercer quart va seguir la bona actitud en defensa i uns atacs favorables gràcies als atacs estàtics que realitzaven bé i una bona pressió que aconseguiren posar-se per davant al marcador.\nAl darrer quart, l’equip es va tornar adormir i no hi va haver ganes de guanyar ja que ho haguèssin pogut aconseguir. Les errades defensives i van a ser i les poques idees en atac feia que perdiguessin moltes pilotes i no es corrien els contraatacs per defensar-los.\nDit això, donar ànims a l’equip i que seguesqui fent feina per poder recuperar aquests partits a la segona volta.\nPublicat per Bàsquet d'Artà a 14:07 Cap comentari: