Y VIVA ESPAÑA – Pensatuduesvegades\nantoni 16/04/2012 16/04/2012 Sin categoría\nJutgen una trama de policies, guàrdies civils i delinqüents per haver robat droga al port\nEl fiscal demana penes de fins a 39 anys de presó per a 7 guàrdies civils, 2 agents de la policia espanyola i diversos delinqüents habituals acusats d’assaltar narcotraficants i quedar-se amb 400 quilos de cocaïna\nBarcelona | Actualitzada el 16/04/2012 08:56\nEl fiscal demana penes de fins a 39 anys de presó per a la ‘banda del port’, una suposada trama integrada per delinqüents habituals, guàrdies civils i policies nacionals que a partir d’aquest dilluns al matí seran jutjats acusats de robar 400 quilos de cocaïna al Port de Barcelona i assaltar narcotraficants.\nEn el macrojudici, que es fa a l’Audiència de Barcelona enmig de grans mesures de seguretat fins a mitjans de juny, estan acusats set guàrdies civils i dos agents de la policia espanyola, i també diversos delinqüents habituals, delatats pel penedit Juan Pedro L.F., després de ser condemnat per matar dos vigilants de seguretat d’un furgó blindat a Terrassa.\nLa ‘banda del port’ està acusada d’aprofitar informació confidencial per robar el 2005 uns 400 quilos de cocaïna –que no s’han pogut recuperar– amagats en un contenidor del Port de Barcelona, i d’assaltar narcotraficants.\nEn l’escrit d’acusació, el fiscal anticorrupció destaca la "complexitat" de la trama desarticulada, que tenia dos grups estructurats jeràrquicament, un integrat per suposats delinqüents habituals i un altre format pels guàrdies civils i els policies.\nSegons el fiscal, la branca de delinqüents estava dirigida per Javier S.R., conegut com a "Trapero", per a qui demana 39 anys de presó, mentre que el nucli de la Guàrdia Civil i la Policia Nacional estava comandat per l’agent de la Guàrdia Civil Antonio S.M, per a qui demana 26 anys i mig de presó.\nAntonio S.M., que el 2004 es va incorporar a l’oficina d’anàlisi i d’investigació fiscal de la Guàrdia Civil al Port de Barcelona, comptava segons el fiscal amb l’estreta col·laboració del suboficial de l’institut armat Roberto P.C., per a qui el ministeri públic demana 13 anys de presó.\nSegons consta en el sumari de la causa, després de cometre el robatori dels 400 quilos de cocaïna al Port de Barcelona, els membres de la banda, que tenien els telèfons punxats, ho van celebrar sense estar-se de res en un club de cites que van reservar per a ells sols durant dos dies.\nEn la investigació d’aquesta trama es va descobrir que suposadament els imputats es reunien amb els narcos als quals volien estafar i es guanyaven la seva confiança perquè els fiessin la droga, amb el compromís de pagar-la un cop l’haguessin venut.\nFet el lliurament de la droga, els guàrdies civils imputats entraven en escena, simulaven que detenien els seus propis camarades i que confiscaven la droga, de manera que el pacte amb els narcos es donava per trencat i la banda es quedava la partida sense haver de pagar-la.\nAls agents de la Guàrdia Civil i de la Policia Nacional que s’asseuran al banc dels acusats se’ls imputen, entre d’altres, els delictes d’associació il·lícita, contra la salut pública, suborn actiu i blanqueig de capitals.\nUn dels principals testimonis en aquest judici és el confident policial Manuel G.C., que va ser clau per destapar també el cas ‘Riviera-Saratoga’, una suposada trama de corrupció policial vinculada a bordells.\nEs dóna el cas que Manuel G.C. està sent ara investigant per un suposat tràfic de drogues per un altre jutjat de Barcelona, en unes diligències en les quals ha estat imputat un subinspector dels Mossos d’Esquadra i cinc agents, acusats de protegir-lo.\nAnterior AGAFATS PELS COLLONS\nSegüent El meu regne per un elefant


Carlet participa en un innovador projecte educatiu de construcció de drons | Ajuntament de Carlet\nEsta quarta edició de la Fira Aèria va arrancar el passat mes de novembre. Hi participen els alumnes dels dos centres educatius, amb l'ajuda de la Regidoria d'Educació de Carlet, a més de 2.500 estudiants de València, Alacant i Castelló. En esta nova edició participen estudiants de 76 centres educatius de la Comunitat Valenciana.\nEls avions no tripulats dels dos centres educatius tenen diferents objectius.\nEls alumnes de tecnologia de l’IES Eduardo Primo estan realitzant un dron que controlarà els possibles incendis que sorgisquen en la localitat, a fi d’evitar la seua ràpida propagació. Este artefacte volador estarà dotat d'una\ncàmera i un senyal d'alarma que avise els bombers.\nD’altra banda, els alumnes de 4t d’ESO de La Devesa School han focalitzat el seu projecte a posar en relleu el patrimoni històric de Carlet. Es van reunir amb persones majors de la localitat per fer una selecció d'edificis de valor històric. Una vegada seleccionats els edificis històrics van començar a treballar. El\ndron grava els monuments i, a través d'una aplicació, els veïns i turistes podran obtindre informació mitjançant codis QR i, a més, amb l’aplicació Minecraft s’obtindrà una visió en 3D dels monuments.\nEls projectes dels dos centres educatius estan molt avançats i evolucionen amb vista a presentar-los el pròxim 18 de maig junt amb la resta de projectes dels centres eductius participants en el projecte. La Fira Aèria tindrà el seu zenit el 18 de maig amb el gran esdeveniment previst en l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de la Universitat de València, on els alumnes tindran un espai expositiu on compartir les seues idees i visions de futur a través de pòsters, estands, presentacions orals, vídeos i demostracions de vol.\nAmb la participació en este projecte, que està impulsat i patrocinat des de la Regidoria d’Educació de l’Ajuntament de Carlet, es pretén incentivar i fomentar el coneixement cientificotècnic entre els més joves. Per a la regidora d’Educació, Nela Aznar, «era un projecte que no podíem deixar passar ja que aposta per la innovació i la creativitat, a més d’implicar els més joves i les escoles en la vida de la ciutat».\nCal destacar que La Fira Aèria està promoguda per la Universitat de València, el CEFIRE, Les Naus, la Universitat Miguel Hernández i El Calidoscopi.


Inici > La població de Sils capgira els resultats de reciclatge amb el nou sistema de recollida porta a porta durant el primer mes\nI és que, tal com ha explicat el conseller de Medi Ambient del Consell Comarcal de la Selva, Quim Vivas, poblacions com les de Sils on la participació dels veïns i veïnes ha estat clau durant la campanya de comunicació –xerrades, punts informatius i altres activitats- ha repercutit favorablement en la resposta d’aquests a l’hora de reciclar. En aquest sentit, Vivas ha assenyalat que passar d’un 23 per cent, a un 82 per cent amb només un mes és un molt bon resultat. I és que la població de Sils reciclava un 23% abans del porta a porta i ara la xifra ja és d’un 82%. Tot sembla indicar que en les pròximes setmanes les xifres milloraran fins arribar gairebé al 100%, igual que ja ha succeït en altres poblacions selvatanes com Breda, Riudellots de la Selva i Vilobí d’Onyar.\nLa fracció orgànica ha experimentat el canvi substancial més important, passant d’un 17,55% al 76,26%, això representa que quintuplicarà la seva arribada a la planta de compostatge comarcal per convertir-se en compost. Històricament, la fracció orgànica ha estat el residu que menys s’ha reciclat a Sils, i a la comarca de la Selva. A Sils ha passat de 23 tones mensuals a 63 tones, suposant un increment del 170%.\nL’alcalde de Sils, Eduard Colomé, s’ha mostrat molt satisfet dels resultats obtinguts per part dels veïns i veïnes d’aquesta població. Amb tot, Colomé ha assegurat que “no tenia cap dubte que els silencs i silenques farien les coses bé”. En aquest sentit, i després del primer mes de la posada en funcionament i entenent que el servei es pot anar adaptant en funció de les necessitats del municipi, s’ha previst un canvi que ha de permetre la millora del servei. Així, a partir del 27 de març, a la recollida dels dissabtes a la nit de les zones residencials ( King Park, Vallcanera i Les Comes) s’implantarà un sistema de dos torns. D’aquesta manera, la recollida d’envasos i orgànic començarà a les deu de la nit, en compte de fer-ho al matí, tal com ha explicat el mateix Colomé. Això possibilitarà reduir un trajecte que s’allargava molt i per tant farà que el servei acabi més aviat diumenge.\nAquesta mesura excepcional s’introdueix només per la nit de dissabte a diumenge, la resta de recollides seguiran amb el mateix sistema, fins a entrar en la temporada alta.\nTal com ha recordat Colomé sempre s’ha dit que el servei de recollida porta a porta havia d’admetre algunes millores sobre la marxa i en aquest cas tant Consell com Ajuntament consideren que amb aquest petit canvi es milloraran els resultats.\nDurant la Setmana Santa, l’Ajuntament de Sils ha organitzat dos nous punts de repartiment de kits de reciclatge per facilitar l’entrega a les persones de segona residència que vinguin a passar aquests dies festius a la població i fer-los partícips en el manteniment d’aquests bons resultats.\nURL d'origen: https://www.sostenible.cat/noticia/la-poblacio-de-sils-capgira-els-resultats-de-reciclatge-amb-el-nou-sistema-de-recollida


Què és un sexòleg clínic? Sexologia clínica - ISEP Clinic\nQuè és un sexòleg clínic?\nÉs l’especialista que s’ocupa del tractament de les dificultats i els trastorns sexuals d’origen psicològic, que són un 94% dels casos de dificultats en l’àmbit sexual. El sexòleg estudia la sexualitat i la seva funció, les seves característiques i disfuncions per a trobar la solució més adequada a cada cas.\nQuan hem d’anar al sexòleg clínic?\nFalta de desitg sexual\nLa gran majoria de les disfuncions sexuals, com el vaginisme, l’ejaculació precoç, la impotència o la falta de desig sexual són degut a causes psicològiques. Tot i que visitar un sexòleg clínic acostuma a generar ansietat, a ISEP Clínic trobaràs la professionalitat i confidencialitat que t’ajudaran a millorar la teva vida sexual.\nA ISEP Clínic comprovaràs que les preguntes del terapeuta t’ajudaran a conèixer realment el que et passa, a descobrir que les emocions tenen a veure amb els pensaments i que el nostre comportament influeix en la nostra relació.\nEl nostre objectiu és aconseguir la plena satisfacció en la teva vida sexual\nCom treballa el sexòleg clínic?\nPrimer de tot cal facilitar tota la informació sobre els aspectes deficitaris o erronis per poder modificar les diferents conductes o cognicions que redunden agreujant o mantenint el trastorn que t’afecta. A ISEP Clínic t’ensenyarem diferents estratègies per millorar la teva vida sexual i treballarem per eliminar l’ansietat davant la relació sexual.


EL BLOG DEL FUTBOL BOTONS: 2013\nCopa del KO Sigma Enginyers. 2013\nDijous 27 es va celebrar la fase final de la COPA DEL KO SIGMA ENGINYERS amb els equips Tocornal, ICK, Rampone i Despertaferro.\nPer segona vegada el Despertaferro es va adjudicar la competició, després de guanyar al Tocornal en una igualada final.\nAmb aquesta victòria, Despertaferro obté el doblet Lliga-Copa, per segona vegada a la seva curta història.\nFelicitar als 4 equips per la seva esportivitat i competitivitat.\nFerran Gallego i Mir\nPublicat per Jordi Pascual Morant a 9:09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2013, Copa del KO Sigma\nPromoció a 1ª. Temporada 2012-1013\nCom cada any, extraordinària fase de promoció a primera divisió i com s’albirava, sorpresa.\nFelicitar de manera efusiva al nou primera CAN SOLER, que va realitzar una fase de promoció magnífica sent el menys golejat dels 12 participants amb 5 gols, el que li va donar l’ascens per coeficient.\nL’acompanyaran LLOVE i CSI que mantenen la plaça i l’incombustible CERETANO, també per coeficient.\nEl damnificat el DREAM TEAM, que està a la capçalera de la llista de repesca per vacant en primera.\nFelicitar a tots per l’esportivitat mostrada.\nPublicat per Jordi Pascual Morant a 9:05 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Promoció a primera. 2012-2013\n7è Torneig de Primavera de Palau\nLA PENYA BLAUGRANA VILLAVERDE CAMPIÓ DEL 7è TORNEIG DE PRIMAVERA DE PALAU!!!!!\nVa guanyar a la final al Gandalf de l'ACFB, el nostre estimat Randalf..... PBV 3 - CHONDOS 2, q torna a treure al cap a les finals dels tornejos.\nICK i Despertaferro van ser els semifinalistes\nEl LEVANTE va guanyar el torneig de la consolació, la Compensació, a un BAP, l' Espanyol\nBona participació, 32 equips.\nDes de canalla de 10 anys fins a jovenets de 70 i pocs... tots plegats ... participant en un dels pocs jocs que permet aquest alt grau de competencia i amplíssima franja d'edats\nVam estrenar local per un torneig gran, el Centre Cívic. Esperem q agradés a tothom\ndescarregueu l'arxiu VII Primavera Palau 2013.xls clicant l'enllaç "Tornejos"\nPublicat per Jordi Pascual Morant a 9:50 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2013, Torneig de Primavera de Palau\nTorneig de Primavera 2013\nCom no podia ser d’un altre forma, un equip diferent per un altre campionat de rànquing. En GRACIA 96, campió del RÀNQUING DE PRIMAVERA, guanyant al gol d’or al CHONDOS.\n7 campions en 8 campionats. Només en TOCORNAL ha pogut repetir títol. Tot un èxit del que participeu.\nGracies per un any ple d’emocions i per facilitar la tasca al comitè de competició.\nSi us sembla bé l’any que bé més i esperem que millor.\ndescarregueu l'arxiu Torneig de Primavera 2013 clicant l'enllaç "Tornejos"\nPublicat per Jordi Pascual Morant a 20:20 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2013, Primavera\nTorneig Ciutat de Barcelona 2013\nVillaverde, brillant campió del Ciutat de Barcelona en una emocionant final amb en Despertaferro, per 2 a 1.\nTocornal recupera el número 1 del rànquing.\nGracies a tots per la bona predisposició i esportivitat.\ndescarregueu l'arxiu Ciutat de Barcelona 2013 clicant l'enllaç "Tornejos"\nPublicat per Jordi Pascual Morant a 13:33 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Ciutat de Barcelona 2013\nFinal Tocornal-Gràcia 96\nTocornal, brillant guanyador del Carnestoltes d'enguany superant un resultat en contra a quarts davant Batman, i desprès d'una disputada final amb Gracia 96. A destacar un desconegut Huracà que va ser la revelació del torneig, amb un joc precís i perillós que va sorprendre a més d'un.\ndescarregueu l'arxiu CARNESTOLTES 2013 clicant l'enllaç "Tornejos"\nPublicat per Jordi Pascual Morant a 9:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Carnestoltes 2013


700 anys del santuari de la Mare de Déu del Mont i homenatge a Verdaguer\nEl Bisbat de Girona acaba de publicar les activitats i actes que realitzaran durant els propers quinze dies de juny. Entre d'altres qüestions s'hi poden trobar els següents temes: Trobada de rectors de parròquies turístiques, Nois i noies de les parròquies de Girona rebran el sagrament de la Confirmació, Set-cents anys del santuari de la Mare de Déu del Mont i homenatge a Verdaguer, Presentació del llibre “Jacint Verdaguer. Caritat”, Assemblea de Càritas Diocesana i Ultreia Diocesana de Cursets de Cristiandat.\nBisbat de Girona, 8 juny 10\nTrobada de rectors de parròquies turístiques\nLa rectoria de Sant Antoni de Calonge acollirà el dimarts dia 8 de juny una trobada de rectors de parròquies turístiques, presidida pel bisbe Francesc. Començarà a les 11 del matí. Aquesta trobada és organitzada per la Delegació Episcopal de Pastoral del Turisme i de Santuaris.Poemes i música a benefici de Càritas Salt\nCàritas Salt - Agrupació de parròquies organitza un recital de poemes amb interludis musicals “De la gent i la terra”, dirigit per Salvador Sunyer. L’acte tindrà lloc el dijous 10 de juny, a dos quarts de 9 del vespre, al Teatre de Salt. Forma part de la campanya “Amb poc, faràs molt” i es proposa sensibilitzar sobre les necessitats de molta gent, recollir donatius i aconseguir més socis. Hi intervindran la companyia Estil Teatre, de Salt, i lectors de les entitats naturalistes i excursionistes que van col·laborar a la passejada per les Deveses, organitzada recentment per Càritas Salt. A la part musical hi actuarà el cor País meu, dirigit per Ramon Manent.\nNois i noies de les parròquies de Girona rebran el sagrament de la Confirmació\nEl bisbe Francesc administrarà el sagrament de la Confirmació als nois i noies de les parròquies de la ciutat de Girona que han realitzat la catequesi de preparació. La celebració es farà el dissabte 12 de juny, a 2/4 de 8 del vespre, a la catedral i el diumenge a les 12 a l'església parroquial de Santa Susanna i a les 17.30 a la Catedral a les alumnes del col·legi Les Alzines.\nEl diumenge 13 de juny tindrà lloc l’Homenatge anual a Verdaguer al santuari de la Mare de Déu del Mont. Començarà a les 11 del matí. En el transcurs d’aquesta diada es presentarà l’any centenari (2010-2011), ja que el 2011 es compliran els 700 anys del santuari (1311-2011). A les 5 de la tarda, l’escriptor Antoni Puigverd farà la presentació del llibre "La Mare de Déu del Mont", del qual són autors Joaquim Tremoleda i David Pujol. A continuació hi haurà un concert de música clàssica i catalana.\nPresentació del llibre “Jacint Verdaguer. Caritat”\nEl llibre “Jacint Verdaguer. Caritat”, de Mn. Joan Carreres i Péra, rector de Tossa de Mar, serà presentat el dimecres 16 de juny, a les 8 del vespre, a la Casa de Cultura Bisbe Lorenzana de Girona. Hi intervindran: David Pagès i Cassú, president dels Amics Gironins de Verdaguer; Mons. Francesc Pardo, bisbe de Girona, i l’autor. L’acte s’acabarà amb una interpretació de cançons amb lletra de Verdaguer per la soprano M. Teresa Garrigosa i la pianista Heidrun Bergander. Aquest llibre forma part d’una trilogia, juntament amb "Els goigs de Mn. Cinto i Verdaguer i l’Església".\nAssemblea de Càritas Diocesana\nCàritas Diocesana farà la seva Assemblea el dissabte 19 de juny, a les 10 del matí, al Casal Bisbe Cartañà de Girona. El tema central que s’hi tractarà serà l’aprovació del document de revisió (avaluació intermèdia 2007-2010) del Pla Estratègic 2007-2013. Hi són convocats els representants de totes les Càritas de la diòcesi de Girona.\nUltreia Diocesana de Cursets de Cristiandat\nEl santuari de la Mare de Déu de la Salut de Terrades acollirà la Ultreia Diocesana del moviment de Cursets de Cristiandat. Es farà el diumenge 20 de juny. A les 12 del migdia, el bisbe Francesc hi presidirà la missa.


Pilar nº 9 (P9), Primer fris\nPilar sud-occidental. En aquest fris s'hi representen diverses escenes del Gènesi, primer llibre de la Torà, i per tant el primer llibre del Tanakh, la Bíblia Hebrea, i de l'Antic Testament cristià. Desenvolupa quatre episodis: la creació d'Eva, la presentació d'Eva a Adam, l'advertiment de Déu i la Caiguda.\nLa Creació d'Eva: Llavors Jahvè Déu infongué un son profund a l'home, i s'adormí. Prengué una de les seves costelles i clogué la carn al seu lloc. Després, de la costella que havia pres a l'home, Jahvè Déu va fer-ne una dona, i l'emmenà a l'home. (Gènesi, 2:21-22)\nLa presentació d'Eva a Adam: Després, de la costella que havia pres a l'home, Jahvè Déu va fer-ne una dona, i l'emmenà a l'home. L'home digué: «Ara sí; aquesta és os dels meus ossos i carn de la meva carn. Aquesta s'anomenarà l'esposa, perquè ha estat presa de l'espòs10. Per això, l'espòs deixarà el pare i la mare i s'ajuntarà a la seva esposa, i seran una sola carn». I tots dos, l'home i la dona, anaven nus, però no tenien vergonya l'un de l'altre. (Gènesi, 2:22-25)\nL'advertiment de Déu: La serp era el més astut de tots els animals salvatges que Jahvè Déu havia fet. Digué a la dona: «¿Així Déu ha dit que no mengeu de cap dels arbres del jardí?» La dona li respongué: «Podem menjar fruits de tot, els arbres del jardí, però del fruit de l'arbre que hi ha al mig del jardí, Déu ha dit que no en mengem ni el toquem, perquè moriríem». (Gènesi, 3:1-3)\nLa caiguda. A destacar que l'arbre té una forma semblant a la d'un cep, i en lloc de pomes té raïms. La serp replicà a la dona: «I ca! No morireu pas. Déu sap prou que el dia que en mengeu se us obriran els ulls i sereu com els àngels, que coneixen el bé i el mal». La dona, veient que l'arbre era bo per a menjar, que donava gust de mirar-se'l i era temptador per a adquirir el coneixement, prengué del seu fruit i en va menjar. En donà també al seu home, i en van menjar tots dos. (Gènesi, 3:4-6)\nPilar nº 9 (Capitell a l'extrem)\nA l'extrem nord-est, se sitúa l'escena de La reprovació de Déu, basada en el text següent. A destacar que la disposició de les figures damunt un capitell, dóna la sensació que Adam i Eva s'amaguen darrera la cantonada del pilar.\nI a tots dos se'ls obriren els ulls. Llavors conegueren que anaven nus i cosiren fulles de figuera per cobrir-se a la cintura. Sentiren després els passos de Jahvè Déu, que es passejava pel jardí a l'aire fresc del dia, i l'home i la seva dona s'amagaren entremig dels arbres del jardí perquè Jahvè Déu no els veiés. Però Jahvè Déu va cridar l'home: «On ets?»\nEll va respondre: «He sentit els vostres passos al jardí, he tingut por i m'he amagat perquè vaig nu». Li replicà: «¿I qui t'ha fet saber que anaves nu? ¿Que potser has menjat de l'arbre, de què t'havia manat que no mengessis?» L'home respongué: «La dona que m'heu donat m'ha ofert el fruit de l'arbre, i n'he menjat».\nJahvè Déu digué a la dona: «Què has fet?» La dona va respondre: «La serp m'ha convençut que en mengés».\nJahvè Déu digué a la serp : «Perquè has fet això, seràs maleïda entre totes les bèsties i tots els animals salvatges. T'arrossegaràs damunt del ventre i menjaràs pols tot el temps de la teva vida. Posaré una enemistat entre tu i la dona, i entre el teu llinatge i el seu. Ell t'atacarà al cap, i tu l'atacaràs al taló». A la dona, li digué: «Et multiplicaré els dolors i els embarassos; tindràs els fills amb dolor. El teu desig t'impulsarà cap al teu home, i ell et voldrà sotmetre».\nI a l'home, li digué: «Perquè has escoltat el que et deia la dona i has menjat de l'arbre sobre el qual t'havia manat que no en mengessis, la terra serà maleïda per culpa teva. Tota la vida passaràs penes per poder menjar d'ella; et produirà espines i cards, i menjaràs verdures; menjaràs el pa amb la suor del teu front, fins que tornis a la terra, que és d'on has estat tret: perquè ets pols, i a la pols tornaràs».\nL'home posà a la seva dona el nom d'Heva, perquè era la mare de tothom qui viu. Jahvè Déu va fer a l'home i a la seva dona túniques de pell i els va vestir.\nLlavors Jahvè Déu digué: «L'home s'ha fet com un de nosaltres, pel coneixement del bé i el mal. Si la seva mà pren també de l'arbre de la vida i en menja, viurà per sempre».\nI Jahvè Déu el va treure del jardí d'Edèn, per conrear la terra fèrtil d'on havia estat tret. Expulsà, doncs, l'home i va posar davant del jardí d'Edèn els querubins i la flama de l'espasa fulgurant per guardar el camí de l'arbre de la vida. (Gènesi, 3:7-24)\nPels textos bíblics: Bíblia de Montserrat, Editorial Casal i Vall, 1992. ISBN 99913-1-005-3.


Finalitza la primera fase de rehabilitació del molí de Cal Gineret de les Borges\ngarrigues.territoris.cat 20:16 30/07/14\nUna coberta metàl·lica i de vidre permet als visitants admirar les antigues voltes de pedra alhora que en garanteix la seva conservació\nfinalitza altres notícies obres primera borges\nCal Gineret està situat a la cruïlla entre els carrers La Font i Sant Pere de les Borges.\nLes obres també han servit per eradicar la humitat de l’edifici a través de la impermeabilització del terra de la plaça exterior i de la construcció d’una coberta metàl·lica i de vidre que protegeix les voltes de les inclemències del temps. Aquesta mateixa estructura també permet que els visitants puguin admirar les voltes de canó recuperades. La segona fase dels treballs, que previsiblement finalitzarà a finals d'any, tindrà com a objectiu el condicionament de les sales interiors on hi ha els cubs que antigament s’utilitzaven per emmagatzemar el gra i l’oli.\nSegons ha explicat el regidor de Cultura, Francesc Macià, “la recuperació d’aquest element patrimonial de les Borges ens permetrà ampliar l’oferta d’atractius turístics i culturals de la ciutat, alhora que servirà com a record permanent del pas de la Guerra Civil per les Borges, ja que l’edifici va ser utilitzat com refugi antiaeri durant els bombardejos”. A més de contribuir a la recuperació del patrimoni, amb la rehabilitació de Cal Gineret l’Ajuntament també ha volgut, d’alguna manera, “cedir-lo al poble i als seus veïns”, ha explicat Macià.\nPer aquest motiu, i una vegada finalitzi la segona fase de les obres, que consistirà en millorar l’interior del molí, el consistori decidirà quin ha de ser l’ús futur d’aquest equipament a través d’un procés de participació ciutadana. Aquest consistirà en col·locar urnes a les dependències municipals, com a l’Ajuntament i la biblioteca, i també a l’Oficina Jove, per tal que els veïns puguin fer les seves propostes. Algunes de les que s’han rebut fins ara són utilitzar la sala per celebrar-hi actes, construir-hi una exposició permanent gràcies a la cessió d’estris de pagès, i allotjar-hi el Museu Arqueològic.\nL'antic molí d'oli va ser un col·legí catòlic privat, ocupat per frares de l’Ordre de la Mercè des dels anys 1913 al 1919. Al 1920, van agafar el relleu els caputxins, quan es va convertir en el Col·legi dels Frares, fins al 1927, quan es va traslladar a l’edifici actual. A més, l’antic molí també va ser clau durant la Guerra Civil, ja que anys més tard serviria com a refugi antiaeri per a la població.\nEl Consell Comarcal de les Garrigues distribueix aliments a famílies amb necessitats


Club Excursionista Cima: d’abril 2016\n14, 15 de maig i 4 i 5 de juny (dos caps de semana, 4 sessions)\nDesprés de la inscripció que fareu a l'enllaç del següent punt, heu de fer el pagament de l'activitat amb l'import que et correspongui (possible suma de dos valors: inscripció i assegurança) al compte de "La Caixa" 2100-3076-15-2101184827, indicant al concepte la paraula CDB-MAI16 seguit del teu nom i cognom, per exemple: "Cdb-mai16 Jordi Garcia".\nCom a molt tard el dimecres 11 de maig les 24h00.\nPublicat per Unknown a les 12:54 0 comentaris\nEtiquetes: 2016, barrancs, barranquisme, canons, ce*cima, curs, curs de barrancs, descens de barrancs, ECAM, engorjats, formació, inicació, inscripcions, maig, muntanya, nivell 1, primavera, seccio formacio, seguretat\nSituació: Principat d'Andorra\nRuta: Desde el parking de Grau-Roig (pistes).\nAlçada inicial: 1.969m.\nTemps: 5,30 h en total, tenint en compte les aturades.\nEl dia començava força fred per l'època de l'any en que estem, a 4,5ºC al pàrking de Grau-Roig. Però això jugava a favor nostre, en tant que les condicions de la neu serien força més bones del que esperàvem, al menys a primera hora.\nEns posem les botes i polaines (hi ha força més neu del que pensàvem) i ens disposem a fer el check partner amb els nostre dispositius DVA (arva).\nComencem la ruta deixant enrere uns remuntadors i pujant per una de les pistes que ens queda a mà dreta. De seguida ens arrepentim de no haver portat les raquetes a sobre...El dia és preciós, hi ha força gent fent esquí de muntanya i alguna presència de motos de neu, no tant agradable, i és que coincideix en el primer cap de setmana que les pistes estan tancades.\nDesprés de fer un parell de rampes d'aquelles que fan escalfar-te ràpid, arribem al llac, el primer de la ruta dels llacs de pessons. Hi ha un restaurant al seu davant, avui tancat. El voregem per finalment creuar un petit riu que hi ha al darrera. Un cop aquí ja podem veure el nostre pic al fons!\nA mesura que anem pujant el vent es fa present, i gent que baixa ens adverteix que a dalt bufa de valent, però anem bé de temps i de ganes, i la temperatura és més que agradable, per tant, amunt!\nDonat que a dalt no podrem estar gaire estona, decidim parar abans del coll a menjar algo ràpid.\nFinalment arribem al coll (Collada de Montmalús 2.705m). Comprovem que era cert allò que ens deien sobre el vent, caram, com bufa! Trobem un petit refugi fet de neu que l'aprofitem per posar-nos a resguard, mentre ens posem els grampons per assolir l'últim tram fins al cim.\nPugem per la carena sense treure els ulls del terra, fa aquell vent que no deixa aixacar la vista.\nDoncs finalment...Hem fet cim!\nEl primer cim oficial de SACIMA! (Secció d'Alpinisme de CE Cima)\nNo triguem massa a baixar, ja que el vent no ens permet quasi ni parlar amb el company del costat. Baixem a bon ritme i força depressa. Després de baixar uns 300 metres, les condicions tornen a ser molt favorables, el dia segueix essent meravellós i anem tornant amb calma i tot xerrant.\nDecidim ocupar la terrassa del restaurant per dinar i així, només ens caldrà baixar aquell parell de rampetes del principi per arribar al cotxe.\nFins aquí l'aventura d'avui, ens veiem a la propera!\nPublicat per David Ballesteros a les 1:16 0 comentaris\nCurs d'escalada en roca nivell 1 - Maig 2016 - 8a edició\n7, 8 i 21, 22 de maig (dos caps de semana, 4 sessions)\nDesprés de la inscripció que fareu a l'enllaç del següent punt, heu de fer el pagament de l'activitat amb l'import que et correspongui (possible suma de dos valors: inscripció i assegurança) al compte IBAN de "La Caixa" ES03 2100 3076 1521 0118 4827, indicant al concepte la paraula ESCMAI16 seguit del teu nom i cognom, per exemple: "Escmai16 Jordi Garcia".\nCom a molt tard el dimecres 4 de maig a les 24h.\nEtiquetes: 2016, aprendre, autonomia, curs, curs d'escalada, ECAM, escalada, escalada en roca, formació, iniciació, inscripcions, maig, nivell 1, primavera, roca, seccio formacio\nJa et vas iniciar al descens de barrancs però vola aprendre més? En aquest nivell aprendràs tècniques addicionals i a resoldre problemes més avançats que a nivell 1. Disposaràs d'eines que et permetran afrontar descensos més tècnics i menys comercials. Estàs preparat per anar més enllà?\n4 sessions en dos caps de setmana\n28-29 de maig (abans 4 - 5 de juny)\nEl curs té com objectiu otorgar a l'alumne els coneixements i capacitats que li permetin fer descensos d'engorjats anant més enllà dels descensos senzills i controlats de nivell 1. Així s'aprenen eines i tècniques de fortuna, s'adquireixen coneixements per respondre en situacions on l'equipament és dubtòs, i s'afegeixen coneixements i tècniques d'aigües vives.\nConeixement de nou material, equip i nusos\nProgressió sense corda i inciació a aigües vives\nDescens amb ràpel II i tècniques d'ascens\nAncoratges a la roca\n150€ no soci\n- Material individual: arnès, casc, neopré (però es facilitarà el lloguer)\nDesprés de la inscripció que fareu a l'enllaç del següent punt, heu de fer el pagament de l'activitat amb l'import que et correspongui (possible suma de dos valors: inscripció i assegurança) al compte IBAN de "La Caixa" ES03 2100 3076 1521 0118 4827, indicant al concepte la paraula CDB2-16 seguit del teu nom i cognom, per exemple: "CDB2-16 Jordi Garcia".\nCom a molt tard el 4 de maig a les 24h.\nPublicat per Unknown a les 0:24 0 comentaris\nEtiquetes: 2016, barrancs, barranquisme, canons, ce*cima, curs, curs de barrancs, descens de barrancs, ECAM, formació, inscripcions, maig, muntanya, nivell 2, primavera, progressió, seccio formacio, seguretat\nFas escalada esportiva, en escoles i en via llarga... però encara sents que pots anar més enllà. El teu següent pas és escalar vies desequipades!!\n2 dies : 23 i 24 d'abril\nEl curs té com objectiu otorgar a l'alumne dels coneixements i capacitats que li permetin escalar vies desequipades de més d'un llarg i poder desenvolupar una activitat esportiva de risc amb autonomía i gestió de la seguretat un cop finalitzat el curs.\n- Tenir coneixements i experiència en escalada esportiva a llargs.\n- Escalar V a vista.\n- Equip i material (III)\n- Tècniques de seguretat, progressió i descens (III)\n- Ressenyes d'itineraris i graduacions de les vies (III)\n- Coneixement del medi i zones de pràctica (III)\n* Contingut establert com nivell 3 per l'Escola Catalana d'Alta Muntanya.\nParets de la zona d'Organyà, Alt Urgell.\nCoordinarem els participants amb el tècnic per a què es desplacin en el mínim nombre de cotxes fins al lloc de les pràctiques.\nEs realitza en un cap de setmana sencer, dormint a l'alberg d'Organya.\n- 110,00€ socis/120,00€ no socis (si només arribem a 2 participants)\n- 90,00€ socis/100,00€ no socis (si s'arriba a 3 participants)\nMínim i màxim: 2/3 persones\n- Equip personal d'escalada: peus de gat, casc, arnés, davallador/assegurador, cintes exprès, material per reunió, corda d'escalada d'homologació en doble.\n- Pernocta a Organyà\nDesprés de la inscripció que fareu a l'enllaç del següent punt, heu de fer el pagament de l'activitat amb l'import que et correspongui (possible suma de dos valors: inscripció i assegurança) al compte de "La Caixa" (IBAN): ES03 2100 3076 1521 0118 4827, indicant al concepte la paraula CER3 seguit del teu nom i cognom, per exemple: "Cer3 Jordi Garcia".\nPublicat per Unknown a les 0:15 0 comentaris\nEtiquetes: 2016, alt urgell, aprendre, aprenentatge, curs d'escalada, desequipada, ECAM, escalada, escalada en roca, formació, inscripcions, nivell 3, organyà, primavera, progressió, seccio formacio, seguretat, via llarga\nAscensió al pic de Montmalús (2.781m)\nDesde la secció d'alpinisme de CE CIMA no volem guardar els nostres piolets encara! Us proposem el que serà, probablement la última sortida amb neu de la temporada al Pirineu!\nTemps estimat: 5 hores (totals), tenint en compte les aturades.\nMaterial: Grampons, piolet (de travessa), kit autorrescat (arva, pala i sonda), botes impermeables.\nRequisits: Nivell 1 d'alpinisme (o en el seu defecte Puigmalenca), o tenir coneixements demostrables d'aquest nivell*. Forma física per tal de fer-ho en el temps establert.\n---No us oblideu de consultar l'estat de la neu i el risc d'allaus!!---\nPublicat per David Ballesteros a les 22:09 0 comentaris


Campanya REAS 2020 • La Nave Nodriza\nCampanya REAS 2020\nEmpreses que contracten treballadors d’inserció.\nAdministracions i empreses que contracten serveis de les empreses d’inserció.\nEl retorn social i econòmic de les empreses d’inserció.\nCAMPANYA REAS BALEARS\nLes administracions públiques i les empreses poden col•laborar amb els processos d’inserció sociolaboral de col•lectius en situació d’exclusió social a través de la contractació dels serveis que presten les empreses d’inserció.\nLes empreses d’inserció de les Illes Balears presten serveis de qualitat en sectors d’activitat com la gestió dels residus (parcs verds, recollides domiciliàries, tractament de roba), jardineria, serveis de vigilància i control d’accessos o tasques auxiliars administratives.\nLa contractació d’aquests serveis per part d’administracions i empreses millora la seva reputació i responsabilitat social.\nAquest vídeo ha estat realitzat per REAS Balears amb els ajuts públics pel foment i la difusió de l’economia social de la Conselleria de Model Econòmic, Turisme i Treball.\nProducció: La Nave Nodriza\nClient: REAS BALEARS. Agrupació d’economía solidària.


Tancar portes dóna sort a la Bruixa d'Or, amb una sèrie del 71.198, la grossa de Nadal - Teleponent\nInici Societat Tancar portes dóna sort a la Bruixa d’Or, amb una sèrie del...\nTancar portes dóna sort a la Bruixa d’Or, amb una sèrie del 71.198, la grossa de Nadal\nInstant en què els dos nens de Sant Idlefons anuncien la Grossa de Nadal, el 71198, aquest 22 de desembre del 2017\nLa grossa de Nadal d’aquest 2017 és el 71198. Aquest any la grossa, valorada en 4 milions d’euros la sèrie, ha sortit poc després de tres quarts de dotze del migdia i ha deixat una sèrie a Sort. La majoria de les 165 sèries, concretament 130, s’han venut a l’administració número 1 de la localitat de Vilalba (Lugo). També s’han repartit 32 sèries de la grossa a l’administració número 59 de Màlaga, una sèrie a Jaca (Osca), una altra a Baeza (Jaen), dues a Madrid i una altra a Torrejón de Ardoz (Madrid) i s’han venut dècims del 71198 a Santander, Cadis, Madrid i Múrcia, entre d’altres poblacions de l’Estat.\nL’any passat, la grossa va caure íntegrament a Madrid. Aleshores el número premiat va ser el 66513.\nEl 00580, un altre cinquè premi de la rifa de Nadal valorat en 60.000€, deixa una sèrie a Barcelona i una altra a Sort\nUn altre cinquè premi de la rifa de Nadal, el 00580, ha estat molt repartit. A Catalunya ha deixat una sèrie i un dècim a Barcelona, una sèrie a Sort, un dècim a sant Cugat del Vallès i un altre dècim a Vilanova del Camí. També s’ha venut en municipis del País Valencià com Vinarós, Dènia, Benidorm, Manises, Gandia, a Madrid, Pamplona, Càceres, Osca, Jaen i Valladolid, entre moltes altres poblacions de l’Estat. El cinquè premi està dotat amb 60.000 euros cada sèrie.\nArticle anteriorEl Pirineu preveu una ocupació mitjana del 75% per Nadal i Cap d’Any\nArticle següentTristesa al PP de Lleida per no aconseguir diputat al Parlament


Compromís pren les alcaldies de Quatretonda i Montesa, es prepara per a la de l'Alcúdia i deixarà la de Canals\nInicio Valencia La Costera Compromís pren les alcaldies de Quatretonda i Montesa, es prepara per a...\nAina Benavent i Analia Juan han pres les alcaldies de Quatretonda i Montesa\nEl PSPV deixa pas a les alcaldies de Compromís a Quatretonda, Montesa i l’Alcúdia de Crespins, mentre que deixa el cap del govern a Canals en favor de GdC\nArriba l’equador de la legislatura i amb este els relleus de les alcaldies que han pactat el torn en els governs de coalició. Este és el cas de Quatretonda i Montesa on Compromís ha pres este passat cap de setmana el relleu del PSPV, mentre que per als pròxims dies està previst el relleu a l’Alcúdia on se seguirà la mateixa dinàmica (Compromís succeeix al PSPV), mentre que a Canals serà a la inversa, la coalició deixa l’alcaldia per a ser rellevada pels independents de Gent de Canals (GdC).\nDissabte dues dones prenien el relleu de dos homes Aina Benavent va ser investida com alcaldessa de Quatretonda, succeint així al socialista Enrique Benavent. Dùna altra banda Analía Juan ho va fer a Montesa de mans del ja ex alcalde José Barberà, complint així un pacte de govern que turnava l’alcaldia en dues meitats de la legislatura.\nA estos dos relleus ja materialitzats seguiran altres dos esta setmana. A l’Alcúdia de Crespins serà dissabte quan també Compromís, de la mà de Pepe Garrigós (ex regidor socialista), rebrà el relleu de l’alcaldia de mans de l’actual batlle i soci de govern, Roberto Graner.\nPer contra el mateix dia la coalició valencianista deixarà l’alcaldia de Canals, així Joan Carles Pérez serà qui cedirà la vara de comandament a Ricardo Requena, cap de la formació independent Gent de Canals.\nArtículo anteriorFAES solicita medidas “urgentes” que impulsen el crecimiento económico y empresarial de la Safor\nArtículo siguienteL’obra ‘Electra’ posarà punt i final al XXI Festival de Teatre Grecollatí dissabte a Sagunt\nXàtiva presenta la 6a Carrera per Muntanya Perimetral RETT a la Serra Vernissa


Espanya. - Totxanes, totxos i maons\nReconec que em fa una certa mandra tornar a donar protagonisme en aquestes Totxanes al senyor Joan Ferran però no puc menys que insistir que aquest home -ves a saber al servei de quines ocultes estratègies- s’al·lucina sol, s’inventa una realitat falsa i, doncs, senzillament menteix.\nEs queixa que a TV3 i a les emissores de la Generalitat pràcticament mai es pronuncia la paraula "Espanya" (o "España", si li agrada més) i que se la substituex sistemàticament per l’expressió "Estat espanyol". Això, ras i curt, és fals i per comprovar-ho n’hi ha prou amb fixar-se en els informatius i les retransmissions esportives, principalment, i en la resta de la programació ordinària.\nEl referent mental de bona part de la gent que treballa i que mana a la Corporació és Espanya. Això és de difícil discussió i, de moment, no s’hi pot fer res. Ara bé… (n’hi ha més)\nAra bé. Jo sí que crec que s’ha de parlar Espanya sense el més mínim escrúpol. I ho tinc clar perquè per a mi Espanya és una cosa i el meu país -carrossa de mena, jo encara crec en els Països Catalans, sabeu?- és una altra. I "Estat espanyol" és un subterfugi maldestre que no serveix per a res.\nEs tracta, senzilament, d’incorporar al nostre llenguatge aquest concepte d’"Espanya" i d’"els espanyols" com un país i uns ciutadans que tenim al costat. Diferents i diferenciats. Jo intento fer-ho des de fa temps i tot és qüestió d’acostumar-s’hi. Com respondre aquí en català a qualsevol que se m’adreci en castellà.\nPoso un exemple: a força d’anar repetint que me’n vaig uns dies a Espanya el meu quiosquer de Sanllehí ja ho sap: quan li encarrego que em guardi els diaris és perquè me’n vaig de viatge -per feina o per plaer- a algun lloc on no arriben i ja m’ho pregunta: "¿Qué, señor Isern, se va a España?". I jo li responc que sí o que no, segons el cas.\nAquest estiu hem passat dues setmanes i mitja pels Estats Units, el setembre vàrem passar tres dies a Sant Jaume de Galícia, fa unes setmanes vàrem passejar dos dies meravellosos per la Toscana italiana.\nLa nostra propera anada a Sòria (per cert, A. fa molt temps que no anem a menjar "migas" i a passejar per San Juan de Duero i el Burgo de Osma) serà un viatge "a Espanya". Un país, per cert, ple de racons dignes de ser conegut i de gent de bona voluntat a pesar de tota la llopada.


Perafort enceta la Festa Major amb el pregó i el sopar de gala | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nPerafort enceta la Festa Major amb el pregó i el sopar de gala\nEl pregó i el sopar de gala de Perafort, primers actes\nde la festa major de Sant Pere\nEl pregó de festa major ha donat, un any més, el tret de sortida a les festes de Sant Pere. Enguany, la lectura d’aquest tradicional pregó ha anat a càrrec de l’expresident del Port de Tarragona, Josep Anton Burgasé. Desenes de persones es van donar cita aquest dijous al vespre al Casal Municipal del poble, per participar en aquest acte que representa l’inici oficial de a festa major de Perafort.\nBurgasé va ser regidor de l’Ajuntament de Tarragona entre els anys 1979 i 2004. Amb una vida política dedicada al municipalisme, Burgasé va assumir la cartera d’urbanisme i va ser artífex d’una part important de l’estructura actual que té la ciutat de Tarragona. Després d’això, va assumir la presidència del Port de Tarragona, entre els anys 2004 i 2013. Tot plegat fa que Burgasé sigui un gran coneixedor del territori i de les seves infraestructures. És per això que el seu discurs va girar entorn a la importància que tenen les connexions, alhora que va fer un repàs per alguns dels projectes més destacats en aquest àmbit.\nAixí, va parlar del TramCamp, el tramvia de la zona del Camp de Tarragona que va es va incorporar al Pla de Transports de Viatgers de Catalunya (PTVC) l’any 2002 i que, a dia d’avui continua encallat. Tractant-se d’infraestructures i de Perafort, l’estació de l’AVE va ser un altre dels grans temes que va tractar en el seu discurs. En aquest sentit, Burgasé va deixar molt clar que “per molt que molts la critiquin, la ubicació d’aquesta estació és la que havia de ser i és la correcta”. Després del seu ampli repàs per les qüestions que més afecten al territori en temes de comunicacions, Josep Anton Burgasé va concloure afirmant: “Perafort no és un municipi petit, sinó que és un municipi que es troba integrat en un territori ben comunicat i com a part d’aquest entorn, Perafort i Puigdelfí, són tan importants com qualsevol altre gran ciutat”.\nFinalitzat el pregó, l’alcalde del municipi va aprofitar per fer una crida als veïns i veïnes a participar en els actes de la festa major i va afirmar que “com sempre, el programa d’actes ha estat dissenyat pensant en satisfer els gustos de tothom, tant dels més grans com dels més petits”.\nDesprés d’això, els veïns i veïnes van poder participar en el tradicional Sopar de Gala que va tenir lloc a la carpa de les festes ubicada al carrer Joan Palau. Aquest sopar s’ha convertit en un punt\nde trobada per a les persones del poble que volen compartir una bona estona juntes.\nLa festa major de Perafort en honor a Sant Pere, continuarà aquest cap de setmana amb molts més actes. En aquest sentit, el mateix dia de Sant Pere, es duran a terme bona part dels actes tradicionals de la festa. Al migdia, l’Església del poble acollirà una missa en honor a Sant Pere, mentre que a la tarda, tindrà lloc el que és probablement, un dels actes amb més bona acollida de les festes, la cercavila popular. La Llumeneta, el Llumenot, les Avellanes Gironelles i altres elements del bestiari de l’entorn, prendran part en aquest acte festiu que tindrà el seu punt d’inici a l’Avinguda de Catalunya. Per acabar aquest dia festiu, la carpa de festes acollirà el ball de nit de Sant Pere, que anirà a càrrec de l’Orquestra La Principal de la Bisbal.\nFinalment, diumenge, últim dia de la festa major de Perafort, se celebrarà la volta ciclista 53 Gran Premi Sant Pere Memorial Ramon Falcó, amb sortida al carrer Joan Fuster. Passat el migdia, tindrà lloc la missa solemne cantada en honor al patró a l’Església del poble. Ja a la tarda, la companyia Passabarret oferirà un espectacle infantil a la plaça de la Generalitat. Arribats al vespre, tindrà lloc el tradicional sopar de pa amb tomàquet que anirà seguit per l’actuació de la Bandarra Orquestra. Com és tradició, la traca de fi de festes, des de la Plaça Catalunya, marcarà el punt i final de la festa major de Sant Pere de Perafort.\n21/01/2019 Puigdelfí finalitza la celebració de la seva festa major de Sant Sebastià


Muntanyes de colors: de setembre 2010\nEl dia 20 de juny teníem una sortida de l'Agrupació al pic del Gegant o de Bastiments, vam sortir de Mora el 19 per la nit amb la intencio de dormir al aparcament de Vallter 2000 per estar a les 7 30' del mati hora amb la que hem quedat amb tots els altres amb els que farem l'ascensio. Vam arribar a les 12 de la nit i estava plovent, desprès es va posar a nevar i a bufar el vent, ens llevem a les 7 i el vent bufa molt fort, el aparcament es una pista de gel les muntanyes ni es veuen i fa molt de fred, quant arriben els altres decidim que les condicions no son bones i ho deixem per una altre dia.\nPeró ja que estem aquí dedicarem el dia a fer turisme i decidim anar a esmorzar a Camprodon i desprès anirem fen sobre la marxa.\nPont nou sobre el riu Ter construit al segle XII i restaurat als segles XVI i XVII.\nCarrers d'estil medieval.\nLa vista del pont i el riu Ter des de el lloc on hem esmorzat.\nPasejant per els carrers.\nEl riu i el pont.\nFont a l'entrada del pont nou.\nDesprès de visitar Camprodon anem baixant per la vall i parem a la vila de Sant Joan de les Abadesses, un altra vila carregada d'historia construïda al voltant del Monestir de Sant Joan fundat per Guifre el Pelós l'any 887.\nMonestir de Sant Joan de les Abadeses ara reconvertit en museu.\nI despres per acabar el dia visitatem Ripoll i el monastir de Santa Maria.\nPublicat per blanquejador a 30.9.10 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEl 28 d'agost desprès de passar 2 dies a Ordesa i abans de tornar a casa passarem per Broto, i allí hi ha una via ferrata molt guapa que ja ha sortit en diferents post al foro de l'Agrupació dons l'amic Boireta i en Trencapins l'an feta i ne an parlat molt be, i a mes la tinc apuntada a l'agenda i ara es l'ocasio de fer-la.\nDesprès de la pallissa de la faja de las flores ancara ens queden ganes i forces per fer la via ferrata del Sorrosal.\nEs una via fàcil, molt ben equipada, espectacular, te unes vistes excepcionals i tans sols te una pega i es que no es gaire llarga, bueno que cuan li agafes el gustillo ja s'acabat.\nEs altament recomanable.\nLa via es a tocar al poble i es veu enseguida perquè transcorre per la cascada que i ha al davant, de fet s'aparca al poble i en 2 minuts arribem.\nComencem a pujar per els primers trams.\nVeiem la part de l'escala per on pujarem.\nPujant per l'escala.\nArribant dalt a prop de la cova.\nLa cova per on passarem al altre costat de la paret.\nJa estic arribant a la cova, sense mans.\nLa cova cal portar frontal per passar i no posar els peus al aigua.\nTravessant la cova.\nUn cop al altre costat entrem en el barranc, la part mes espectacular del recorregut.\nL'olla que i ha en mig de la cascada.\nProgressant per el barranc.\nEl pont per on passarem.\nPassant el pont.\nPujant l'ultim tram del barranc.\nLa platja, ja hem arriba al final de la part humida.\nSortim de la platja i comencem la part seca.\nDesprès de uns últims trams verticals arribem al final i tan sols ens cal retornar a Broto en 30 min. aprox.\nVista de la cascada des de el camí de retorn.\nEl tram de les escales i la cova.\nEns apropem a Broto on donarem per acabada l'excursió.\nI per acabar parada a L'Ainsa i visita turística.\nVistes del mont Perdut des d'el castell de l'Ainsa.\nPublicat per blanquejador a 22.9.10 1 comentari: Enllaços a aquest missatge


Ampliació de matrícula Grau de Turisme\nAmpliació de matrícula Grau de Ciències Culinàries i Gastronòmiques\nEl Ministeri d’Educació Cultura i Esport convoca cada curs acadèmic per als estudiants universitaris de grau, de primer i segon cicle, i de masters oficials la beca de caràcter general. La so.licitud d’aquesta beca es realitza per internet a través de l’adreça següent:\nPer a més informació clickeu aquí (Pendent de publicació)\nEls alumnes sol.licitants d’aquesta beca han de lliurar a la Secretaria del Centre abans del 20 d’octubre, el resguard de beca, per tal d’aplicar-li la matrícula condicional com a becari.\nBECA DEL MINISTERI D’EDUCACIÓ, CULTURA I ESPORTS DE COL.LABORACIÓ EN DEPARTAMENTS\nAquesta beca està destinada als estudiants de l’últim curs de grau amb 180 crèdits superats que vulguin iniciar-se en les tasques d’investigació directament vinculades als estudis que cursin. Trobareu més informació a:\nBEQUES DE COL.LABORACIÓ DE LA UB I AJUTS PER A ACTIVITATS EPECÍFIQUES\nLa UB ofereix als seus alumnes la possibilitat de realitzar tasques de col.laboració en diferents unitats i centres de la UB i en entitas externes que tenen assignats convenis de col.laboració amb la UB. Els estudiants reben, a canvi, un ajut econòmic i són donats d’alta a la Seguretat Social. Les beques de col.laboració són una oportunitat de formació complementària tant acadèmic com personal per als estudiants que cursen estudis a la UB en règim d’ensenyament oficial.\nPer a més informació clickeu aquí\nPer poder lliurar la Beca Estudi de la Fundació Gaspar Espuña-CETT, hauràs de sol.licitar dia i hora a través del campus virtual:\n- Alumnes de 2n, 3r i 4art curs: del 18 al 29 de setembre de 2017.\n- Alumnes de 1r curs: del 2 al 20 d'octubre de 2017.\nDestinada a fomentar la mobilitat i la internacionalització dels estudiants, per a la realització parcial d'estudis universitaris a l'estranger en una de les universitats amb les que l'EUHT té convenis bilaterals/ERASMUS.\nAltres beques de la Fundació Gaspar Espuña-CETT.\nEl CETT té acords amb diverses entitats financeres.


Quin és el teu estil d'aprenentatge? - Descobreix quin és el teu estil d'aprenentatge - Qestudio.cat\nDescobreix quin és el teu estil d'aprenentatge\nSabies que existeixen diferents estils d'aprenentatge i cada un d'ells està determinat per la part del cervell que més utilitzes?\nHi ha diversos estils d'aprenentatge, si coneixes el teu t'ajudarà a millorar i a saber quines tècniques d'estudi i estratègies d'aprenentatge et poden ser més útils.\nL'estil d'aprenentatge està basat en el funcionament del cervell; segons quina part del cervell utilitzem més, tindrem un estil o un altre.\nL'expert. Aquest estil correspon a persones amb les característiques següents:\nDistants, precises, rigoroses i crítiques.\nPrefereixen les lleis teòriques.\nAmb capacitat d'anàlisi i de raonament lògic.\nProfessionalment, són els perfils considerats cientificotècnics, amb un gran potencial per dedicar-se a les ciències experimentals, la tecnologia, les enginyeries, la informàtica, la biotecnologia i la investigació en qualsevol àmbit de la medicina, entre altres d'experts i teòrics.\nPoden tenir mancances en:\nL'organitzador. Propi de persones amb les característiques següents:\nMés aviat introvertides.\nMinucioses i molt metòdiques.\nAmb gran habilitat liderant equips, si aprenen a transmetre.\nDonen més importància a la forma que al fons, a l'estructura i al saber fer.\nProfessionalment, poden destacar com a administradors i gestors d'empreses, idonis en l'economia i la jurisdicció perquè ho consideren tot. Són comptables en potència, metòdics i amb claredat d'idees, supervisors i motivadors de grups humans.\nCapacitat d'adaptació a la improvisació.\nMentalitat oberta per considerar altres idees diferents a les seves.\nEl comunicador. Correspon a persones amb les característiques següents:\nExtravertides, emotives, de vegades, massa subjectives i idealistes.\nNecessiten compartir les seves experiències.\nValoren molt l'actitud i no suporten la crítica\nProfessionalment, són molt bons en el comerç i en les vendes. Els sectors socials són els més adequats per a ells: turisme (guia turística, recepció d'hotel, animació turística, entre d'altres), relacions públiques, màrqueting, publicitat, docència, assistència (treball i educació social), comunicació (periodisme, escriptor).\nOrdre i organització.\nRigor i precisió.\nL'estratega. Són persones que destaquen per les característiques següents:\nCreatives i futuristes.\nEn general, són persones intuïtives i valoren molt l'originalitat, els agrada improvisar amb solucions creatives i fantasioses.\nAcostumen a ser més anàrquiques i molt creatives en les seves realitzacions.\nProfessionalment, són artistes en potència. Poden dedicar-se a les belles arts, a la publicitat creativa i al disseny de moda i d'interiors.\nPassa alguna cosa si el meu estil és una barreja de tots?\nÉs una cosa habitual, normalment, les persones tenim una combinació dels quatre estils, tot i que sempre predomina un per sobre dels altres. Segons les estadístiques, aproximadament un 60% de la població comparteix dos estils d'aprenentatge i un 30% en comparteix tres. Només un 7% té una sola preferència dominant i un 3% combina els quatre estils al mateix temps.


Contes d’en Bosch 65 Un més del muntó? 5 (experiment de narrador omniscient) - Diari La Veu\nEscriba el número 764346\nEll posa una tovallola sobre la màquina per fer aixecament de pesos, en acabant sobre una altra per millorar abdominals, també sobre la de fer estiraments o d’altres màquines de la sala. No porta un pla preparat, ni de bon tros. No du una mena de beuratge negre del qual alguns tipus hi van bevent, no té gens de pressa per fer com més exercicis millor, ans al contrari, ja que xerra, bada o seu mentre mira la gent. Mira algun individu ben rar amb tatuatges o amb pírcings al nas i braços ben musculats: "Déu n'hi do!, quina pinta tan malgirbada i desproporcionada, de dalt semblen més bé un Tarzan i, de cintura per avall, per cames tenen escuradents". Ell mai no ha odiat l’esport, tanmateix, mirar eixos cossos li provoca aversió. I córrer pel bosc i camp a través, sobretot muntanyes amunt? Una bajanada més, controlar la resistència, però home, si això és més propi de l’exercici militar de cada dia. Als seus anys, ell vol fer el que li correspon a eixa edat de jubilat, i no animalades.\nPrefereix mirar noies amb culets, braços i cames preciosos, no a les que estan quadrades i el vaci·len mentre et miren per damunt del muscle. Millor acostar-s’hi a dones de quaranta que són menys distants i que s’insinuen més, si pot ser de bon estatus social, i sentir converses encara que superficials: que si he passat el cap de setmana sense fotre res i amb amigues, o sola mentre l’home era fora per feina. Que si estrene un legging de licra transparent i que apugen el cul… Ell prova un abordatge possible, conscient del risc al fracàs.\n—Saps si aquesta màquina està ocupada? —diu ell i amb aquesta simple frase s’enrotlla i descobreix que la dona amb qui parla, s’acaba de separar. Xerren fins que arriba un monitor i se li esvaeixen les esperances. Ell es limita a anar-se’n i no ser poc elegant.\nMés tard baixa a la zona d’aigües. Va al solàrium. Sobre una gandula estén una tovallola diferent de la d’abans i jeu a prendre el sol. Una manera de passar les hores sense deprimir-se, o no? Està sol fins que veu que s’acosta una dona embolicada amb tovallola. Li prepara la gandula i ella hi jeu. La mira amb un excés d’atreviment tal que ella no gosa treure’s la tovalla. Al cap de poc temps marxa. N’arriba amb vestit de bany una altra que seu al costat. Ell li dóna a la xerrameca i ella li segueix el corrent fins que se’n va a la piscina. Ell queda sense ningú i, quan es cansa del sol, es passeja per la vora de la piscina per si n’ataülla més, de noies o dones: les oportunitats passen de pressa. Espernegat, se les mira totes i troba que no en pot mirar tres o quatre a la vegada.\nEscriba el número 168914


Un noi de 14 anys va provocar involuntàriament el pitjor incendi d'Israel\nQuatre dies després de declarar-se un incendi forestal al mont Carmel d'Israel ja se sap qui el va causar. Es tracta d'un jove de 14 anys, la identitat del qual no ha estat revelada, que hauria confessat ser el culpable d'originar-ne les primeres flames. El noi viu a la zona on després de quatre dies s'han cremat 5.000 hectàrees, cinc milions d'arbres, s'han desallotjat 17.000 persones i, el pitjor de tot, hi han mort 41 persones. La confessió del noi ha comportat, automàticament, l'alliberament de dos sospitosos.\n06/12/2010 - 20.34 Actualitzat 06/12/2010 - 20.58\nEl Boeing 747, conegut com a "supertanker", ha estat decisiu en les tasques d'extinció. (Foto: Reuters)\nHavia estat fumant una pipa al lloc on va començar el foc i es va adonar que les flames s'avivaven. Havia provocat, sense voler-ho, el pitjor incendi de la història del país. La reacció no va ser la d'avisar de la gravetat de la situació sinó fugir cames ajudeu-me cap a l'escola. L'únic que se sap d'aquest noi és que viu a la regió del sinistre, però la policia no ha volgut que en transcendís la identitat. Després de la confessió, la policia ha deixat en llibertat dos joves drusos que havien estat detinguts com a sospitosos de causar l'incendi del mont Carmel, el més important que ha viscut mai Israel.\nUn foc mai vist\nLa sequera que fa mesos i mesos que s'allarga a Israel és el gran aliat d'aquest incendi, que ha destruït una zona d'una gran riquesa natural. Durant quatre dies les flames s'han anat estenent imparables pel mont Carmel davant la impotència de l'estat d'Israel, que es va veure obligat a demanar ajuda internacional per poder combatre les flames.\nEn les tasques d'extinció hi han participat bombers d'una vintena de països d'arreu del món, també espanyols, i fins i tot s'ha llogat un avió Boeing 747 per apagar el foc. És l'aparell de la imatge que acompanyen aquestes línies i l'anomenen "supertanker" per la seva capacitat de transportar 76.000 litres d'aigua, que és 16 vegades més del que pot transportar un avió contra incendis convencional. El "supertanker", a més a més, pot treballar de nit, la qual cosa l'ha fet determinant per extingir les flames. Israel ha admès que sense l'ajuda internacional no se n'hauria sortit tot sol.\nEl que ja no es pot recuperar són les víctimes mortals que va causar l'incendi. La majoria eren els passatgers d'un autobús que es va veure sorprès per les flames i va quedar atrapat enmig de l'incendi. La majoria dels morts eren militars. Els altres afectats han estat les 17.000 persones que ha calgut desallotjar de casa seva.\nIsrael aconsegueix contenir les flames gràcies a l'ajuda exterior\nAlmenys 40 morts en quedar atrapat un autobús en un incendi forestal a Israel


TTIP: motius per oposar-s’hi (Raül Romeva)\nTTIP: motius per oposar-s’hi\nSe’n senten poques coses, en els grans mitjans, tot i que se’n parla molt, en les esferes econòmiques i socials. Se’l coneix sobretot per la sigla en anglès, TTIP, que camufla en forma d’acrònim incomprensible una negociació fosca, opaca i plena de contraprestacions socialment, ambientalment i culturalment qüestionables. Em refereixo a l’Acord Transatlàntic sobre Comerç i Inversions.\nAmb voluntat d’augmentar l’interès sobre la qüestió (que ens afectarà, ens motivi més o menys el tema), exposo a continuació algunes raons en les quals ens basem algunes persones i organitzacions que entenem que l’acord no és desitjable, tant pel contingut com per la manera com s’està gestant.\n1) No és un acord comercial.Els acords comercials tradicionals se centren en l’eliminació dels aranzels, però, en el cas de les relacions entre la UE i els Estats Units, ja són prou baixos. Per tant, aquest no és el punt principal. L’objectiu és, en un 80%, eliminar les “barreres no aranzelàries (BNA) al comerç”, o sigui, els estàndards i les normes que cada part imposa a la fabricació dels seus productes. Eliminar-los comportarà en molts casos una devaluació de les condicions socials i ambientals que afectarà les dues regions de maneres molt diverses.\n2) Lobis. Els principals interessats (i, per tant, impulsors) de l’acord són les grans multinacionals a banda i banda de l’Atlàntic, que han activat la seva potent maquinària lobista, tant a Brussel·les com a Washington.\n3) Secretisme i opacitat. Ja fa un any que van començar les negociacions i només un selecte nombre de tecnòcrates de la Comissió Europea hi tenen accés. De fet, en aquest cas fins i tot el Consell de la UE és absent de la negociació, igual que el Congrés i el Senat dels EUA. El Consell, els membres de la comissió europarlamentària INTA (de comerç internacional) i alguns presidents d’altres comissions del Parlament Europeu poden consultar els documents originaris elaborats per la Comissió Europea, però ningú no té accés a les propostes dels EUA. I si aquest grau d’opacitat és preocupant, encara ho serà més quan es comencin a elaborar les propostes finals, que només una dotzena de diputats podran veure (a les Secured Reading Rooms) després d’haver-se compromès explícitament a no prendre notes i a no parlar-ne amb ningú.\n4) Si la gent ho sabés. Si el TTIP inclou plans per canviar les normes per les quals fa anys que les nostres democràcies batallen, els Parlaments i la ciutadania han de saber de què va el joc. I més quan sabem que “molts dels partidaris de l’acord defensen que sigui secret, perquè, si la gent sabés el que estem fent, s’hi oposaria”, tal com fa poc va denunciar la senadora per Massachusetts, Elizabeth Warren.\n5) Ball de xifres. Els que defensen l’acord argumenten que l’economia de la UE se’n podria beneficiar en 119 milions d’euros a l’any, mentre que els EUA podrien guanyar un extra de 95.000 milions a l’any. L’estudi d’impacte encarregat per la CE, d’on extraiem aquestes dades, també diu, però, que els beneficis no arribaran abans del 2027, i sempre que s’arribi a un acord global, és a dir, que s’eliminin la meitat de tots els obstacles no aranzelaris. Aquestes xifres han estat contestades per diversos economistes que acusen les prediccions de “conte de fades” i situen el creixement en no més del 0,05% del PIB.\n6) Més llocs de treball? Incert. Si bé és probable que el TTIP comporti un canvi en la situació del comerç mundial, i que, per tant, afecti inevitablement llocs de treball existents en totes les regions, no tenim cap garantia que l’impacte sigui sempre positiu.\n7) Les multinacionals faran les lleis. El capítol de protecció dels inversors és un dels més preocupants. Segons aquest punt, un inversor podria dur un estat a judici -basant-se en el sistema Investor-to-State Dispute Settlement- si l’estat adopta una norma legal que ell consideri que perjudica la seva inversió. És un sistema del tot injust, ja que, entre altres coses, ni els governs, ni la societat civil ni les empreses nacionals podran demandar una multinacional.\nI així podríem arribar fins a 30 raons. Moltes, elaborades conjuntament per un grup d’analistes i organitzacions de la societat civil. Tant els arguments (la llista sencera) com les organitzacions es poden trobar a la web www.ttip2014.eu, que s’ha creat expressament per suscitar un debat que els poders econòmics pretenen amagar en un nou escac a la Democràcia, en majúscula, i que posa novament en risc la credibilitat de les institucions europees.


Setmanari Punt TIC núm. 368\nDilluns, 13 de setembre 2010\nSegona edició del curs de seguretat TIC de CESICAT\nEl 4 d'octubre començarà una nova edició del curs de seguretat en l'ús de les TIC organitzat per CESICAT i adreçat a dinamitzadors i dinamitzadores digitals, especialment de la Xarxa Punt TIC - Òmnia. El curs és gratuït i es fa 100% en línia, a través d'una aula virtual Moodle. Tindrà una durada de 35 hores lectives, que es distribuiran al llarg de sis setmanes. Cada estudiant pot decidir quin dia i en quin horari realitza les activitats, tot i que es recomana un ritme setmanal.\nEl 30 de setembre les persones implicades en la Xarxa Punt TIC tenim una cita: la Jornada de la Internet Social 2010. L'objectiu de la trobada és donar visibilitat al treball que es realitza a la xarxa amb la ciutadania i les entitats. Centrarà la mirada en cinc eixos: Accessibilitat, voluntariat, xarxa, ocupabilitat, i formació i competències TIC. Ja podeu realitzar la preinscripció i començar a participar a l'espai virtual col·laboratiu i a l'espai de networking!\nLa Xarxa Punt TIC col·labora amb el Congrés de la Gent Gran\nDes de fa mesos es treballa en la preparació del 6è Congrés de la Gent Gran, que tindrà lloc a l'octubre. La Xarxa Punt TIC hi col·labora de diferents maneres: Ha creat la Wiki de la Gent Gran i diversos punts han acollit trobades del procés participatiu. La Wiki de Gent Gran permet generar i compartir informacions, activitats i recursos de i per a la gent gran amb l’objectiu d’acostar les TIC a aquest col·lectiu alhora que s’aprofita el seu bagatge vital per a la resta de la societat.\nNous monitors i monitores als punts de Viladecans\nLa Xarxa Pública Local d'accés a Internet (XPLAI) ha incorporat a Viladecans cinc nous monitors i monitores, que ja hi col·laboren des del juliol i que estaran fins a finals d'any.\nTaller de comerç electrònic, a Sant Feliu de Llobregat\nDimarts 28 de setembre de 13:30 a 15:45 hores es realitzarà un taller pràctic al voltant del comerç electrònic, a la sala d’actes del Centre Can Maginàs (C/ Hospitalet, 25 - Sant Feliu de Llobregat).\nAutoformació tutoritzada de l'últim quadrimestre de l’any, a la Ribera d'Ebre\nAl Punt TIC de la Ribera d'Ebre aquest últim quadrimestre del 2010 continuaran amb la formació d'iniciació a les TIC. L'autoformació tutoritzada està pensada per compatibilitzar l’ús del telecentre entre usuaris i alumnes que fan formació. La clau d’aquest tipus de formació és l’adaptació de la manera de formar-se als horaris i ritme de l’alumne/a.\nEl Punt TIC de l'Alta Ribagorça organitza el Mòdul A del programa "Connecta't", formació destinada a persones que es troben a l'atur, amb l'objectiu d'adquirir les habilitats informàtiques necessàries per redactar un document, per exemple un currículum, enviar-lo per correu electrònic, fer cerques per Internet, etc.\nOferta formativa setembre-desembre 2010, del CTIC Montblanc Digital\nAl CTIC Montblanc Digital han donat a conèixer l'oferta formativa per al primer trimestre del curs 2010-2011, que inclou tallers de fotografia, de Facebook, de realització de currículum vitae i de receptes de cuina i diversos cursos d'informàtica i fotografia digital.\nTallers de tardor, al Centre Cívic l'Escorxador\nL'Òmnia del Centre Cívic l'Escorxador de la Seu d'Urgell ha donat a conèixer el programa per a la tardor 2010. Hi haurà cursos d'iniciació a la ofimàtica, de full de càlcul, de xarxes socials, de blocs, de retoc d'imatge, etc. Les inscripcions estaran obertes del 20 al 24 de setembre.\n23.000 lletres de cançons, 3.000 discs i 1.500 intèrprets estan recollits a Viasona.cat, el portal digital de documentació de la música en català que ha llançat el grup Catmèdia. L'objectiu d'aquesta enciclopèdia és indexar les lletres dels artistes i grups que han produït musicalment en català des de 1961 fins a l'actualitat.\nSovint necessitem imatges per il·lustrar tríptics, cartells, revistes... però no és fàcil trobar-ne de gratuïtes i amb llicència creative commons. En aquest enllaç trobareu un recull de 25 bancs d'imatges gratuïts, com ara, Stock Xchng, Openphoto o PhotoXpress.\nInternational Smalltalk Conference 2010: Tindrà lloc del 13 al 17 de setembre, a Cornellà de Llobregat. [+info]


CatalunyaCaixa condemnada a tornar un milió d'euros per una hipoteca multidivisa\nCatalunyaCaixa, ara propietat del BBVA, haurà de fer front a una sanció de 3,1 milions d’euros. X. BERTRAL\nBarcelonaL'Audiència Provincial de Barcelona ha anul·lat aquest dilluns les clàusules multidivisa d'una hipoteca amb CatalunyaCaixa, contractada per un metge barceloní l'any 2007. La condemna obliga al banc a tornar-li gairebé un milió d'euros pel recàlcul d'interessos.\nEl jutge considera que el client no va ser informat dels riscos, que van fer que el capital que devia al banc augmentés notablement amb el temps en comptes de reduir-se. Tot i així, el banc -ara part del Grup BBVA- ha argumentat que es tractava d'un client de banca privada i que, per tant, estava qualificat per conèixer els productes financers d'aquestes característiques.\nEn canvi, segons la defensa, l'entitat bancària "no va donar-li una informació clara, precisa, detallada i suficient de la naturalesa i els riscos del producte". El secretari general de la plataforma de consumidors Adicae, Fernando Herrero, es mostrava contrari a aquests tipus de productes perquè "és difícil de preveure'n la seva evolució".


Preparem-nos pel 8 de març. Vaga General Feminista! | Candidatura d'Unitat Popular\nHem estat les dones les que hem sofert la cara més dura de la crisi mentre l’Estat i les empreses es beneficien de tot aquest treball invisibilitzat i imprescindible.\nLes que més patim les retallades i la regressió en drets socials, en educació, sanitat, en el sistema de pensions, la no implementació de la llei de dependència... som les dones. En primer lloc, perquè aquestes retallades se sustenten sobre el treball de cures i reproductiu que realitzem de manera majoritària les dones: la responsabilitat d’aquest treball passa del sistema públic a les llars i, per tant, a les dones, a qui històricament se’ns han adjudicat aquestes tasques. Hem estat les dones les que hem sofert la cara més dura de la crisi mentre l’Estat i les empreses es beneficien de tot aquest treball invisibilitzat i imprescindible. I en segon lloc, perquè com a treballadores hem de patir també l’explotació a la feina i, encara més, si aquesta està associada al paper de cuidadores que el capitalisme patriarcal ha destinat a les dones pobres: netejar, rentar, cuinar i cuidar. Les dones som les que tenim més contractes a temps parcial, jornades laborals més curtes, percepció de salaris de fins a un 26% per sota dels dels homes, un menor reconeixement de la feina, etc. A més, unes pitjors condicions durant la vida laboral impliquen cotitzacions més baixes i, per tant, suposen pitjors prestacions quan estem aturades, jubilades, o fora del mercat laboral per altres motius. De fet, 2 de cada 3 pensionistes que no arribem al salari mínim, som dones. No podem consentir que quan exercim de treballadores de la llar haguem de patir un règim laboral semi-esclau que ens jerarquitza per la nostra procedència, no podem consentir que com a treballadores de la llar no puguem accedir a la prestació d’atur; hem de gaudir dels mateixos drets que qualsevol treballadora. El capitalisme patriarcal es beneficia de la nostra sobreexplotació amb la situació de les Kellys, les cambreres de pis, garants dels guanys multimilionaris de la indústria turística, que precaritza i aboca a patir malalties cròniques a les treballadores. Denunciem també un atac contra les dones per part de tribunals mèdics, que abans que les nostres vides primen els interessos econòmics i dictaminen altes mèdiques no justificades.\nNo ens alliberarem del capitalisme patriarcal sota un règim bastit sobre el silenci, basat en la nostra hiperexplotació. Només serà possible lluitant organitzades contra qui ens oprimeix, contra qui trafica amb els nostres drets per aconseguir millors resultats a la Borsa i als mercats. Tenim clar que això és una guerra. Una batalla entre el manteniment de la vida o el capitalisme patriarcal i l’imperi del mercat. I és que aquesta ha estat la lluita des de fa molts anys del feminisme: posar la vida al centre.\nMaltractades com a treballadores, com a dones, com a mares, com a malaltes, com a persones dependents, com a migrades, com a velles i com a joves, com a lesbianes, ha arribat l’hora de dir prou a la pau social que van decretar els partits i els sindicats del règim. I també ha arribat l’hora de dir prou amb tota la complicitat, també de la mà del sistema judicial al servei del sistema capitalista patriarcal, que justifica, silencia o relativitza el fet que avui dia les dones treballadores estem sent assassinades, agredides i maltractades amb una impunitat esfereïdora. No és pas casualitat que sigui un 8 de març i siguem les dones treballadores -a l’atur, amb treballs precaris, treballadores domèstiques o a càrrec de persones dependents- les que aixequem amb urgència la necessitat de trencar una normalitat violenta contra totes nosaltres: la vaga general!\nPer la derogació de la reforma laboral de 2012.\nPer la persecució de l’escletxa salarial d’avui i la de demà (pensions i prestació d’atur).\nPer acabar amb la segregació laboral de les persones trans.\nContra el copagament en cap servei públic, des de medicaments fins al transport públic.\nPer combatre l’assetjament a la feina , ja que l’àmbit laboral és un àmbit més on rebem violència masclista i, sota la coacció de no perdre la feina, ens veiem més desprotegides per tal de defensar-nos-en.\nI en definitiva, contra el capitalisme patriarcal i racista, pel repartiment del treball, de la riquesa i per la cobertura social de les necessitats d’atenció a la infància, persones malaltes i dependents i de totes lespersones. Totes aquelles necessitats col·lectives que en el seu gruix estan sent cobertes amb el sacrifici, el menysteniment i sota una violència estructural insuportable per les dones treballadores. Perquè la nostra condició no és la mateixa que la de les dones propiètaries, les portaveus del capital i dels partits que qüestionen l’existència de la violència masclista. Perquè nosaltres lluitarem fins al final per la senzilla raó que ens hi va la vida.\nUs animem a participar al Cicle de xerrades EL SINDICALISME NO ÉS UNA COSA D'HOMES. Coneixerem de la mà de les protagonistes d'aquestes lluites sindicals, la força de la vaga i les victòries aconseguides pel sindicalisme feminista de classe.\nLa vaga general és una demostració de força en la mesura en què s’atura la producció (si, si ets home, també has de fer vaga al teu lloc de treball), el transport i la circulació de mercaderies, la provisió de serveis (universitats, per exemple) i per, descomptat, el consum.\nEl dia de la vaga no es consumeix!


La població d'óssos als Pirineus arriba als 52 exemplars — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / La població d'óssos als Pirineus arriba als 52 exemplars\nLa població d'óssos als Pirineus arriba als 52 exemplars\nEl Grup de Seguiment constata un increment, principalment per 10 nous naixements, respecte del recompte del 2018. L'ens reconeix que l'espècie també ha ampliat la seva àrea de moviments, fins a abastar una superfície de 10.000 km2\nLa població d'óssos als Pirineus assoleix ja els 52 exemplars, davant dels 40 que inicialment es van identificar l'any 2018, tot i que indicis posteriors van situar aquesta xifra en 49 individus. La dada l'ha donat a conèixer el Grup de Seguiment Transfronterer d'aquesta espècie.\nPel que fa al nombre de naixements, s'han registrat en total 10 noves cries, de 5 femelles diferents (dues per cada femella). Es tracta d'una xifra que qualifiquen de "rècord", només assolida abans els anys 2016 i 2017. Pel que fa als exemplars que es donen per morts durant el passat 2019, després de més de dos anys sense tenir-ne indicis, són 6 en total, entre els quals hi ha la femella Hvala, detectada per última vegada el 2017, juntament amb el mascle Fifonet i els els 2 cadells de l'óssa Sorita.\nEl Grup de Seguiment, d'altra banda, ha reconegut que l'àrea geogràfica on s'han trobat en algun moment indicis de la presència de l'os bru als Pirineus s'ha ampliat en 3.000 km² més l'any passat respecte del 2018, i ara ja abasta més una superfície de 10.400 km². L'ens ha matisat que aquesta xifra no es correspon a l'àrea on hi ha una presència permanent; la qual, tanmateix, és tan sols una mica més reduïda. Alhora, atribueix bona part d'aquest increment a "un desplaçament exploratori puntual" que va fer el conflictiu exemplar Goiat la primavera de l'any passat, quan va causar atacs mortals contra el bestiar al Pallars Jussà i a la Ribagorça aragonesa, comarques on no havia provocat danys fins llavors.\nL'àrea de distribució de l'ós s'estén principalment pels Pirineus centrals (7.800 km²), cosa que inclou l'Aran, el Pallars Sobirà i l'Arieja. Als Pirineus atlàntics -on també s'ha denunciat atacs contra el bestiar, especialment a ovelles- s'han localitzat cinc exemplars, sobretot al nord-est de Navarra i al vessant occità.\n440 indicis de seguiment al Pirineu català\nFinalment, pel que fa al seguiment de l'espècie a Catalunya, durant el 2019 s'han localitzat 440 indicis d'os, dels quals 190 són fotografies i vídeos i 141 són mostres de pèls. En tot el Pirineu s'han localitzat 2.004 indicis o rastres, a banda de les ubicacions dels exemplars equipats amb GPS.\nEl Grup de Seguiment Transfronterer de l'os bru als Pirineus ha fet una reunió telemàtica en què han participat representants de la Generalitat, el Conselh Generau d'Aran, el Govern d'Andorra, l'Aragó, Navarra, França i la Fundación Oso Pardo.


La nostra (TV) va bé\ni parlem de la nostra televisió, no tot han de ser lamentacions. Ja sabem que des dels seus orígens, primer en dictadura, després en democràcia, aquest invent sembla conjurar-se contra la normalització de la llengua i de les relacions culturals i amicals entre els territoris del català. La veritat és que, en dictadura o en democràcia, els poders de l’Estat han ideat tota mena de maniobres perquè la gran majoria anés assumint com a “natural” la televisió feta, pensada i dita en espanyol. Així, resulta que “la seva” és avui la televisió habitual d’un 80-90 per cent dels onze milions dels telespectadors dels territoris històrics de parla catalana de l’Estat espanyol. La nostra, doncs? O la televisió de la reserva?\nNo pretenc rebatre aquí la persistent voluntat política de creació de la reserva (almenys televisivament parlant). De fet, la inèrcia del sistema segueix produint encara els mateixos efectes desitjats. Ho podem comprovar amb la nova Llei de la comunicació audiovisual espanyola (ara en tramitació al Senat). És una llei que, no sols no modifica res de l’”statu quo”, sinó que ni tan sols garantirà la reciprocitat de canals entre País Valencià, Catalunya i les Illes Balears. El fracàs de la via de la reciprocitat per aconseguir d’una vegada la recepció dels canals públics entre Catalunya i País Valencià, quan ja fa any i mig que es distribueix Canal 9 al Principat, és atribuïble tan al govern del PP de València com al del PSOE a Madrid. I el fet que en plena era de televisió sense fronteres hàgim de contemplar impotents el tancament dels repetidors de TV3 al País Valencià demostra quina idea de democràcia tenen a Espanya. En aquest sentit, la incansable mobilització d’AccióCultural del País Valencià (ACPV) buscant 500.000 firmes per endegar una ILP (Iniciativa Legislativa Popular) a fi que les Corts espanyoles aprovin la reciprocitat televisiva, és tan encomiablecom impensable en cap altre país d’Europa.\nDeia que no tot han de ser lamentacions, i és que a la reserva no cessen els actes de rebel.lió. El mateix Parlament de Catalunya acaba d’aprovar una declaració de suport a aquesta ILP “Televisió sense Fronteres” impulsada per ACPV, i curiosament amb el vot favorable del PPC. El Parlament ha aprovat també un important bloc de directrius per als mitjans públics audiovisuals: es tracta del primer“mandat marc”, amb sis anys de vigència, requerit per la Llei catalana de comunicació audiovisual, que afecta des de TV3 i Catalunya Ràdio als operadors públics locals. Entre les línies a seguir, el mandat inclou la qualitat informativa, la defensa del pluralisme, la integració dels immigrants, la inclusió de la cultura i l’educació, la potenciació de la indústria audiovisual i la promoció de les llengües catalana i aranesa. A més, esvaeix els dubtes sobre el doble finançament, reitera que el català és la llengua pròpia dels mitjans públics, que l’han d’usar “normalment i preferentment”, i afegeix que aquests mitjans “han de convertir-se en vehicles vertebradors de l’Espai Català de la Comunicació”.\nD’altra banda, les dades del Baròmetre de la Comunicació i la Cultura, relatives a les audiències del 2009, han situat TV3 en el primer lloc amb un 19 per cent de quota (lluny del canal situat en segon lloc, Tele 5, amb un 15,4) i amb una audiència acumulada de 2,6 milions d’espectadors. Per evitar eufòries massa ràpides, convé veure l’altra cara: que la resta dels aproximadament 7 milions de ciutadans de Catalunya – entorn de 4’5 milions! -- es mantenen fidels als canals espanyols. Sí, la nostra va bé, però la seva va molt millor.\nPer acabar, val la pena de destacar l’acord – aquest sí, autèntic -- de reciprocitat televisiva entre Catalunya i les Illes que van signarel mes passat els dos governs. A partir del 15 de febrer, tots els canals de TVC es podran sintonitzar a les Illes. I s’ha anunciat un projecte innovador: la creació d’una plataforma televisiva a Internet, en la qual treballa Activa Multimèdia de la CCMA, que tindria la seu a Palma. El govern de les Balears també està en negociacions amb els governs de València i d’Andorra per arribar a acords similars de reciprocitat.\nCom deia, si parlem de la nostra televisió, podem sentir-nos moderadament optimistes (sobretot si no residim al País Valencià). Però fins que no arribem a compartir entre els països del català almenys la meitat dels canals – i la meitat del temps d’emissió i de les audiències --, no podrem dormir tranquils.\n(El Punt, 22-2-20101)


Espectacles de llum amb drons, l'oferta pionera d'una empresa del Solsonès - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEspectacles de llum amb drons, l'oferta pionera d'una empresa del Solsonès\nFlock Drone Art compta amb un desplegament de 50 naus i té un espai de vol a Freixinet\nacn | riner 09.12.2020 | 13:04\nUn dels membres de Flock Drone Art amb el grup de naus en marxa | ACN\nUn dels membres de Flock Drone Art amb el grup de naus en marxa\nUn grup d'emprenedors catalans del Baix Empordà, Osona i el Solsonès s'ha unit per crear una nova empresa: Flock Drone Art. Es tracta de la primera de Catalunya que oferirà la possibilitat de fer espectacles de llum amb drons. A partir d'aquest gener començaran a programar els seus espectacles que tindran una temàtica nadalenca. De fet, un dels impulsors del projecte, Fran Arnau, ha avançat que treballen per "acostar les cavalcades" a qualsevol llar per tal que la gent "les pugui seguir des de qualsevol terrat".\nTot i així, Flock Drone Art, que té l'espai de vol a Freixinet (Riner), podrà dissenyar espectacles personalitzats amb figures que van fins als 100 metres d'alçada i els 50 d'ample. Els drons se sincronitzaran per crear una coreografia programada prèviament. A través de la llum que projectin aquestes naus la gent podrà veure les figures i els missatges al cel. Segons han explicat els responsables del projecte, la idea és renovar la màgia que va portar la pirotècnia a partir de les possibilitats que ofereix la tecnologia. Fran Arnau, però, ha remarcat que no volen "confrontar-se" amb aquest tipus d'espectacles, sinó complementar-se.\nL'empresa ha adquirit un software en una empresa especialitzada de Riga que els permet sincronitzar les naus per crear les figures i missatges. Els impulsors fa més de dos anys que hi treballen. Entremig, els emprenedors del projecte han hagut de treballar per aconseguir diversos permisos que els permetin fer volar els drons a l'espai públic. Segons Arnau, "la normativa europea" és molt restrictiva sobre els usos de drons i específicament encara ho és més la catalana i espanyola.\nArnau ha explicat que "no hi ha límits" a l'hora de reproduir "qualsevol figura", sinó que tan sols cal tenir en compte la resolució que tindrà la imatge en funció del nombre de drons que hi ha. Tot i així, la majoria del públic demana a l'empresa poder construir paraules amb els drons, una pràctica que ja poden fer, però que amb l'augment de flota encara podran millorar.\nA més, remarquen que és una alternativa segura durant la pandèmia, ja que es pot veure el mateix espectacle des de molts punts diferents i també són respectuosos amb el medi ambient perquè no deixen residus. Aquesta pràctica ja està molt estesa en altres territoris, com ara el continent asiàtic.\nComencen les obres de millora del ferm i el clavegueram del carrer del Blat.\nEmpresaris del Solsonès creen un espectacle de llum únic amb drons.


Albacar Martínez Economistes Assessors Fiscals » novetats\nAclariments respecte al nou IVA\nSetembre 12, 2012 · Categoria Circulars Informatives, Fiscal\nEl passat 6 d’agost, s’ha publicat la resolució de 2 d’agost de 2012, de la Direcció General de tributs, sobre el tipus impositiu aplicable a determinades entregues de béns i prestacions de serveis en l’impost sobre el valor afegit.\nSi vols accedir al text íntegre d’aquesta disposició, fes clic aquí.\nAmb aquesta Resolució, la DGT aclareix algunes operacions a les quals s’apliquen els nous tipus i, també, torna a reiterar els criteris, que coneixem per les consultes emeses anteriorment, sobre la meritació de l’IVA que tenen interès quan canvien els tipus.\nPer exemple, s’aclareix el següent:\nA partir l’1 de setembre tributarà al tipus general (abans al 4%), entre d’altres: el material didàctic d’ús escolar com puzles o mecanos de construcció, el material d’ús escolar com portallapis, agendes, compassos, paper per a manualitats, plastilina o llapis de cera, quaderns d’espiral, rotlles de plàstic per folrar llibres i material escolar complementari com motxilles infantils i juvenils escolars.\nEls serveis mixtos d’hostaleria tributaran a tipus general, posant com a exemple els següents: els serveis de discoteca, sopar espectacle o cafès-concert i, també, discoteques, sopar espectacle, piscina, balneari o utilització de camps esportius prestats per hotels als seus clients , sempre que no tinguin caràcter accessori i es facturin de forma independent. No obstant això, tributaran al 10% els serveis d’hostaleria, en locals on se celebren espectacles, quan es realitzin en hores en què no tinguin lloc aquests espectacles.\nPassaran al tipus general els serveis prestats a persones físiques que practiquin l’esport o l’educació física (exclosos aquells que estiguin exempts) com serveis de clubs nàutics, activitats relacionades amb l’esport d’aventura com el trekking o el ràfting, l’ús de camps de golf o pistes de tennis o pàdel, piscines, classes d’aeròbic o lloguer d’equips per a la pràctica esportiva.\nTambé tributaran al 21% els serveis prestats per professionals mèdics no exempts: depilació làser, cirurgia estètica, tractaments per aprimar, massatges de fisioterapeutes, tot això realitzat al marge del servei mèdic de diagnòstic, prevenció o tractament de malalties. També tributaran a tipus general els serveis prestats per veterinaris al marge dels efectuats per ramaders.\nEs confirma, així mateix, que el lliurament d’habitatges seguirà tributant al 4% fins a 31 de desembre de 2012.\nEndarreriment de l’ampliació del permís de paternitat\nGener 15, 2012 · Categoria Pensions, Social\nUna de les moltes mesures en l’àmbit social que ha establert el RD llei 20/2011 és l’endarreriment de l’ampliació del permís de paternitat. Actualment són 13 dies, però ja havia de ser de quatre setmanes gràcies a un decret aprovat al 2010.\nEl permís de paternitat de 13 dies és un dret del pare aprovat a la llei d’igualtat de l’any 2007, on també, mitjançant la disposició transitòria novena, establia l’obligació de fer extensiva aquesta llicència fins a les quatre setmanes de durada, com a molt tard, quan la norma tingués sis anys de vigència.\nPer tant, a partir de l’1 de gener de 2013, s’ampliarà de cop el permís de paternitat fins a les quatre setmanes, sempre que la crisi ho permeti.


DADES 4-A: Nous positius i defuncions per Covid amb degoteig d'ingressos a TGN\nDes de l'inici de la pandèmia s'acumulen 47.516 positius i 1.253 defuncions | Àngel Ullate\nEl Camp i l'Ebre sumen 39 positius i una defunció per Covid-19 amb un degoteig d'ingressos als hospitals\nDes de l'inici de la pandèmia s'acumulen 47.516 positius i 1.253 defuncions\nper Albert Fuertes 04/04/2021 10:02h\nEntrem a la recta final de la Setmana Santa i els ingressos hospitalaris per la Covid-19 van en augment. El Departament de Salut informa en el seu últim balanç que hi ha 62 persones ingressades (+4) en els hospitals de la demarcació de Tarragona. A les Unitats de Cures Intensives (UCI) es mantenen els 24 pacients crítics, però el total de Catalunya va en augment i arriba ja a 424 crítics (+3). La suma de nous positius ha afluixat el ritme i Salut compta 39 contagis a les regions sanitàries tarragonines i s'ha de lamentar una altra defunció a causa del virus. Amb aquestes noves xifres, l'acumulat des de l'inici de la pandèmia és de 47.516 positius i 1.253 difunts.\nAquest diumenge, a la regió sanitària del Camp de Tarragona s'han comptat 35 nous casos de Covid-19, elevant el total fins als 37.479 positius, mentre no s'ha hagut de lamentar cap defunció a causa del coronavirus i es manté el total en 1.080 èxitus des que va esclatar la pandèmia. Els indicadors epidemiològics confirmen la seva tendència a la baixa i segueixen una línia descendent que ha deixat el risc de rebrot en 150 punts (-12) i una velocitat de propagació del virus, Rt, en 1,06 (-0,07). Les dades de Salut en els hospitals del Camp de Tarragona poden començar a preocupar després de nous ingressos en pocs dies. Ara hi hauria 49 persones ingressades (+5) i a les UCI es mantindrien els 20 pacients crítics. Al Camp de Tarragona, han rebut la primera dosi de la vacuna 75.188 persones, mentre 30.025 han rebut la segona.\nDesprés de dies sense cap defunció per Covid-19 a les Terres de l'Ebre, aquest diumenge se n'ha sumat una de nova, deixant el total de morts a causa de la malaltia en 173 difunts. La suma de nous contagis a l'Ebre és molt més lent que al Camp i en les últimes hores s'han comptat, només, 4 contagis de Covid-19 i el total es queda en 10.037 positius. Els indicadors epidemiològics han agafat la direcció contrària que al Camp de Tarragona i van en augment . El risc de rebrot, tot i estar encara en un risc moderat, ja se situa en 61 punts, mentre l'Rt és d'1,17. Als hospitals del territori hi ha 13 persones ingressades (-1), mentre les UCI mantenen els pacients crítics en 4. Pel que fa a la vacunació, hi ha 26.463 persones que han rebut la primera dosi i 12.636 la segona.\nÚltimes dades: La Covid no s'atura per Setmana Santa a TGN i suma 1 mort i més positius\nDos anys sense Setmana Santa a TGN: «Les persones estan per davant de les tradicions»


Joan Foguet - Ara, amb dos pebrots o res | NacióDigital\n«Volem executors, no polítics. Volem dirigents, no volem caps. Volem guanyadors, no volem responsables. Despertarem quan xoquem»\nper Joan Foguet , 9 de març de 2021 a les 20:45 |\nFrancament, costa llevar-se de més bon humor que sent independentista català. Quan et rentes les dents i et mires al mirall només pots fer que somriure, tot són unicorns i piruletes, que guapo soc. Sona música disco i la purpurina t'ofega quan llisques entre optimistes mentre vas pel carrer. Crec que la caricatura ja s'entén a aquestes alçades de l'article. Estem vivint un període adolescent, de negació i enfrontament. I cal pensar en allò que reciten Els Amics de les Arts: "no fem apologia de la ingenuïtat, a veure si amb tantes ganes de viure prendrem tots mal quan descobrim la gran veritat".\nHem de seguir amb ganes de viure. L'independentisme és un projecte polític, no pas una ideologia, i això el fa realment poderós. Però estem pervertint els conceptes, buidant les paraules com si fossin una llimona gelada d'aquelles que feies de postres a l'estiu, quan l'estiu encara era estiu i encara rèiem de la nostra bona fortuna. La independència és una estació de la construcció nacional, o de la realitat ciutadana del futur, com li vulgueu dir. I la transversalitat és un autobús on tothom hi pot pujar i prendre seient, no pas una piconadora on tot acabi sent el mateix, la mateixa sorra i cap diamant. Per què no podem debatre això? Per què ets un traïdor o un covard o un tebi? O directament no ets prou independentista.\nEl 51,7% dels vots de les darreres eleccions catalanes -preocupant participació del 53%- pertanyien a formacions independentistes, però des d'ERC, Junts, CUP o PDEcatfins al Front Nacional o Primàries. Està clar que no hi ha només un independentisme, tal com que "no hi ha una sola manera de saber que plou o no hi ha una sola manera d'estar sol", com diu el poeta.\nUn cop buidant el sentit -i sobretot el contrasentit- de cada paraula, de cada concepte de la política és quan comença el tot s'hi val. I llavors entrem que l'entreteniment és el que preval. No cal anar a episodis de ciència-ficció, només repassem Donald Trump, Silvio Berlusconi, Alexis Tsipras o demés demagogs. I molt a prop de casa també. El populisme és mainstream. El corrent majoritari, la majoria silenciosa, el relat, la cosmovisió. Catalunya corre veloçment i ferotge cap al pensament únic, però dividit només pel vector de l'independentisme. I això és nou, no és la Catalunya olímpica de CiU rural contra el PSC urbà. De nou es torna a deixar de parlar de política per no molestar. La política no divideix famílies per Nadal com deia el ministre que aparcava amb l'assistència d'un àngel, però pot produir el silenci, la pitjor condemna per a una societat.\nAra, només val tenir dos pebrots, testiculina, lideratge, empoderament. No volem idees, siguin més o menys velles i romàntiques, sinó que volem tenir la sensació que ens lideren, que tenim capitans que porten el vaixell, que els canvis venen ara mateix, que estem guanyant. Tenim pressa per tenir pressa. La set de victòria ens pot asfixiar. Volem executors, no volem polítics. Volem dirigents, no volem caps. Volem guanyadors, no volem responsables. Aquesta manera de viure perillosament esberla i esbudella una manera de fer que permetia veure possible que aquest país tingués unitat en qüestions vitals. Ara costa veure-ho. Ara només volem cops al pit, córrer en ramat i no permetre la dissidència perquè "som així" i estàs amb nosaltres o en contra. Despertarem quan xoquem.\nPer Nom el 10 de març de 2021 a les 12:44\nQuè ha vingut a dir aquest harticle (amb h)? És pro independentista, és antiindependentista? és miraralmeliquismedel'articulista? A mi em fa la impressió que se'n fot dels independentismes, però podria estar equivocat, atès que l'article no hi ha per on agafar-lo.\nSembla que la subvenció està en risc\nPer Silvestre el 10 de març de 2021 a les 11:35\nEi nois, o publiqueu més propaganda indepe o la subven no la rebreu, eh?


Colomé i Pujol, Montse\nMontse Colomé és una ballarina, coreògrafa i mestra de dansa. Ha estat durant vuit anys presidenta de l' Associació de Professionals de la Dansa de Catalunya i col·laboradora de moviment per a diferents creadors i companyies catalanes, com ara J. Font (Comediants), L. Pasqual, J. M. Mestres, X. Albertí, R. Duran, a més de fer la coreografia de musicals i òperes.\nMontse Colomé comença a ballar a l'Esbart de l'Orfeó Gracienc. El 1975 munta amb Ramon Colomina el duet Colomina-Colomé, bailarines de claqué, que ha continuat amb diferents intermitències fins avui dia. El 1978 es diploma en dansa espanyola a l'Institut del Teatre. A continuació estudia dansa jazz a l'estudi d'Anna Maleras i assisteix als Stages Internacionals de Dansa Moderna i Jazz organitzats per aquesta escola a Palma a la dècada dels setanta. El 1980 participa en el projecte La Fàbrica impartint classes de jazz. El 1986 inicia la col·laboració com a coreògrafa i directora de moviment amb el músic Carles Santos i la companyia Comediants, i s'encarrega de la direcció coreogràfica dels grans esdeveniments d'aquesta companyia, com ara les cerimònies de clausura dels Jocs Olímpics de Barcelona (1992), l'Expo de Sevilla (1992) i l'Expo de Lisboa (1998), entre d'altres.\nEl 1992, juntament amb Lola Puentes, munta el duet Ola & Tsé i intervé a diferents espais teatrals de Barcelona, com ara el Mercat de les Flors o el Festival de Sitges. Aquest mateix any viatja a Nova York, on roman dos anys estudiant a l'escola Alvin Ailey. A la tornada a Barcelona comença a impartir regularment classes de jazz a La Fàbrica, a l'estudi d'Anna Maleras i a l'estudi de Diola Maristany, i forma part del grup Acord, dirigit per Maristany. El 1995 forma part del col·lectiu que engega el projecte La Caldera a la vila de Gràcia. El 1996, juntament amb Ona Mestre i Ana Eulate, rep el Premi de la Crítica Teatral de Barcelona per l'espectacle Brossa a la porta.\nA partir del 1998 inicia una nova etapa com a coreògrafa i ajudant de direcció per a espectacles d'òpera i teatre de text i col·labora en diferents espais com el Liceu, el Teatro de la Zarzuela de Madrid, l'Opéra de París o el Piccolo de Milà, al costat de reconeguts directors com ara L. Pasqual, J. M. Mestres, G. Lavaudant, R. Duran, L. Homar, P. Roca, J. Prat o P. A. Gómez.\nEl 2006, juntament amb tots els membres fundadors de La Caldera, recull el Premi Nacional de Dansa 2006, atorgat a aquest centre de creació.\nDes de l'any 2008 s’ocupa d’un projecte de recuperació de la memòria recent de la dansa a Catalunya, en connexió amb el Mercat de les Flors i La Caldera. Darrerament forma part de la comissió de seguiment del nou espai de La Caldera Les Corts i està immersa en projectes de dansa de caire sociològic i social, com ara Meteodansa, per a escolars del Bages, en col·laboració amb Alfred Rodríguez Picó, i 100 femmes, estrenat el Grec 2013 i dirigit per Àngels Aymar, que afavoreix trobades de dones d'arreu del món i la recuperació a Valls de les coreografies del ballet Ariel, de Robert Gerhard.\nAvui dia és vicepresidenta de l'Agrupament d'Esbarts Dansaires de Catalunya i continua compaginant les tasques artístiques amb la seva involucració en el projecte La Caldera.\nBallarina, mestra i corèografa de dansa jazz i claqué, Montse Colomé és una de les professionals més polifacètiques del panorama català de dansa. L'any 1986 formà part del primer grup de ballarins que impulsaren la creació de la primera Associació Professional de Dansa de Catalunya (APDC), de la qual va ser presidenta durant vuit anys, al llarg dels quals va lluitar pel reconeixement de la professió.\nCom a coreògrafa de grans esdeveniments ha ajudat a dinamitzar laboralment el col·lectiu local. Avui dia continua implicada a donar visibilitat a la dansa en qualsevol dels seus vessants i treballa per a la cohesió del col·lectiu coreogràfic català.