Ellen DeGeneres revela que és una de les ex-núvies de Brad Pitt - Entreteniment | Gener 2021\nEllen DeGeneres posa de manifest una de les ex-núvies de Brad Pitt\nEllen DeGeneres i Brad Pitt tenen algunes coses en comú: Són rosses naturals. Tots dos tenen un cert encant còmic i un estil elegant. Oh, i sembla que sortien de la mateixa dona.\nDeGeneres va fer la revelació el 13 de setembre quan la Hi havia una vegada a Hollywood el seu actor va parar pel seu programa de televisió homònim i els comentaris són seriosament sucosos.\nEllen DeGeneres | Foto de Jason LaVeris / FilmMagic\nMés informació sobre els comentaris de DeGeneres\nLa personalitat televisiva va trencar la notícia mentre ella i l’actor reflexionaven sobre com es van conèixer per primera vegada.\n'Recordo una festa a la piscina de Melissa Etheridge [a finals dels 80 o principis dels 90]], on crec que estaves colpejant a la meva xicota', va dir Pitt.\n'Vaig estar colpejant a la teva xicota, de debò?', Va dir DeGeneres, somrient.\n'Crec que sí', va respondre. 'Vaig ser obsequiat.'\nPitt probablement esperava que aquest seria el final del seu intercanvi. Però llavors el presentador de televisió va deixar caure la bombeta.\n'De moment m'he fixat amb una altra de les teves núvies', va afusellar. 'En parlarem més endavant.'\nmillors episodis de sang blava\n'Després de l'espectacle', va somriure.\nUna ullada a les seves històries de cites\nDeGeneres està actualment casada amb l'actriu Portia de Rossi. Dataven uns quatre anys abans de lligar el nus el 2008. Però abans eren junts, la personalitat de la televisió datava Anne Heche i Alexandra Hedison.\nPitt, en canvi, ha estat recentment vinculat a Charlize Theron. Abans d’això, va sortir amb Angelina Jolie, amb qui es va casar el 2014 després d’una relació de gairebé deu anys. Tot i això, els actors, que comparteixen sis fills, es van separar dos anys després. Jolie es va presentar per divorciar-se i va mencionar diferències irreconciliables.\nPitt també ha datat celebritats com Jennifer Aniston (amb qui va estar casat entre 2000 i 2005), Thandie Newton, Gwyneth Paltrow, Robin Givens, Christina Applegate, Jill Schoelen, E.G. Diàriament, Juliette Lewis i Geena Davis.\nFeliç aniversari, Portia. 11 anys. El meu número favorit amb la meva persona preferida. : @laraporzak\nUna publicació compartida per Ellen DeGeneres (@theellenshow) el 16 d'agost de 2019 a les 10:48 PDT\nQuins són els comuns de Pitt i DeGeneres?\nMalauradament, no ho van dir. Però el presentador de xerrades més tard es va burlar a la seva pàgina de Twitter.\n'Resulta que Brad Pitt i jo tenim gust similar en les dones', va escriure en un tuit que conté un enllaç al clip.\nJezebel va fer una investigació en profunditat per esbrinar quines ex comunitats tenen en comú. Però, malauradament, la seva cerca va quedar buida.\n'Després de les hores dedicades a combinar els arxius, encara no estic més a prop de la veritat', va escriure un escriptor de Jezebel.\nLa gent vol respostes\nCom us podeu imaginar, les persones moren per saber quines són aquestes dues en comú. Després que DeGeneres va caure el full de bombes, molts fans van portar ràpidament a Twitter per demanar respostes.\n'Guau, ara em feia curiositat per qui era aquella nòvia', ha tuitejat una persona.\n'Qui és el misteriós ex-amant que comparteixen #BradPitt i #EllenDeGeneres?', Va preguntar una altra persona.\n'Al mateix temps? ... ... ara seria una notícia', va enyocar un tercer usuari de Twitter.\nI alguns no podien creure la revelació.\n'Com és el cas!', Exclamà una dona.\n'Oop', va comentar un altre.\nEl meu llit de #EDEllenDeGeneres està disponible a @BedBathandBeyond. Nota: no heu de dormir als llits d'exposició. Només heu de pagar aquesta nota endavant. @edbyellen\nUna publicació compartida per Ellen DeGeneres (@theellenshow) el 23 de juliol de 2019 a les 15:15 PDT\nPer ara, sembla que DeGeneres i Pitt han decidit mantenir-ho sota embolicaments. Però si mai decideixen revelar la seva exciència mútua, definitivament us ho farem saber.\nnou programa de televisió de farrah abraham\nkendra caldwell duggar


Els Bombers troben una tercera víctima mortal a la nau cremada de Badalona | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nL’edifici està en males condicions i caldrà desenrunar-lo poc a poc a l’espera de trobar més possibles víctimes\nEls Bombers de la Generalitat han localitzat aquest dijous al migdia una tercera víctima mortal a la tercera planta de la nau industrial abandonada i ocupada de Badalona que aquesta nit s’ha incendiat. S’ha trobat a la part posterior de l’edificació, al costat oposat on presumiblement va començar el foc. L’edifici principal està en un estat molt precari i molt probablement caldrà desenrunar-lo poc a poc per part d’una empresa especialitzada en els propers dies. L’edifici annex encara no s’hi ha pogut entrar del tot i s’està inspeccionant amb drons i gossos especialistes, cosa que fa que no es descarti trobar més morts.\nEl cap operatiu dels Bombers de la Generalitat, David Borrell, ha explicat que l’edifici principal té una estructura molt precària i molt probablement caldrà contractar una empresa externa especialitzada en el desenrunament, feina que podria trigar uns dies.\nEl conseller d’Interior, Miquel Sàmper, ha destacat que “les tres víctimes mortals s’han trobat a la part posterior de l’edifici, on s’hauria produït l’efecte fugida, fet que fa pensar que és possible que hi hagi l’opció de trobar més víctimes. Tant de bo no sigui així, però aquesta és la realitat”, ha expressat. Els morts s’han trobat a la zona per on alguns dels ferits van saltar per les finestres.\nDurant tot el matí, una trentena de dotacions dels Bombers han continuat fent tasques d’inspecció i avaluació dels edificis afectats, que han quedat molt malmesos pel foc i presenten un alt risc d’esfondrament. Aquesta situació dificulta molt les tasques de recerca d’altres possibles víctimes i s’han estat duent a terme amb drons i la col·laboració de la unitat canina dels Mossos d’Esquadra especialitzada en la recerca de persones, un cop sectoritzada la zona d’intervenció.\nAl migdia els Bombers encara no havien pogut accedir a l’interior dels edificis per l’elevat risc de col·lapse estructural. En aquests moments s’està realitzant la inspecció dels edificis i la recerca de persones garantint al màxim la seguretat dels efectius que hi treballen.\nEl Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) ha atès 23 persones: 3 ferits crítics (1 a Vall d’Hebron i 2 al Germans Tries), 4 ferits greus (3 a Germans Tries i un a l’Hospital del Mar) i 16 lleus (altres centres sanitaris). En tot el dispositiu s’han mobilitzat 42 unitats del SEM, així com també un equip de quatre psicòlegs i tres traductors de francès i àrab. També s’han habilitat dues àrees sanitàries mòbils per aixoplugar els afectats.\nFoto: bombers extraient una de les víctimes mortals en l’incendi de Badalona


Pàgina d'inici\tAgenda\t3a Mostra de Formatges Artesans Catalans a Sort\nDel 15 al 17 d'abril de 2011 - Sort (Pallars Sobirà)\nEl proper cap de setmana, la capital del Pallars Sobirà, Sort, serà com un gran formatge per tastar. Una vintena de formatgers en donaran a conèixer un centenar de varietats diferents. Especialistes en la matèria primera i en l’elaboració dels formatges oferiran xerrades centrades en la qualitat i les possibiliats culinàries d’aquest producte. Hi haurà tiquets per tastar-los. Per 5 € podreu degustar cinc formatges diferents amb pa i beguda. Durant els dies de la fira, alguns restaurants prepararan menús amb el formatge com a protagonista, com també ho serà en el sopar inaugural d’aquestes jornades, que tindrà lloc a l’edifici de l’Oficina de Turisme de Sort el divendres 15, a les 21 h. És obert a tothom i el tiquet per a gaudir-lo costa 20 €, però heu de fer-ne la reserva prèvia. Serà una excel·lent —i diferent— manera d’iniciar el vostre cap de setmana a la comarca pallaresa.


El Govern inicia l'ampliació del Parc Natural de Llevant\nLa proposta d'ampliació del PORN multiplicaria per deu la superfície protegida\nEl Consell de Govern ha acordat iniciar l’ampliació del Parc Natural de la Península de Llevant i el procediment d’elaboració del Pla d’Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) d’aquest espai. La proposta d’ampliació eleva fins a 16.855 ha la superfície del Parc Natural, que actualment és de 1.658 ha; d’aquestes, 10.960 ha seran terrestres i 5.895 ha, marines. El Parc Natural de la Península de Llevant va ser declarat el 2001. Dos anys després, però, el govern d’aleshores en va reduir considerablement la superfície i la va limitar a les finques públiques de s’Alqueria Vella, es Verger i Albarca. Des de l'Ajuntament s'ha reiterat en diverses ocasions la petició d'ampliació d'aquest espai que arriba ara, encara que només es tracta d'un inici en la tramitació.\nSegons donà a conèixer ahir la CAIB en un comunicat, l’àmbit territorial de la proposta d’ampliació abasta la part terrestre del Lloc d’Importància Comunitària (LIC) i la Zona d’Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Muntanyes d’Artà. Inclou la Reserva Natural del Cap Ferrutx i les finques públiques des Racó, sa Duaia i es Canons. L’ampliació inclou també la part del LIC Na Borges, situada al nord de la carretera d’Alcúdia a Artà; la finca pública de Son Real, que forma part de la ZEPA Son Real, i la part autonòmica de la Reserva Marina de Llevant, que inclou una part de l’àmbit marí del LIC Badies de Pollença i Alcúdia.\nGran riquesa natural


laSala inicia una nova etapa | Diari Sant Quirze - News SQ\nInici » a-ultimesnoticies » laSala inicia una nova etapa\nLa motxilla de l'Ada, de Teatre al Detall, obre la temporada de laSala\nEl Centre de Creació d’Arts per a les Famílies obre una nova temporada plena de novetats\nEls canvis s’estendran també al Festival elPetit, que es portarà a terme del 13 al 28 de novembre a 12 ciutats catalanes\nCULTURA / TEATRE. laSala inicia una nova etapa. Tot i que que la seva activitat no s’ha aturat durant la pandèmia, el Centre de Creació d’Arts per a les Famílies amb seu a Sabadell, aprofitarà la nova temporada —marcada pel retorn a la normalitat amb funcions presencials— per actualitzar-se en tots els sentits, inclosos els objectius, la imatge corporativa i, fins i tot, la configuració del teatre situat al nord de Sabadell. Els canvis s’estendran al Festival elPetit, nova denominació que rep l’antic El Més Petit de Tots, que laSala organitza des de fa 17 anys i que es portarà a terme el mes de novembre.\nLa nova etapa s’ha presentat avui en una roda de premsa amb la presència de Carles de la Rosa, regidor de Cultura de l’Ajuntament de Sabadell: Eulàlia Ribera, directora de laSala i codirectora del Festival elPetit; i Isabel Urpí, directora adjunta de laSala i codirectora del Festival elPetit.\n“Després del parèntesi que, en major o menor mesura, ha suposat la situació sanitària dels últims mesos ha arribat el moment de recompondre les forces i fer un salt endavant qualitatiu en la nostra feina”, resumeix Eulàlia Ribera, per qui tots aquests canvis han de donar visibilitat al fet que laSala no és només un espai d’exhibició sinó “un centre de creació, formació i recerca en el camp de les arts per a la infància”.\nDe la Rosa ha explicat que “la temporada de laSala s’obrirà aquest proper diumenge, 24 d’octubre, amb La motxilla de l’Ada, un espectacle de la companyia Teatre al Detall protagonitzat per una nena trans que lluita per desprendre’s d’un nom que no es correspon amb la seva identitat. Serà el punt de partida d’una programació que arribarà fins l’abril carregada d’espectacles per a públic d’entre 0 i 14 anys i que es repartirà entre el teatre de laSala i el Teatre Principal de Sabadell”.\n“El denominador comú de la temporada és la contemporaneïtat de les propostes“, afegeix Ribera, que afegeix: “Fem una aposta decidida pels nous llenguatges, el suport a creadors nacionals i per la presència internacional, amb companyies de Canadà, França i Noruega”. Entre les novetats previstes hi ha Camí de les Arts, un recorregut sonor per descobrir racons plens de màgia a través d’una ruta pels carrers de Sabadell; l’impuls de les activitats complementàries relacionades amb la programació i la convocatòria d’activitats exclusives per als Amics/gues de laSala.\nUna de les innovacions més visibles per al públic serà, però, la nova configuració del teatre de laSala, a la ronda Roureda de Sabadell. L’espai s’ha reconvertit amb la instal·lació d’una graderia a peu de l’escenari per tal de reduir la distància entre els espectadors i els artistes. Al llarg de la temporada, a més, es posarà en marxa una plataforma digital, laSalaalsnúvols, amb una oferta de continguts artístics en línia per gaudir a la carta.\nTambé s’impulsaran les residències amb companyies per tal d’acompanyar-les a nivell artístic i tècnic en els processos creatius de les seves produccions. Pel que fa a la projecció internacional de laSala, destaca la participació en dos projectes europeus: un relacionat amb les arts i l’educació (en col·laboració amb la UAB i les universitats de Bath, Bologna i Stavanger) i un altre sobre l’impacte de les arts en la salut cultural dels barris (en col·laboració amb l’organització Starcatchers, d’Escòcia; la companyia ACTA, de França i el Festival 2turvenhoog, d’Holanda). Tots dos projectes compten amb l’estreta col·laboració d’escoles, agents municipals i l’institut del barri, reforçant així la voluntat de laSala de seguir connectant la seva activitat amb la ciutat.\nTot plegat es complementarà amb l’organització d’una nova edició del Festival elPetit, nova denominació de l’antic El Més Petit de Tots, orientat a públic de 0 a 5 anys i que es portarà a terme del 13 al 28 de novembre a Sabadell, Igualada, Barcelona, Lleida, Olot, Sant Cugat, Tordera, Viladecans, Granollers, Montcada i Reixac, Sant Quirze del Vallès i Sant Esteve Sesrovires. Part de les més de 100 activitats previstes al programa d’elPetit es portarà a terme, també, al Centre Penitenciari de Dones de Barcelona-Wad Ras i al Centre Penitenciari Brians 2.\nLa nova edició de elPetit estarà centrada en l’oportunitat de (re)descobrir, (re)pensar, (re)crear i (re)trobar-se a través de les Arts. “elPetit és un temps i un espai per obrir la porta a nous mons, presencials i virtuals, que despertin els sentits, les emocions i la imaginació dels/les més petits/es.”, explica Isabel Urpí.\nEl Festival inclourà un total de 15 propostes artístiques nacionals i internacionals, entre les quals sis estrenes, com dAzzleMAZE, de l’artista sueca Dalija Acín Thelander, que arribarà després de fer residència a laSala; o mOts premiers de la companyia francesa AK Entrepôt.\nEn el marc d’elPetit es portarà a terme la sisena edició de l’Encontre Internacional d’Arts per a la (primera) infància, un espai per a la recerca, la formació, el diàleg i el networking obert a professionals del sector i docents. L’Encontre es realitzarà del 18 al 21 de novembre a l’Espai Cultura Fundació 1859 Caixa Sabadell.\nDiari Sant Quirze elPetit Festival El Més Petit de Tots laSala LaSala Teatre News SQ Sabadell teatre de laSala Teatre Principal de Sabadell\t2021-10-21


A L'ESCOLA, EL CODI PENAL DONA PODER PERÒ NO AUTORITAT - Jaume Funes Artiaga\nA L'ESCOLA, EL CODI PENAL DONA PODER PERÒ NO AUTORITAT - Jaume Funes Artiaga\nInici > Controvèrsies > A L’ESCOLA, EL CODI PENAL DONA PODER PERÒ NO AUTORITAT\n31 oct. A L’ESCOLA, EL CODI PENAL DONA PODER PERÒ NO AUTORITAT\nPosted at 09:23h in Controvèrsies, Educació, Ètica i filosofia, Polítiques\tby\tJaume Funes 0 Comments\nQuan definim l’educació dels adolescents en relació amb els conflictes i les violències fem servir dues idees: tenir autoritat no és tenir poder sinó aconseguir l’ascendència; els i elles accepten quasi tot dels adults menys la hipocresia i la incoherència. D’altra banda, en una societat sana es pensa que el codi penal ha de ser l’últim instrument per resoldre les conductes no acceptables i cal fer-ho servir el menys possible.\nNo resumeixo les tres idees perquè aquests dies tinguem alguna nova tensió adolescent sinó perquè, després de diversos conflictes escolars amb pares i mares, les autoritats educatives han posat en marxa una modificació legal per a que es reconegui com a autoritat pública tots els mestres i professors. Molts anys d’adolescències i de tensions amb el sistema penal fan que es disparin totes les meves alarmes cada vegada que les autoritats el fiquen a l’escola.\nEducativament parlant, el que intentem mantenir o recuperar és que el mestre o professor que s’ocupa del nostre fil o filla tingui autoritat. Això significa que el pare o la mare li reconeixen unes qualitats humanes i professionals que fan confiar-li el seu infant o adolescent per a que esdevingui una part molt important de l’acompanyament educatiu que necessita. També significa que l’infant o l’adolescent reconeixen en el seu mestre una persona que reuneix dues característiques: es preocupa per la seva persona i té un conjunt de sabers científics i vitals que li poden ser útils per a créixer i aprendre. Construir i reconèixer l’autoritat és, per tant, una actuació destinada a construir l’ascendència: el reconeixement de la seva vàlua i el permís per a que es fiqui en la nostra vida, per a que influeixi en els infants i els acompanyi. Ara, però, sembla que construir l’autoritat és distribuir galons per fer quadrar els pares. No cal pensar en construir la confiança.\nFa molts anys que a moltes escoles de Catalunya funcionen programes de mediació. Eduquem l’alumnat sobre la idea que els conflictes es poden resoldre positivament sense que calgui la violència, o que tot s’acabi amb el acompliment d’una sanció. A més, algunes escoles gestionen els problemes de convivència cercant mesures de reparació o de ajuda a d’altres que suposin la implicació de l’alumnat en la vida de la comunitat que altera. Ara, resulta que això només val per al nois i noies. No serveix per al professorat ni per als pares i mares. És igual si l’alumnat es dona compte de la nostra hipocresia i deixa de creure que val la pena conviure.\nLa nova consideració de autoritat pública no té altra funció que modificar la sanció penal quan algú agredeix, de qualsevol forma, el professorat. Així, podem tenir un autèntic judici i una pena de presó que imposar. Estem en un país molt afeccionat a fer legislació emocional, a canviar les lleis i a recórrer al codi penal quan una dificultat singular s’escapa a les nostres previsions. Sabem perfectament que el codi serveix de ben poca cosa i coneixem que és un mal aliat educatiu. Tanmateix canvien la llei perquè, ens diuen, farà por i dissuadirà. Ara, sembla que una actuació mes dura de jutges i fiscals produirà la recuperació de l’autoritat educativa perduda.\nEn la meva tasca professional en centres de protecció de menors comprovo com no és infreqüent que un educador sigui agredit. Normalment aquest professional, abans de presentar una denuncia, el primer que es pregunta és en quina mesura això serà útil en la educació del menor i com podrà controlar o aplicar una intervenció penal que s’escaparà de les seves mans. Per què les autoritats educatives no fan el mateix? El noi o la noia seguiran a l’escola. Els pares tindran que confiar algun dia. Ajudarà poder demanar dos anys de presó en lloc d’uns mesos? Tenim un problema d’ascendència educativa de l’escola i de desconfiança absurda de les famílies en el professorat que va molt més enllà dels conflictes durs puntuals. Una realitat en la que, fora de la demagògia, ben poca cosa pot fer endurir la llei penal.\n(Publicat al suplement Criatures. Diari ARA. 29.10.11


Fruites del bosc, antioxidants a dojo - El blog del DiR\nHome / Alimentació Saludable / Fruites del bosc, antioxidants a dojo\nMaduixes, móres, nabius, gerds I groselles constitueixen les varietats més conegudes de les baies silvestres. El seu alt contingut en vitamines, minerals i antioxidants els atorguen un important valor medicinal.\nANTIOXIDANTS A DOJO\nHan conquerit un lloc d’honor dins de l’alta rebosteria i s’han convertit en un ingredient essencial de gelats, iogurts, batuts, sucs, melmelades i tot tipus de postres. Els seus colors intensos fan que ens entrin bé pels ulls i els seus sabors dolços, amb un punt més o menys intens d’acidesa, ens delecten el paladar.\nConstitueix un autèntic plaer deixar que un gerd, una móra o una maduixa madura es desfaci a la boca.\nUn plaer, per cert, molt saludable, ja que les fruites del bosc són aliments rics en vitamines, minerals i bioflavonoides, els pigments encarregats de donar a aquest grup d’aliments tota la gamma de colors que van del vermell al violeta i que, a més, tenen propietats antioxidants.\nTotes les fruites del bosc destaquen pel seu alt contingut en vitamina C, sobretot les maduixes (100 gramscobreixen sobradament les necessitats diàries). Aquesta vitamina permet reforçar les defenses de l’organisme davant de possibles infeccions i refredats i, a la vegada, afavoreix l’absorció del ferro, mineral que també està present en aquest grup d’aliments, per la qual cosa totes les fruites del bosc resulten molt recomanables per prevenir i millorar l’anèmia.\nPer la seva banda, els gerds són rics en vitamina A, component que permet combatre de manera natural els trastorns oculars. De fet, aquest fruit ha estat un remei molt utilitzat en la medicina tradicional xinesa contra la manca d’agudesa visual i la ceguesa.\nEntre els minerals que predominen en les fruites del bosc, a més del ferro, cal destacar el manganès, present en maduixes, nabius i groselles, i que contribueix a la regeneració dels ossos i de la sang, nodreix el cervell, estimula la producció de les hormones tiroides i millora l’estat general de la pell i dels cabells.\nA això cal afegir que les maduixes i els gerds contenen també magnesi (important en l’activitat muscular i nerviosa); les groselles i les móres, potassi (contribueix a la nutrició de les cèl·lules), i aquestes últimes també són riques en fòsfor (fonamental per a la salut d’ossos, músculs i cervell).\nPerò, a més de pel seu valor vitamínic i mineral, molts nutricionistes consideren les fruites del bosc aliments medicinals pel seu alt contingut en antioxidants, aliats del nostre organisme per protegir-nos davant dels radicals lliures i endarrerir, per tant, el procés natural d’envelliment de les cèl·lules, així com per prevenir el càncer o malalties degeneratives com l’Alzheimer.\nTotes aquestes propietats fan que les fruites del bosc siguin molt recomanables per a les persones esportistes, ja que també ajuden.\nEls beneficis de cada varietat\n•Alleugen els problemas intestinals.\n• Redueixen el colesterol.\n• Prevenen infeccions.\n•Milloren la circulació.\n•Ajuden a combatre l’estrès.\n• Reforcen el sistema immunològic.\n•Ataquen els trastorns oculars.\n• Donen cos i lluentor al cabell.\n•Milloren l’estat general de la pell.\n•Alleugen trastorns renals.\n• Regulen les regles abundants.\n•Activen el metabolismo cel·lular.\n• Protegeixen les mucoses.\n• Tranquil·litzen els nervis i milloren l’estat d’ànim.\n•Afavoreixen la funció cardíaca i l’activitat muscular.\n•Milloren l’estat de varius i altres trastorns venosos.\n• Tenen una acció antiinflamatòria sobre les mucoses.\n•Alleugen els estats nerviosos i redueixen l’estrès.\n• Estimulen l’activitat glandular.\n• Reforcen el teixit cognitiu.\n• Desintoxiquen l’organisme i alleugen el problemas digestius.\n•Afavoreixen l’eliminació d’àcid úric i es recomanen en casos de gota.\n• Enforteixen els ossos, el cabell i la pell.\n• Regulen la tensió arterial.\n• Protegeixen la pell dels rajos UVA.\nSUCS NATURALS AMB FRUITES DEL BOSC\nPer preparar sucs, batuts o macedònies, les fruites del bosc combinen bé entre elles i també amb moltes altres. Taronges, pinyes, kiwis, pomes, meló, síndria… ens serviran per elaborar autèntics còctels de salut…\nCOMBINAT AMB MADUIXES\n15 o 20 maduixes\nNetejar les maduixes, pelar els kiwis i liquar-ho tot junt. Després esprémer la taronja i afegir el suc a la resta.\nCREMA DE NABIUS\n200 gramsde nabius\n3 taronges i 4 aranges\n150 gramsde cireres\nPelar el plàtan i tallar-lo a trossos. Netejar els nabius i les cireres i treure’ls l’os. Mesclar-ho tot i batre-ho. Esprémer\nles taronges i les aranges i afegir els sucs al batut.\nSUC AMB GERDS\n150 gramsde gerds\nPelar la pinya, treure la part central i tallar la resta a trossos. Liquar-la juntament amb els gerds. Esprémer la taronja\ni afegir el suc a la resta.\nPONX DE BAIES\n100 gramsde baies variades\n350 gramsde meló\n1 carràs de raïm blanc\nTallar en trossos el meló i liquar-lo juntament amb les baies. Afegir-hi el raïm desossat i liquat. S’hi pot afegir gel o\ndeixar-lo durant un parell d’hores al congelador i consumir-lo com a granissat.\nEtiquetes: barcelona Menjar bé nutrició Tag2 Vitamines


Com millorar les polítiques d’inclusió des del treball en xarxa – La veu d'Àfrica\nCom millorar les polítiques d’inclusió des del treball en xarxa\nBústia Projectes Europeus\nCalàbria, 147 l 08015 Barcelona l 93 270 16 82 l\nprojecteseuropeus.simc@gencat.cat l treballiaferssocials.gencat.cat\nLa Secretaria d’Igualtat, Migracions i Ciutadania participa com a soci del projecte europeu REGIN (Regions for Migrants and Refugees Integration). Aquest projecte té per objectiu dotar a les regions d’un marc comú i d’eines per facilitar la inclusió de persones immigrades.\nCom a part d’aquest projecte, la Secretaria d’Igualtat, Migracions i Ciutadania es complau a convidar-vos a participar en la jornada “Com millorar les polítiques d’inclusió des del treball en xarxa” que s’organitzarà en línia el 15 de desembre de 2020, de 15 a 16.30 hores. L’objectiu d’aquesta trobada serà presentar les eines desenvolupades en el marc del projecte REGIN, així com debatre els reptes i les oportunitats del treball en xarxa per a la inclusió de persones migrades i refugiades. Si esteu interessats a assistir, feu clic AQUÍ. Uns dies abans de la trobada, us farem arribar les instruccions necessàries per participar en la reunió.\nLa trobada es realitzarà a través de la plataforma zoom i disposarà de traducció simultània. Per garantir que tingueu una millor experiència, us recomanem que us instal·leu la darrera versió del zoom.\nPodeu seguir el Projecte REGIN al web del projecte i a Twitter al compte @REGINProject. També podeu veure el butlletí del REGIN i obtenir més informació al fulletó del projecte, adjunt en català, i també disponible en anglès, italià, portuguès, castellà i suec.\nEsperem amb interès la vostra futura col·laboració en el projecte i, per descomptat, estarem disponibles per a qualsevol informació addicional que necessiteu.\nPrevious Post:Material de la Campanya de Nadal de suport a les llibreries i promoció de la lectura\nNext Post:Treu les ganes de viatjar acumulades i comença a planificar les teves properes vacances!


Gastronomia, bous, conferències i actes variats en les festes de Culla | DiaDia\nHome Turisme, cultura i festes Coses que fer Gastronomia, bous, conferències i actes variats en les festes de Culla\nGastronomia, bous, conferències i actes variats en les festes de Culla\nCulla ho té tot a punt per a iniciar les seues festes patronals. La comissió de festes i l’Ajuntament treballen units per fer possible la programació. Les festes seran un episodi més de l’intens estiu que està vivint la localitat de l’Alt Maestrat. La concentració de cavalls i la representació de la Conquesta de Culla han atret a la població a centenars de visitants. La comissió de festes està integrada per 30 membres que treballen durant tot l’any per a fer possibles els festejos.\nLa regina de les festes és enguany Inés Puig Moliner, que estarà acompanyada per Natxo Puig Vidal. La dama és Salomé Edo Barreda, acompanyada per Joan Dealbert Bellés. Les dames infantils seran Marina Quintero Bellés, acompanyada per Joel Escrig Vidal i Júlia Folch Alcácer acompanyada per Iago Escrig Vidal. L’acte de presentació se celebra aquesta nit a les 23h en la plaça de la Setena. L’acte estarà presentat per Eric Dealbert Bellés i Laia Vidal Bellés. Comptarà com mantenidora amb la presidenta del PP de la Comunitat Valenciana, Isabel Bonig.\nLes festes de Culla compten amb actes per a tots els públics. Les trobades gastronòmiques són una de les notes de les festes que, d’altra banda, no serien possibles sense la col·laboració de nombroses associacions de la localitat. L’hissat de banderes al castell, el volteig de campanes i la ronda amb la rondalla El Castell marcaran l’inici dels actes. El dissabte dia 12 serà la jornada dels jubilats i la penya taurina. No faltarà la ronda, la missa, el viatge dels templers, el dinar de germanor de jubilats, el concurs de guinyot, els carretons per als més menuts, la prova d’un bou, l’embolada i l’orquestra.\nEl dia de la matança i el bureo, que se celebra el diumenge dia 13, és una de les jornades més animades. Al voltant dels productes del porc s’organitza l’esmorzar, el dinar i el sopar. Durant el dia no faltarà el casal del vi. La jornada es complementarà amb la presentació del llibre “Els orígens del Maestrat Històric” de Vicent Royo.\nEl dilluns dia 14 serà la jornada dedicada als més menuts amb tren infantil, parc, bous mecànics, concurs de disfresses, prova d’un bou i embolada.\nEls actes religiosos es reserven per al dimarts dia 15, Mare de Déu de l’Assumpció, dimecres 16 amb la festivitat de Sant Roc i dijous 17 amb el dia del Salvador. Les celebracions eclesiàstiques es complementen amb actes com el Ball Pla, el sopar de pa i porta o l’observació astronòmica des de l’observatori Astromaestrat. Altres actes són la conferència sobre com va ser Culla durant l’època dels carlistes o el tir de colom.\nLa Unitat de Respir de Culla ha preparat una exposició dels seus productes per al dia 17, jornada en la qual també hi haurà una conferència sobre l’origen de les oliveres.\nEn la recta final de les festes els joves prenen el protagonisme. El dia 18 serà el seu dia amb jocs i activitats organitzats pels caçadors, un dinar de germanor, la xaranga pels carrers del poble i la festa de l’espuma.\nLa bona taula torna el dissabte dia 19 amb el concurs de tombet i postres. Serà un dia amb emocions fortes amb el concurs d’autos bojos. El punt i final arribarà el diumenge amb el tir de guatlla, la desfilada de regina i dames prèvia als bous de carrer i la traca fi de festes. Ah, a Culla és costum acomiadar les festes amb el dinar de “La Panxa”. Serà ja el dilluns dia 21.\nFestes de Culla


Resposta molt positiva d'assistència a les activitats de Nadal 2019 al Real de Gandia - Diari Serpis\nResposta molt positiva d’assistència a les activitats de Nadal 2019 al Real de Gandia\n– L’Ajuntament de l’el Real de Gandia valora molt positivament la resposta del públic a les activitats programades aquest Nadal.\n– Quasi 4.000 persones han gaudit de la programació de Nadal i Reis de l’el Real de Gandia, organitzada per l’Ajuntament juntament amb les Associacions del municipi.\nL’alcalde de l’Ajuntament de l’el Real de Gandia, Gustavo Mascarell ha valorat de manera “molt positiva”, la resposta de públic que ha collit més de 25 propostes que s’incloïen en la programació especial de Nadal i Reis que han coordinat les àrees de Cultura i Festes, juntament amb les Associacions del municipi. Un resultat que “sens dubte ens anima per a continuar millorant la nostra programació cultural”.\nL’alcalde explica que “des de la il·luminació extraordinària el 5 de desembre, fins a la Cavalcada, els realers i les realeres han participat de manera activa en totes les propostes, des de les més tradicionals, en les quals no han faltat nadales en tots els seus formats, fins als concerts, musicals, tallers, cinema, màgia…”, recorda Mascarell.\nA més, bona part de la programació ha sigut de lliure accés, amb una gran resposta per part dels veïns i veïnes del Real, així com la gent de la comarca que s’ha acostat a participar en la programació realera.\n“La qualitat i la varietat continuen sent les premisses de l’àrea, també per Nadal, on no falten sorpreses, amb els xiquets i xiquetes com a protagonistes, activitats gratuïtes, que també han contribuït a la dinamització gastronòmica i que ha aprofitat altres espais per a la cultura i l’esport”, apunta la regidora de Cultura Ester Enguix


Fanny Figueras | Jaume Pitarch EN RESiDÈNCiA a l’Institut Moisès Broggi\nMostra totes les entrades de Fanny Figueras\n15 de maig de 2017 Fanny Figueras\tDeixa un comentari\nDesprés de totes les proves a l’institut, de veure l’espai que ocuparem, de fer proves sobre com fixarem les taules al terra, anem a Tecla Sala per iniciar el muntatge.\nLes taules i cadires les ha recollit un transport i ja són al centre d’art.\nSemblava tot senzill però ens ha costat força alinear les taules amb precisió i sobretot fer els 80 forats al terra.\nHi anem dos vegades, dos matins sencers, mig grup un dia i mig grup l’altre. Just dos dies on la calor és molt present…\n10 de maig de 2017 Fanny Figueras\tDeixa un comentari\nSeguim amb el procés de creació de la nostra peça i pensem quin títol representa millor el que volem dir. Pluja d’idees a la pissarra i gran debat.\nOcupem l’espai exterior davant de l’aula de cavallets del nostre institut i comprovem l’espai que ocupa la instal·lació: 20 taules i cadires amb brúixola insertada, totes miren a una direcció menys una.\nDesprés d’un intens debat, d’escriure individualment idees, de parlar-ne…. Ho tenim, l’obra es dirà AULA D’ACOLLIDA!\n7 de maig de 2017 Fanny Figueras\tDeixa un comentari\nDesprés de moltes pissarres i idees, ja ho tenim pensem que podem representar la idea dels nouvinguts amb taules i cadires buides, simulant una aula. I treure l’aula de context, muntar una aula a l’exterior o a algun indret. Treballem sobre la idea de col·locar totes les taules en una mateixa direcció, excepte algunes, també sobre com les ordenem, quantes…\nSorgeix la idea de treballar amb brúixoles pel concepte del Nord. Podríem fer que totes les brúixoles miressin al nord excepte algunes…?? Com??\nHo tenim!!! Consens de grup i ens posem a treballar!\nPrimer traiem les taules i cadires a l’exterior i les vernissem i també fem proves sobre com insertar les brúixoles a les taules…\nAnem a Tecla Sala\n16 de març de 2017 Fanny Figueras\tDeixa un comentari\nEl passat dimarts 14 vam anar a Tecla Sala a veure el muntatge de l’exposició “La pràctica impossibilitat del dejuni” del nostre artista Jaume Pitarch.\nEn aquest espai farem una obra conjunta amb el nostre artista i volíem veure les dimensions de la sala, les possibilitats i també conèixer les obres del Jaume a tamany real.\nEns van sorprendre molt totes les idees del Jaume i les seves obres. Sobretot les peces que mostren un equilibri que sembla màgic i impossible de que sigui real. També vam poder veure com de complexe és el muntatge d’una exposició i quanta feina hi ha al darrera.\n15 de març de 2017 Fanny Figueras\tDeixa un comentari\nEl passat 22 de febrer teníem l’encàrrec de portar objectes de casa que no fem servir, i que ja no funcionin. Amb aquesta proposta seguim explorant la manera de fer del nostre artista. Ell moltes vegades fa obres apartir del que la gent no vol i que ell troba pel carrer, tant en les escombraries com als containers.\nA banda dels objectes que vam portar de casa també vam desmuntar objectes de l’institut que tenim guardats al magatzem i que no funcionen.\nEns va agradar molt desmuntar aquests objectes i veure que alguns tenen peces molt petites i de formes ben diferents. Els objectes que vam desmuntar van ser: un boli, un teclat, “cascos” de música, un radiocasette, un mòbil, uns altaveus…\nLa primera proposta va ser ordenar les peces, de mes gran a més petites, segons la forma i després vam intentar fer paraules amb els diferents elements. com que l’activitat ens va agradar molt hi vam dedicar més d’una sessió, i cada final de classe guardavem els objectes en bosses individuals per no perdre cap peça.\nDe paraules en van sortir de tot tipus, vam intentar que tinguessin relació amb l’objecte. Realment van sortir coses molt interesants, us mostrem alguns exemples, a veure si sabeu què hi diu?\nUna peça que ens va agradar molt a tots i que vam comentar una bona estona a classe és aquesta que us posem al final. Quan vam veure la foto, ens va recordar molt les obres de Joan Brossa. A classe en una sessió havíem conegut aquest artista i havíem posat títols a les seves obres.\nMireu aquesta imatge doncs, és un eclat sense tecles. Què ha passat amb les lletres? Només han quedat de cara cap amunt alguns caracters…\nQuin títol li posaríeu?\nIara, Samira, Laia, Sara.\nLa clau nº 5\n28 de febrer de 2017 Fanny Figueras\tDeixa un comentari\nCom ja hem explicat en l’anterior article el passat 14 de febrer vam anar a visitar el Macba. En aquesta sortida abans de visitar el museu, el Jaume ens va proposar de camí al metro recollir objectes que ens semblessin rellevants i que es troben al carrer. Ens vam posar uns guants bleus i vam recollir tot allò que sovint sembla indiferent però que aquest cop ens semblava curiós de recollir: fulles, branques, pals, papers de caramels, una revista. També ens vam aturar a les escombraries. Tot ho anavem introduint en una bossa negra d’escombraries.\nA mida que avançavam pel correr vam fotografiar moltes coses, volume del tronc dels arbres, el paviment… i també vam intervenir seguint les formes que ens suggerien el que anavem trobant.\nEn arribar al Macba i per començar la visita, en Jaume Pitarch va guardar la bossa d’escombraries on hi guardavem tot el recollit pel carrer, en un armariet, el número 5. En finalitzar la visita vam marxar tots a casa i ningú va recordar la bossa. Dos dies després, en Jaume es va adonar de que portava a sobre la clau de l’armariet número 5.\nOn és la nostra bossa d’escombraries?\nQue devia passar al Macba quan la van trobar?\nDimecres a l’arribar a classe el Jaume ens va explicar tot el que havia succeït i entre tots vam idear diferents propostes i diferents plans per retornar la clau. Després de varies classes de debat, decidim escriure un relat tècnic sobre el succeït, i un relat de ficció on aparegui la clau número 5. I també un trumpet de classe decideix gravar un vídeo on es representi una història d’ una noia que havia estat segrestada només pel fet de saber on era la clau nº5.\nUn cop fets els relats, els legym a classe i finalment decidim introduïr totes les cartes, el vídeo i la clau dintre d’una bossa d’ escombraries, i deixar-ho al Macba a l’armariet nº 5.\nJennifer Bardella i Samira Dialhoum


ORDRE TSF/200/2016, de 18 de juliol, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions als projectes d'activitats en l'àmbit de la joventut que els ens locals de Catalunya elaboren en el marc del Pla nacional de joventut. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 645914553\nEls programes de subvencions han esdevingut un instrument essencial per assolir, en tots els àmbits de l'activitat administrativa, les finalitats i els objectius de les polítiques públiques establerts per la legislació i concretats per l'acció de Govern. En aquest sentit, la subvenció no solament orienta en un determinat sentit l'activitat d'altres ens públics i entitats privades d'acord amb els objectius dels plans sectorials corresponents. L'activitat de foment també permet una gestió més coordinada i participativa dels recursos públics segons criteris de subsidiarietat, proximitat geogràfica i especialització tècnica, sense necessitat de duplicar xarxes existents o de crear nous serveis públics.\nEl Decret 2/2016, de 13 de gener, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, atribueix al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies les competències en matèria de política de joventut. Així mateix, el Decret 332/2011, de 3 de maig, de reestructuració del Departament de Benestar Social i Família (ara Departament de Treball, Afers Socials i Famílies), preveu que la Direcció General de Joventut, com a òrgan d'aquest Departament, té, entre altres funcions, les de dissenyar, executar i avaluar els programes d'actuació en matèria de joventut, d'acord amb les directrius que estableix el Pla nacional de joventut 2020 (a partir d'ara PNJCat).\nEl PNJCat 2020 és una eina per a la població jove del nostre país que té per finalitat última facilitar el procés d'emancipació juvenil i fomentar el protagonisme i la participació de les persones joves en la construcció del seu propi projecte de vida i la incidència en la societat.\nEl PNJCat 2020 estableix que els encarregats de desenvolupar i dur a terme el Pla i treballar per a l'assoliment dels seus objectius són la Generalitat de Catalunya, el món local i el conjunt del moviment juvenil organitzat. Així doncs, el PNJCat 2020 és el marc de referència per definir, impulsar i coordinar les polítiques de joventut arreu de Catalunya, i el seu desenvolupament s'articula a través de tres projectes que es configuren a partir de l'acció i la naturalesa dels agents responsables del desenvolupament del PNJCat 2020: l'acció de la Generalitat de Catalunya en el desenvolupament del PNJCat (Projecte Govern), l'acció del món local en el desenvolupament del PNJCat (Projecte Territori) i l'acció del conjunt del moviment juvenil organitzat en el desplegament del PNJCat (Projecte Jove).\nEl món local té un paper destacat en el PNJCat 2020 ja que, partint dels principis de proximitat i subsidiarietat, les polítiques de joventut han de respondre a les necessitats i projectes de la gent jove. I el món local està en contacte directe amb les persones joves i amb les seves necessitats i problemàtiques, fet que permet dissenyar solucions més ajustades al seu context immediat.\nEl món local, per tant, disposa de la potencialitat per garantir la igualtat d'oportunitats de les persones joves en el desenvolupament dels seus projectes vitals, afavoreix l'arrelament de la població jove al territori i potencia el desenvolupament de serveis adreçats a la gent jove en el territori.\nPer aquesta raó, el desenvolupament territorial del PNJCat es duu a terme a través del Projecte Territori, que es defineix sota l'acció dels ens locals (ajuntaments, consells comarcals, diputacions, mancomunitats de municipis, consorcis de municipis...) i de la Direcció General de Joventut, que han de treballar de manera coordinada per assolir els objectius del PNJCat i incorporar una metodologia de treball comuna. Aquesta coordinació es fa possible a través d'un seguit d'eines de planificació i desenvolupament de les polítiques de joventut (plans locals, protocol d'intervenció estratègica comarcal de joventut, entre altres).\nPrecisament, aquests darrers anys, una de les activitats centrals de la Direcció General de Joventut ha estat donar suport al món local per a l'execució de projectes d'activitats adreçats als i les joves, la qual cosa ha generat una millora en la prestació de serveis a la joventut de Catalunya arreu del territori. Per aquest motiu, i amb la voluntat d'assolir més eficiència i eficàcia d'acord amb el PNJCat 2020, s'han elaborat unes noves bases de subvencions als ens locals.\nAquesta Ordre conté les bases, generals i específiques, dels diferents programes del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, mitjançant la Direcció General de Joventut, adreçats als ens locals de Catalunya de menys de 20.000 habitants per a projectes d'activitats en l'àmbit de la joventut en el marc del PNJCat 2020.\nAtesa la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el seu Reglament de desplegament, aprovat pel Reial decret 887/2006, de 27 de juliol, que pel seu caràcter bàsic tenen afectacions sobre les normes reguladores de bases de les subvencions que elabora l'Administració de la Generalitat de Catalunya;\nAtesos el Decret 252/2015, de 15 de desembre, pel qual s'estableixen els criteris d'aplicació de la pròrroga dels pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2015, mentre no entrin en vigor els del 2016, i el Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya; i ateses, igualment, les previsions de l'Acord del Govern 110/2014, de 22 de juliol, pel qual s'aprova el model tipus de bases reguladores dels procediments per a la concessió de subvencions, en règim de concurrència competitiva, tramitats per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic;\nAprovar les bases generals que han de regir les convocatòries de subvencions del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, mitjançant la Direcció General de Joventut, per als projectes d'activitats en l'àmbit de la joventut que elaborin els ens locals de Catalunya de menys de 20.000 habitants en el marc del PNJCat 2020, i que consten a l'annex 1.\nAprovar les bases específiques de les següents línies de subvenció que consten als annexos 2 i 3 d'aquesta Ordre:\nSubvencions als ens locals de menys de 20.000 habitants, amb pla local de joventut, per a projectes d'activitats adreçats a persones joves.\nSubvencions als ens locals de menys de 3.000 habitants, sense pla local de joventut, per a projectes d'activitats adreçats a persones joves.\nAquesta Ordre deroga l'Ordre BSF/204/2012, de 2 de juliol, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions als projectes d'activitats en l'àmbit de la joventut que els ens locals de Catalunya elaboren en el marc del Pla nacional de joventut, i s'obre la convocatòria per a l'any 2012.\nAquestes bases tenen per objecte regular el procediment de concessió de subvencions als ens locals de Catalunya de menys de 20.000 habitants per a la realització d'activitats en l'àmbit de la joventut en el marc i d'acord amb els reptes, la metodologia i els principis rectors que estableix el Pla nacional de joventut que s'indiquen a continuació:\n2.1 El procediment de concessió de cada subvenció s'inicia l'endemà de la data de publicació de la convocatòria.\n2.2 A l'efecte de donar compliment a l'article 17.3.a) de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, en relació amb l'Acord GOV/192/2015, de 29 de desembre, el text íntegre de la convocatòria s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya .\n2.3 El procediment de concessió d'aquestes subvencions és el de concurrència competitiva, i el termini màxim per emetre resolució sobre les resolucions de concessió d'aquestes subvencions i notificar-les és de cinc mesos, a comptar des de l'endemà de la publicació d'aquesta Resolució que obre la convocatòria.\nSens perjudici de l'obligació d'emetre resolució, transcorregut el termini fixat sense que s'hagi notificat resolució expressa, la sol·licitud s'entén desestimada, de conformitat amb l'article 54.2.e) de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\n–3 Ens beneficiaris\nEs poden acollir a les subvencions que preveu aquesta Ordre els ens locals de Catalunya, d'acord amb el que estableixen les bases específiques de cada línia de subvenció (annexos 2 i 3 d'aquesta Ordre).\n4.1 Els requisits que han de complir els ens locals sol·licitants per a totes les línies de subvencions són els següents:\nHan de complir els requisits que estableixen els articles 32.1, 32.3, 33 i 36.4 de la Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística, en el local, la sala, l'establiment o el centre de treball on es presti l'activitat o servei objecte de subvenció.\nEls ens locals amb un nombre de 50 persones treballadores o més han de complir l'obligació que estableix l'article 42 del Text refós de la Llei general de les persones amb discapacitat i de la seva inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, de donar ocupació almenys a un 2% de persones treballadores amb discapacitats sobre el nombre total de les de l'ens local, o de l'aplicació de les mesures alternatives de caràcter excepcional que regulen el Reial decret 364/2005, de 8 d'abril, i el Decret 322/2011, de 19 d'abril.\nEn el cas dels ens locals amb una plantilla igual o superior a 25 persones, han de complir l'obligació, d'acord amb els agents socials, d'utilitzar mitjans per prevenir i detectar casos d'assetjament sexual i d'assetjament per raó de sexe. S'han d'indicar els mitjans per prevenir i detectar casos d'assetjament sexual i d'assetjament per raó de sexe, i per intervenir-hi als seus centres de treball, d'acord amb els agents socials, de conformitat amb la Llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a eradicar la violència masclista.\nNo poden obtenir la condició d'entitat beneficiària els ens locals sol·licitants que incorrin en alguna de les circumstàncies que preveu l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\nComplir l'obligació que estableix l'article 13.5 de la Llei 26/2015, de 28 de juliol, de modificació del sistema de protecció a la infància i l'adolescència, que el personal dels ens locals les activitats dels quals suposin l'accés i exercici a les professions, oficis i activitats que impliquin contacte habitual amb menors, no pot haver estat condemnat per sentència ferma per algun delicte contra la llibertat i indemnitat sexual, que inclou l'agressió i abús sexuals, l'assetjament sexual, l'exhibicionisme i la provocació sexual, la prostitució i l'explotació sexual, i la corrupció de menors, així com per tràfic d'éssers humans.\nNo haver estat sancionat per resolució administrativa ferma o condemnat per sentència judicial ferma per haver exercit o tolerat pràctiques laborals considerades discriminatòries per raó de sexe o de gènere.\n4.2 L'ens sol·licitant també ha de complir els requisits que estableixen per als ens locals beneficiaris les bases específiques de cada línia.\n4.3 S'estableix una fase de preavaluació en la qual l'òrgan competent verifica el compliment d'aquests requisits per adquirir la condició de beneficiari de la subvenció. L'òrgan competent per a la resolució desestima les sol·licituds que n'incompleixin algun.\n4.4 L'incompliment dels requisits no esmenables o del termini de presentació de sol·licituds que estableixi la convocatòria ordinària comporta la inadmissió de la sol·licitud.\n4.5 El període d'execució de l'activitat objecte de la subvenció és l'any de presentació del formulari de sol·licitud, d'acord amb la convocatòria corresponent.\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, mitjançant les seves línies de subvenció, pot subvencionar fins a un import màxim del 85% del cost de l'acció, d'acord amb el pressupost presentat, llevat que les bases específiques estableixin un percentatge diferent. La resta del cost de l'acció subvencionada va a càrrec de l'entitat beneficiària, amb fons propis o amb càrrec a altres fons de finançament.\n6.1 Els formularis de sol·licitud i la documentació requerida s'han de presentar pels mitjans electrònics al Portal EaCat, l'extranet de les administracions públiques catalanes, ( http://www.eacat.cat ), en els termes que estableix la normativa vigent. El formulari de sol·licitud ha d'estar a disposició dels ens locals a l'extranet esmentada. El registre electrònic de l'extranet de les administracions catalanes, a través del portal EaCat, és l'únic registre habilitat per a la recepció electrònica d'aquests formularis de sol·licituds, així com dels plans locals de joventut o de les versions noves d'aquests.\n6.2 Els formularis de sol·licitud han d'estar signats per la persona màxima responsable de l'ens local o per la persona que ocupi la secretaria o la intervenció de l'ens local.\n6.3 El termini de presentació dels formularis de sol·licituds el fixa la convocatòria anual corresponent.\n6.4 Els tràmits del procediment de concessió de les subvencions que regulen aquestes bases s'han de fer pels mitjans electrònics de l'extranet de les administracions públiques catalanes, el portal EaCat, a l'adreça indicada.\n6.5 La presentació del formulari de sol·licitud significa la plena acceptació d'aquestes bases. Si el formulari de sol·licitud presenta defectes o inexactituds o omet algun dels documents que assenyalen aquestes bases generals o les específiques corresponents, l'òrgan competent ha de requerir l'ens local interessat perquè en el termini de deu dies hàbils faci les esmenes oportunes, en els termes que preveu l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, amb la indicació que, passat aquest termini sense esmena, es considera que ha desistit de la seva sol·licitud.\n7.1 Als formularis de sol·licituds, degudament emplenats, s'hi ha d'ajuntar la documentació general que indiquen els apartats següents d'aquesta base, així com la que estableixi específicament per a cada línia de subvenció l'annex corresponent.\n7.2 En cas que l'ens local sol·licitant no vulgui rebre la subvenció en un compte corrent en el qual ja hagi rebut altres ingressos de la Generalitat de Catalunya, ha de presentar una sol·licitud de transferència bancària per a pagaments de la Tresoreria de la Generalitat de Catalunya a creditors particulars.\n7.3 Certificats i declaracions responsables ja inclosos al formulari de sol·licitud:\nDeclaració conforme l'òrgan competent de l'ens local ha aprovat la realització del projecte o projectes o plans d'actuació objecte de la sol·licitud de subvenció.\nDeclaració responsable de no incórrer en cap de les prohibicions que estableixen els articles 13.2 i 13.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, que els siguin exigibles.\nDeclaració responsable d'estar al corrent de les obligacions tributàries davant la Generalitat i l'Estat, i davant la Seguretat Social. La signatura del formulari de sol·licitud de la subvenció per part de l'ens beneficiari implica l'autorització a l'Administració de la Generalitat per comprovar d'ofici si el beneficiari està al corrent de les obligacions tributàries i amb la Seguretat Social, llevat que aquesta autorització es denegui expressament al formulari de sol·licitud. En el supòsit de denegació abans esmentat, l'ens local sol·licitant resta obligat a adjuntar al formulari de sol·licitud els certificats acreditatius d'estar al corrent d'aquestes obligacions i, en concret:\nCertificat expedit per l'Agència Tributària de Catalunya d'estar al corrent del compliment de les obligacions fiscals i tributàries amb la Generalitat de Catalunya.\nCertificat expedit per l'Agència Estatal d'Administració Tributària d'estar al corrent del compliment de les obligacions fiscals i tributàries amb l'Estat.\nCertificat expedit per la Tresoreria Territorial de la Seguretat Social d'estar al corrent del compliment de les obligacions de la Seguretat Social amb l'Estat.\nDeclaració responsable de concurrència, en el cas de rebre aportacions d'altres administracions o entitats públiques o privades per a la mateixa finalitat, o bé declaració responsable de no haver demanat o obtingut, ni l'ens local ni cap òrgan que en depengui, subvencions o ajuts per a la mateixa finalitat de cap organisme de les administracions públiques ni de cap entitat privada, nacional o internacional.\nDeclaració responsable de donar compliment als requisits que estableixen els articles 32.1, 32.3 i 36.4 de la Llei de política lingüística en el local, la sala, l'establiment o el centre de treball on es presti l'activitat o servei objecte de subvenció.\nEn el cas d'ens amb un nombre de 50 persones treballadores o més, declaració responsable de complir l'obligació que estableix l'article 42 del Text refós de la Llei general de les persones amb discapacitat i de la seva inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, de donar ocupació almenys a un 2% de persones treballadores amb discapacitats sobre el nombre total de les de l'ens local, o de l'aplicació de les mesures alternatives de caràcter excepcional que regulen el Reial decret 364/2005, de 8 d'abril, i el Decret 322/2011, de 19 d'abril.\nLa resta d'ens han d'emplenar la declaració conforme tenen un nombre inferior a 50 persones treballadores o no en tenen.\nEn el cas d'ens locals amb una plantilla igual o superior a 25 persones, declaració responsable del compliment de l'obligació d'utilitzar els mitjans de prevenció, detecció i intervenció en casos d'assetjament sexual i d'assetjament per raó de sexe en el treball.\nDeclaració responsable conforme es disposa dels certificats establerts legalment, o d'haver-los sol·licitat prèviament a la publicació de la proposta provisional, per acreditar que el personal dels ens locals les activitats dels quals suposin l'accés i exercici a les professions, oficis i activitats que impliquin contacte habitual amb menors, no ha estat condemnat per sentència ferma per cap delicte contra la llibertat i indemnitat sexual, que inclou l'agressió i abús sexuals, l'assetjament sexual, l'exhibicionisme i la provocació sexual, la prostitució i l'explotació sexual, i la corrupció de menors, així com per tracta d'éssers humans, i que en cas que canviï alguna persona adscrita a l'ens, es compromet a fer la comprovació oportuna pel que fa al cas.\nDeclaració responsable de no haver estat sancionat per resolució administrativa ferma o condemnat per sentència judicial ferma per haver exercit o tolerat pràctiques laborals considerades discriminatòries per raó de sexe o de gènere.\n7.4 L'acreditació de les condicions exigides no és necessària per als ens sol·licitants que l'hagin efectuada anteriorment a qualsevol òrgan o dependència del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, sempre que no hagin transcorregut més de cinc anys des de la presentació i no hagin experimentat cap modificació. En aquest cas, la persona sol·licitant ha d'especificar per escrit la data i l'òrgan on es van presentar i el procediment a què corresponen i ha de declarar que no s'han produït modificacions en les dades que consten en la documentació presentada.\n7.5 Quan l'òrgan competent per a la tramitació de la subvenció no pugui fer les comprovacions adients per als tràmits administratius establerts, pot requerir, sempre abans de la proposta de resolució de la concessió i en un termini no superior a 10 dies, la presentació de la documentació que acrediti la realitat de les dades contingudes en les declaracions responsables adjuntes als formularis de sol·licituds de subvenció.\n–8 Obligacions dels ens beneficiaris\nEls ens locals beneficiaris han de complir les obligacions següents:\nComplir l'objectiu, executar el projecte, exercir l'activitat o adoptar el comportament que fonamenta la concessió de les subvencions.\nJustificar davant l'òrgan concedent el compliment dels requisits i les condicions, i també la realització i el compliment de la finalitat que determinin la concessió o el gaudi de les subvencions.\nSotmetre's a les actuacions de comprovació que ha d'efectuar l'òrgan concedent i aportar tota la informació que els sigui requerida en l'exercici de les actuacions anteriors.\nNo rebre altres subvencions, ajuts, ingressos o recursos per la mateixa finalitat de manera que amb les quantitats atorgades se superi el 100% del cost de l'activitat que ha de complir l'entitat beneficiària. En qualsevol cas, s'ha de comunicar a l'òrgan concedent l'obtenció d'altres subvencions, ajuts, ingressos o recursos que financin les activitats subvencionades. Aquesta comunicació s'ha d'efectuar tan aviat com es conegui i, en tot cas, abans de la justificació de l'aplicació donada als fons percebuts.\nDisposar dels llibres comptables, els registres diligenciats i altres documents auditats degudament en els termes que exigeix la legislació sectorial aplicable a l'entitat beneficiària en cada cas, així com tots els estats comptables i els registres específics que exigeixin les bases reguladores específiques de la subvenció, amb la finalitat de garantir l'exercici adequat de les facultats de comprovació i control.\nConservar els documents justificatius de l'aplicació dels fons rebuts, inclosos els documents electrònics, mentre puguin ser objecte de comprovació i control.\nProcedir al reintegrament dels fons percebuts en els casos que preveu l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\nIncloure el logotip de la Direcció General de Joventut del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya precedit de la menció “amb la col·laboració de...”, així com altres logotips que pugui subministrar la Direcció General de Joventut, a tots els elements informatius i publicitaris que elabori l'ens local beneficiari relacionats amb l'activitat o el projecte subvencionat, en suport de paper, electrònic o de qualsevol altre tipus. Aquests logotips es poden trobar a la pàgina web http://identitatcorporativa.gencat.cat/ca/inici/ .\nFacilitar tota la informació que li requereixi la Intervenció General de la Generalitat, la Sindicatura de Comptes o altres òrgans competents, d'acord amb la normativa vigent.\nComplir els requisits de l'article 29 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, relatius a la subcontractació de les activitats subvencionades mitjançant aquestes bases.\nQuan l'import de la despesa subvencionable superi la quantia de divuit mil (18.000,00) euros, i en el cas de subministrament d'equipaments, sol·licitar tres ofertes de diferents proveïdors com a mínim i amb caràcter previ a la contracció del compromís de despesa, llevat que per les característiques especials de les despeses subvencionables no hi hagi en el mercat prou entitats que el subministrin o el prestin, o llevat que la despesa s'hagi efectuat abans de la sol·licitud de la subvenció.\nL'elecció entre les ofertes presentades, que s'han d'aportar en la justificació, s'ha de fer d'acord amb criteris d'eficiència i economia, i s'ha de justificar expressament en una memòria l'elecció quan no recaigui en la proposta econòmica més avantatjosa.\nPresentar a l'òrgan competent les propostes de qualsevol canvi que es pugui produir en l'activitat o el projecte subvencionat. La proposta es considera desestimada si no s'ha notificat per resolució expressa l'aprovació en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la data de presentació de la proposta de canvi.\nLes entitats privades a què es refereixen els articles 3.4.a) i 3.4.b) de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, han de complir les obligacions de transparència del títol II de la mateixa Llei que els siguin aplicables.\nEn compliment de l'article 15.2 de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, les persones jurídiques a les quals s'hagi concedit una subvenció per un import superior a 10.000 euros han de comunicar a l'òrgan concedent, mitjançant declaració responsable, la informació relativa a les retribucions dels seus òrgans de direcció o administració.\nDe conformitat amb el que estableix la Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes, els beneficiaris de les subvencions han de presentar una declaració responsable en què manifestin el seu compliment al que preveu aquesta Llei.\nAdherir-se als principis ètics i regles de conducta que figuren com a annex a l'Acord GOV/85/2016, de 28 de juny, pel qual s'aprova la modificació del model tipus de bases reguladores aprovat per l'Acord GOV/110/2014, de 22 de juliol, pel qual s'aprova el model tipus de bases reguladores dels procediments per a la concessió de subvencions en règim de concurrència competitiva, tramitats per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, i se n'aprova el text íntegre.\nComplir les altres obligacions que preveuen la normativa vigent en matèria de subvencions i les bases reguladores de cada subvenció.\n–9 Comissió de Valoració\n9.1 La Comissió de Valoració és l'òrgan col·legiat al qual pertoca encarregar-se del desenvolupament del procés de selecció d'activitats i projectes a subvencionar.\n9.2 La Comissió de Valoració està formada per un president o presidenta i sis vocals. El president és la persona titular de la Subdirecció General de Joventut. La persona titular de la Secretaria General del Departament competent en matèria de joventut nomena un o una vocal. Els altres cinc vocals els nomena la persona titular de la Subdirecció General de Joventut, d'entre el personal de la Direcció General de Joventut. Els membres de la Comissió de Valoració han de ser funcionaris de carrera o càrrecs investits d'autoritat. La Comissió de Valoració ha de presentar, sempre que la plantilla de personal de la Direcció General de Joventut ho permeti, una composició paritària, de manera que hi hagi, com a mínim, tres persones vocals de cada sexe.\n9.3 S'atribueixen a la Comissió de Valoració les funcions d'aplicar les bases reguladores de la convocatòria, examinar els expedients de sol·licitud en funció dels criteris de valoració prioritària establerts i resoldre incidències, si n'hi ha.\n9.4 La persona titular de la presidència de la Comissió de Valoració és responsable de signar cada una de les actes de proposta valorades i trametre-les a l'òrgan que ha d'emetre la resolució.\n9.5 Amb la finalitat d'aclarir punts dubtosos de l'activitat o projecte a subvencionar, o de la resta de la documentació, la Comissió de Valoració té la facultat de convocar personalment els i les representants de les entitats sol·licitants o requerir-los per escrit.\n9.6 En cas que no es prevegi una altra cosa, s'ha de nomenar un dels membres de la Comissió de Valoració secretari o secretària i ha d'aixecar acta de cada sessió.\n9.7 El règim de funcionament de la Comissió de Valoració, en tot el que no preveuen aquestes bases, s'ajusta a les normes aplicables als òrgans col·legiats.\n–10 Òrgans competents per a la instrucció i resolució del procediment\n10.1 La tramitació d'aquestes subvencions correspon a la Direcció General de Joventut i la resolució correspon a la persona titular d'aquesta, amb la proposta prèvia de la persona titular de la Subdirecció General de Joventut.\n10.2 La proposta i la resolució de les subvencions detallen a quina part específica de l'objecte de la sol·licitud de subvenció es destina l'import subvencionat.\n–11 Proposta de resolució provisional, acceptació de la subvenció, reformulació de la sol·licitud i presentació de documentació addicional\n11.1 L'òrgan instructor formula la proposta de resolució provisional de concessió de les subvencions, d'acord, si escau, amb l'informe de la Comissió de Valoració.\n11.2 La proposta de resolució provisional de concessió s'ha de fonamentar, ordinàriament, en els informes de la Comissió de Valoració. Quan l'òrgan que fa la proposta no segueixi els informes esmentats, ha de motivar-ne la discrepància.\n11.3 La proposta de resolució provisional de concessió de les subvencions es notifica mitjançant la seva publicació al tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya (https://seu.gencat.cat/ca/informacio-publica.html), sens perjudici que pugui utilitzar addicionalment altres mitjans electrònics. Aquesta publicació substitueix la notificació individual i té els mateixos efectes.\n11.4 La proposta de resolució provisional ha de contenir per a cada tipus d'acció: la llista dels ens locals proposats per ser beneficiaris de les subvencions, i fer referència, si escau, a la documentació que han d'aportar en el termini de 10 dies hàbils; els ens locals que hagin assolit la puntuació mínima exigida, prioritzada en funció de la puntuació obtinguda, però que no han estat estimats per haver-se esgotat el crèdit que estableix la convocatòria ordinària; els ens locals desestimats; els ens locals desistits, i els ens locals inadmesos.\n11.5 Publicada la proposta de resolució provisional, els ens locals disposen de 10 dies hàbils comptats des de l'endemà de la notificació de l'acte corresponent per presentar la documentació requerida, per presentar al·legacions o, si escau, per reformular el projecte i adaptar el pressupost presentat a la finalitat de la subvenció. Poden minorar exclusivament l'import de l'activitat per la diferència entre l'import sol·licitat i l'import proposat.\n11.6 La subvenció s'entén acceptada tàcitament en el supòsit que l'ens local proposat com a beneficiari no presenti cap al·legació o el seu desistiment dins el termini de 10 dies hàbils esmentat.\n11.7 En el supòsit d'haver presentat una reformulació del projecte i del pressupost, l'atorgament de la subvenció comporta l'acceptació de la reformulació.\n11.8 En el supòsit que s'hagi de presentar algun document acreditatiu, els ens locals sol·licitants han de presentar-ne còpies digitalitzades en substitució de les còpies compulsades, d'acord amb el que preveu l'article 35.2 de la Llei 11/2007, de 22 de juny, d'accés electrònic dels ciutadans als serveis públics. La seva fidelitat als originals es garanteix mitjançant l'ús de la signatura electrònica avançada corresponent en el formulari de sol·licitud, que inclou una declaració responsable pel que fa al cas.\n11.9 La manca d'esmena dels requisits esmenables, dins el termini de 10 dies hàbils i amb el requeriment previ d'acord amb el que estableix l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, comporta el desistiment de la sol·licitud, amb la resolució prèvia que s'ha de dictar en els termes que preveu l'article 42 de la mateixa Llei.\n11.10 En el cas en què algun ens sol·licitant proposat desisteixi de la sol·licitud, es pot atorgar la subvenció als ens locals desestimats per manca de pressupost de la llista de reserva, degudament prioritzada per ordre de puntuació, amb la comprovació prèvia de la documentació acreditativa del compliment dels requisits que estableixen aquestes bases, sempre que s'hagi alliberat crèdit suficient per atendre les sol·licituds següents amb igual puntuació.\n–12 Resolució i publicació\n12.1 Prèviament a la concessió de les subvencions, l'òrgan concedent ha de resoldre sobre la inadmissió o el desistiment de les sol·licituds, i ha de notificar la resolució d'inadmissió o desistiment a les persones interessades mitjançant la seva publicació al tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya (http://tauler.gencat.cat), sens perjudici que pugui utilitzar addicionalment altres mitjans electrònics. Aquesta publicació substitueix la notificació individual i té els mateixos efectes.\n12.2 La resolució de concessió de subvencions es notificarà mitjançant la seva publicació al Tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya (http://tauler.gencat.cat), sens perjudici que pugui utilitzar addicionalment altres mitjans electrònics, i contindrà la via de recurs que correspongui. Aquesta publicació substitueix la notificació individual i té els mateixos efectes.\n–13 Determinació de la quantia i pagament\n13.1 Per determinar la quantia de les subvencions corresponents a les línies que preveuen els annexos 2 i 3 d'aquesta Ordre, a l'empara de la convocatòria corresponent, s'ha de tenir en compte l'adequació de les propostes que presenten els ens locals interessats als criteris de valoració publicats en aquestes bases, així com altres subvencions o ajudes que l'ens local sol·licitant pugui percebre per al mateix projecte, de manera que la quantitat a atorgar aïlladament o en concurrència amb d'altres no superi en cap cas el 100% del cost del projecte.\n13.2 El pagament de les subvencions es fa en dos terminis: el 90% de les subvencions s'avança com a bestreta i la Direcció General de Joventut n'ordena el pagament en el moment en què es resol la concessió. La garantia és el caràcter públic de les entitats beneficiàries. La tramitació del pagament del 10% restant s'inicia en el moment de la presentació de la justificació de la realització de la totalitat de l'objecte de les subvencions, segons el parer de l'òrgan concedent, i d'acord amb el que estableixen aquestes bases i la normativa aplicable.\n14.1 Els ens locals beneficiaris han de justificar davant la Direcció General de Joventut la realització efectiva del pressupost de les activitats o dels projectes duts a terme que van determinar la concessió de la subvenció.\n14.2 La despesa mínima, duta a terme i justificada del projecte subvencionat, exigible per poder considerar acomplerts l'objecte i la finalitat de la subvenció, és del 70%. La qual cosa implica la reducció, en la mateixa proporció, de la quantia de la subvenció atorgada. Altrament, l'incompliment d'aquesta despesa mínima establerta comporta la revocació de la subvenció atorgada.\n14.3 En el cas de desviació pressupostària entre el cost pressupostat inicialment i el cost final justificat de l'activitat subvencionada, aquesta desviació no pot ser superior al 20%, o, en el cas de projectes reformulats, al 10%, la qual cosa no comporta reducció de la quantia de la subvenció atorgada. Aquest percentatge s'aplica si es garanteix l'acompliment de l'objecte i finalitat de la subvenció.\nEn cap cas, l'import de les subvencions concedides no pot ser d'una quantia que, aïlladament o en concurrència amb subvencions d'altres entitats, ajuts, ingressos o recursos, superi el cost de l'activitat que ha de desenvolupar el beneficiari.\n14.4 La Direcció General de Joventut facilita un formulari normalitzat de relació de despeses a justificar, a través d'Internet ( http://www.eacat.cat ). La tramesa de la documentació justificativa es realitza a través de l'extranet de les administracions públiques catalanes, el portal EaCat ( http://www.eacat.cat ).\nAquest formulari inclou la certificació de la persona titular de la secretaria o de la intervenció de l'ajuntament i, en el cas de les entitats municipals descentralitzades, els consorcis constituïts per ens locals i les mancomunitats de municipis, per l'òrgan equivalent que exerceixi aquestes funcions, on ha de constar:\nLa declaració que la subvenció rebuda s'ha destinat a les activitats per a les quals es va atorgar, d'acord amb el pressupost presentat amb el formulari de sol·licitud.\nLa relació de les factures corresponents al pressupost del projecte subvencionat. Es poden justificar els salaris de les persones subjectes a una relació laboral directament associada a l'exercici de l'activitat subvencionada.\nSi escau, la declaració d'haver sol·licitat les tres ofertes de diferents proveïdors en aplicació de l'article 31.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i en els termes que indica la base 8.k) d'aquest annex 1.\nEn cas d'altres fonts de finançament: la relació de les altres subvencions rebudes amb la indicació de la procedència i la quantitat.\nEl certificat sobre les despeses dutes a terme i que aquestes despeses s'han computat al pressupost de l'ens local.\nLa memòria valorativa del projecte o projectes subvencionats amb la inclusió, si escau, del material gràfic corresponent. Aquesta memòria l'ha de signar el secretari, l'interventor o la persona responsable política de joventut de l'ajuntament.\n14.5 En cas que hi hagi despeses de personal associades al projecte subvencionat en qüestió que no s'hagin satisfet en la data de presentació de la justificació, s'ha d'indicar, en el formulari normalitzat que facilita la Direcció General de Joventut, que es tracta de despeses pendents d'abonar. Quan l'ens beneficiari hagi fet els pagaments pendents, ha de presentar, fins al 31 de març de l'any següent al de la convocatòria, un certificat on s'acrediti que les despeses ajornades ja s'han abonat a les persones interessades.\n14.6 El termini de presentació de la documentació justificativa de les subvencions acaba el dia 31 de gener de l'any següent al de la convocatòria, a excepció de les despeses de personal associades al projecte subvencionat que no s'hagin satisfet, tal com estableix la base 14.5.\n–15 Causes de modificació de la resolució\nL'òrgan concedent té la facultat de revisar els ajuts concedits i modificar les resolucions de concessió en el cas d'alteració de les condicions o de l'obtenció concurrent d'altres ajuts.\n–16 Nul·litat, anul·labilitat i reintegrament\n16.1 L'òrgan competent pot declarar la nul·litat o anul·labilitat de la resolució de concessió de la subvenció i exigir el retorn de les quantitats percebudes en els supòsits que preveu l'article 36 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i en tot el que no preveu l'article anterior, en els supòsits que preveu l'article 99 del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat mitjançant Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre.\n16.2 L'òrgan concedent inicia un procediment de reintegrament de les prestacions econòmiques i ajuts concedits i abonats indegudament de conformitat amb la legislació vigent i, en tot cas, quan hi concorrin les situacions que descriu l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre.\n16.3 El procediment de reintegrament es tramita d'acord amb el que preveu l'article 100 del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat mitjançant el Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, amb les adaptacions que corresponguin.\nEn tot el que no preveuen les presents bases reguladores s'ha d'aplicar:\nPel que fa a la tramitació administrativa general, la resolució i la notificació: la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, i la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\nPel que fa als aspectes específics de gestió de les subvencions i, en tot cas, les obligacions de les entitats beneficiàries, la justificació, el reintegrament i el règim sancionador: el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat mitjançant el Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre; la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de subvencions.\n–18 Caràcter de les subvencions\n18.1 L'atorgament d'aquestes subvencions està supeditat a les disponibilitats pressupostàries i a la possibilitat de reducció parcial o total de la subvenció, abans que no es dicti la resolució definitiva, com a conseqüència de les restriccions que derivin del compliment dels objectius d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.\n18.2 Les subvencions que es puguin concedir estan subjectes a limitació pressupostària i no generen cap dret de continuïtat en l'assignació de finançament als destinataris per a exercicis successius.\n18.3 Les subvencions concedides se sotmetran al règim fiscal vigent en el moment del seu atorgament.\n–19 Comprovació i control\nLa Direcció General de Joventut és la unitat encarregada d'efectuar la comprovació de la realització de l'activitat o el projecte subvencionat, d'acord amb la finalitat i els requisits que preveuen la convocatòria, les bases reguladores aprovades per aquesta Ordre i la resta de normativa que li és aplicable, sens perjudici de les competències de control d'altres òrgans de l'Administració de la Generalitat.\n–20 Protecció de dades de caràcter personal\nD'acord amb la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, les dades de caràcter personal dels sol·licitants són tractades amb la finalitat de gestionar i tramitar aquestes bases d'acord amb els principis de seguretat i confidencialitat que la normativa sobre protecció de dades estableix.\nSubvencions als ajuntaments de menys de 20.000 habitants, amb pla local de joventut, per a projectes d'activitats adreçades a joves\n1.1 L'objecte d'aquestes subvencions és donar suport als projectes d'activitats adreçades a joves que elaborin els ajuntaments de Catalunya de menys de 20.000 habitants en el marc del seu pla local de joventut, i d'acord amb les bases que estableix el PNJCat 2020.\n1.2 Els projectes d'activitats adreçades als joves han de ser executats pressupostàriament amb despeses corrents i de personal. Les despeses corrents no poden incloure, però, els consumibles d'aigua, llum, telèfon, neteja i equivalents.\n–2 Ens beneficiaris\n2.1 Poden ser beneficiaris d'aquestes subvencions els ajuntaments, les entitats municipals descentralitzades, les mancomunitats de municipis, els consorcis constituïts per ens locals, els patronats municipals i altres organismes autònoms amb pla local de joventut vigent.\n2.2 Un mateix ens local pot presentar un únic formulari de sol·licitud per a aquesta línia de subvenció, amb un màxim de dos projectes subvencionables, i no pot presentar, a la vegada, un formulari de sol·licitud de subvenció per a la línia que preveu l'annex 3 d'aquesta Ordre.\n–3 Requisits específics\n3.1 Tenir menys de 20.000 habitants en la data de publicació de la convocatòria corresponent.\n3.2 Els ens locals que optin a aquestes subvencions han de disposar d'un pla local de joventut vigent que ha d'estar aprovat pel ple de l'ens local o per l'òrgan equivalent, i s'ha d'haver lliurat a la Direcció General de Joventut abans de la finalització del termini de presentació dels formularis de sol·licitud de subvenció.\n3.3 El pla local de joventut ha de recollir:\nUna diagnosi de la situació de partida de la joventut i de les polítiques de joventut que s'hi adrecen. La diagnosi ha de ser el resultat de l'anàlisi de la realitat juvenil del municipi, ha de servir per detectar necessitats, problemes i oportunitats d'intervenció, incloent-hi una anàlisi de les polítiques juvenils que ja s'estan aplicant, i unes conclusions que orientin el disseny de les prioritats i de les actuacions del pla.\nEls objectius estratègics. Aquests han d'estar en consonància amb les necessitats juvenils i les prioritats detectades a la diagnosi que es volen abordar.\nLa metodologia de treball per garantir els criteris fonamentals d'una bona política de joventut: descripció dels mecanismes de coordinació entre les diverses àrees de l'ens local i amb altres administracions o altres institucions o agents implicats, inclosa la Direcció General de Joventut, així com dels mecanismes per aconseguir la participació i implicació del col·lectiu juvenil en les diferents fases de desplegament del pla local de joventut.\nLa descripció de les actuacions del pla local de joventut, en què es defineixin els objectius específics (en coherència amb els objectius estratègics del pla local de joventut) i les activitats concretes que es duran a terme per tal d'assolir-los.\nEl calendari de treball del pla.\nEls recursos econòmics, humans i infraestructurals previstos per al seu desenvolupament. Pel que fa als recursos econòmics, cal especificar, mitjançant un pla de finançament, les despeses i els ingressos (tant els disponibles per fons propis com per fons externs –patrocinis, convenis, etc.). Quant als recursos humans, cal especificar la categoria professional, el sexe i la dedicació de les persones de l'ens local destinades específicament a les polítiques de joventut. Pel que fa als recursos infraestructurals, cal especificar els espais físics o dependències municipals destinats a les persones joves de forma exclusiva o parcial.\nEl sistema de seguiment o avaluació: definició del plantejament de l'avaluació o el seguiment del pla, en què s'assenyalin el tipus d'avaluació que es farà, els indicadors bàsics per al seguiment, la seva planificació temporal, així com els espais de treball amb agents i amb joves que han de servir per valorar el desenvolupament del pla local de joventut.\n–4 Documentació específica que cal adjuntar al formulari de sol·licitud de subvenció\nEls formularis de sol·licitud de subvenció, degudament emplenats, han de contenir les declaracions responsables que estableix l'annex 1 d'aquesta Ordre. També s'hi ha d'adjuntar la descripció del projecte o projectes d'activitats per als quals se sol·licita la subvenció i el seu pressupost (segons els models que facilita la Direcció General de Joventut), que en tot cas han d'incloure:\nJustificació del projecte d'activitat i relació d'aquest amb el pla local de joventut.\nObjectius generals i objectius específics del projecte.\nDescripció de les persones destinatàries.\nDescripció de les actuacions.\nRecursos humans (desagregats per sexes), funcionals i econòmics.\nMecanismes de difusió del projecte. Cal assegurar que tant la comunicació escrita com la iconogràfica faran un ús no sexista dels llenguatges.\nDisseny de l'avaluació i el seguiment del projecte.\n–5 Criteris de valoració dels plans locals de joventut\n5.1 Els plans locals de joventut s'han de valorar fins a un màxim de 100 punts, d'acord amb els criteris i les puntuacions següents:\nValoració de les característiques sociodemogràfiques del territori, fins a 10 punts.\nLa valoració s'ha de dur a terme a partir de dades oficials de l'Idescat, de variables sociodemogràfiques del municipi que condicionen les polítiques de joventut.\nValoració de les característiques estructurals de les polítiques de joventut del territori, fins a 15 punts.\nEn aquest apartat es valora la disposició dels recursos de l'ens local, tant econòmics com humans i funcionals, per al desenvolupament de les seves polítiques de joventut.\nValoració de l'adequació tècnica de la planificació, fins a 30 punts.\nEn aquest apartat es valora la qualitat de la planificació del pla local de joventut: la diagnosi i el disseny de les actuacions i del sistema de seguiment i avaluació, així com la coherència entre aquests.\nValoració del treball integral i inclusiu de les polítiques de joventut i de la participació dels i les joves en el pla local de joventut, fins a 30 punts.\nEn aquest apartat es valoren el treball integral i l'adequació dels mecanismes de coordinació, les estratègies per reduir les desigualtats, l'abordament de les diversitats existents en el col·lectiu juvenil i els mecanismes per al foment de la participació juvenil en el disseny, la implementació i l'avaluació del pla local de joventut.\nValoració tècnica, fins a 15 punts.\nValoració qualitativa i general del pla local de joventut a partir del coneixement dels professionals de les coordinacions territorials.\n5.2 Per obtenir la subvenció, és necessari que el pla local de joventut assoleixi una puntuació mínima de 50 punts.\n–6 Criteris de valoració dels projectes d'activitats\n6.1 Els projectes d'activitats s'han valorar fins a un màxim de 100 punts, d'acord amb els criteris i les puntuacions següents:\nUtilitat i incidència del projecte, fins a 30 punts.\nEs valoren la utilitat i la idoneïtat del projecte per donar resposta a les necessitats i prioritats detectades a la diagnosi del pla local de joventut , així com la incidència que hi preveu tenir.\nViabilitat d'implementació del projecte, fins a 15 punts.\nEs valora la viabilitat del projecte en relació amb els recursos econòmics, estructurals i humans previstos que han de permetre implementar-lo, així com els mecanismes de relació o coordinació que permetran obtenir-los.\nQualitat de la planificació, fins a 10 punts.\nEs valora el disseny del projecte, tenint en compte la formulació i la coherència tant dels objectius com de les actuacions previstes i del sistema d'avaluació o seguiment que es planteja.\nIntegralitat de les actuacions, fins a 10 punts.\nEs valora si el projecte preveu un enfocament ampli de la necessitat o problema en què es vol incidir. També es valoren els mecanismes que articulin la transversalitat (interdepartamentalitat i interinstitucionalitat) i el treball en xarxa entre els diferents agents implicats en el tema.\nIncorporació de la participació de les persones joves en el projecte, fins a 10 punts. Es valoren l'adequació i la incidència de la participació jove en les diferents fases del projecte.\nIncorporació de la perspectiva inclusiva en el projecte, fins a 10 punts.\nEs valora si el projecte té en compte els elements que generen desigualtats socials entre la gent jove (desigualtats per raó de sexe, classe, cultura, origen, etc.) i la diversitat del col·lectiu juvenil, i si es creen mecanismes per a la igualtat d'oportunitats en l'accés a béns i serveis per arribar a tots els i les joves.\nEs valora qualitativament el projecte a partir del coneixement dels professionals de les coordinacions territorials.\n6.2 Per obtenir la subvenció, és necessari que el projecte assoleixi una puntuació mínima de 50 punts.\n6.3 En el supòsit que s'hagi sol·licitat la subvenció per a dos projectes d'activitats, la valoració s'ha d'obtenir de la mitjana de la nota obtinguda per aquests, sempre que hagin assolit la puntuació mínima esmentada a l'apartat anterior. En cas contrari, només s'ha de valorar el projecte que hagi obtingut aquesta puntuació mínima.\n–7 Criteris per a la determinació de la puntuació final\n7.1 La puntuació final s'ha d'obtenir de la suma del 70% de la nota obtinguda pel projecte i del 30% de la nota obtinguda pel pla local de joventut.\n7.2 En el càlcul de l'import a atorgar s'ha de tenir en compte el nombre d'habitants de 16 a 29 anys del municipi.\nL'objecte d'aquestes subvencions és donar suport als projectes d'activitats adreçades a persones joves que elaborin els ens locals de Catalunya d'acord amb les bases que estableix el PNJCat 2020.\n2.1 Poden ser beneficiaris d'aquestes subvencions els ajuntaments, les entitats municipals descentralitzades i els organismes autònoms i les entitats públiques de municipis de menys de 3.000 habitants quan exerceixin potestats administratives.\n2.2 Un mateix ens local només pot presentar un formulari de sol·licitud de subvenció per a un únic projecte d'activitats, i no pot presentar, a la vegada, un formulari de sol·licitud per a la línia de subvenció que preveu l'annex 2 d'aquesta Ordre.\nEls ens locals que optin a aquestes subvencions han de comptar amb una població inferior a 3.000 habitants i no han de disposar de pla local de joventut.\n–4 Documentació específica que cal adjuntar al formulari de sol·licitud\nEls formularis de sol·licitud de subvenció, degudament emplenats, han de contenir les declaracions responsables que estableix l'annex 1 d'aquesta Ordre. També s'hi ha d'adjuntar la descripció del projecte d'activitats per al qual se sol·licita la subvenció i el seu pressupost (segons els models que facilita la Direcció General de Joventut), que en tot cas ha d'incloure:\nDescripció de la situació dels i de les joves del municipi.\nObjectius generals i relació de tots els projectes anuals previstos.\nNom del projecte pel qual es demana la subvenció.\nJustificació del projecte d'activitats.\nDescripció de les activitats del projecte.\nDisseny de l'avaluació del projecte.\n–5 Criteris de valoració dels projectes d'activitats\n5.1 Els projectes d'activitats s'han de valorar fins a un màxim de 100 punts, d'acord amb els criteris i les puntuacions següents:\nConeixement de la situació de la joventut, fins a 15 punts.\nEs valora el grau de coneixement de la situació dels i les joves del municipi que justifica la intervenció.\nEs valora si el projecte és coherent amb les necessitats detectades al municipi i la incidència que es preveu tenir sobre les persones destinatàries.\nViabilitat del projecte, fins a 10 punts.\nEs valora la viabilitat i sostenibilitat del projecte en relació amb els recursos econòmics, estructurals i humans previstos que permetran implementar-lo, així com els mecanismes de relació o coordinació, si escau, que permetran obtenir-los.\nCoordinació de recursos, fins a 5 punts.\nEs valora si el projecte preveu la coordinació amb els recursos que altres municipis, institucions, entitats o regidories inverteixen en el municipi en matèria de joventut.\nEs valora el disseny del projecte, tenint en compte la formulació tant dels objectius com de les actuacions previstes i del sistema d'avaluació que es planteja.\nIncorporació de la participació de les persones joves en el projecte, fins a 10 punts.\nEs valoren l'adequació i la incidència de la participació jove en les diferents fases del projecte.\nValoració tècnica, fins a 10 punts.\nEs valora qualitativament el projecte a partir del coneixement dels i de les professionals de les coordinacions territorials.\n5.2 Per obtenir la subvenció és necessari assolir una puntuació mínima de 50 punts.


Rodes i cobertes Rodes Tubeless preus a Bikeinn, comprar, ofertes\nRodes - Tipus de coberta: Tubeless ()\n$ 215.52 $160.95\n$ 215.69 $168.45\nA bikeinn, la teva botiga online de ciclisme, sabem com d’important és per tu comprar el millor material. És per això que només et venem els millors productes de Rodes de les principals marques de ciclisme i al millor preu online. A més a més, et garantim la major seguretat al realitzar la compra online, i t’entreguem ràpidament els productes que més necessites sense que t’hagis de desplaçar. Fes la compra des de qualsevol dispositiu i t’ho portem directament a casa! El nostre equip d’especialistes de ciclisme t’ajudarà a escollir el model de Rodes que més s’ajusta a les teves necessitats diàries i alhora s’adapta al teu pressupost. Consulta les categories de Rodes i cobertes o utilitza el buscador per trobar els productes de Rodes que vols comprar i aprofita tots els avantatges que t’ofereix la botiga online de ciclisme. bikeinn sempre és la millor opció per fer les teves compres de material de ciclisme. No només trobaràs la major varietat de productes i els preus més baixos. Sinó que també podràs realitzar la compra en un entorn totalment segur i fer el seguiment online de totes les teves compres. No esperis més i fes la compra de material de ciclisme avui mateix. T’ho portem directament a casa! Busques algun model en concret de Rodes d’alguna de les millors marques de ciclisme com per exemple Mavic, Progress, Zipp, Shimano, Massi, Dt swiss, Crankbrothers, Campagnolo, Easton, Race face, Tfhpc, Ritchey, Fsa, Msc...? Com a distribuïdors oficials de cada una de les marques que tenim en catàleg, t’oferim una extensa gamma de Rodes i la total garantia legal del fabricant durant 2 anys.


Serveis / Dret registral | Bufet D'Advocats Serveis / Dret registral – Bufet D'Advocats\nSom un despatx expert en dret registral i amb notables èxits en alliberament i cancel·lació de càrregues registrals històriques, censos emfitèutics, fideïcomisos, prohibicions de disposar i altres situacions que poden afectar la vida registral de la vostra finca i la seva lliure transmissibilitat.\nTambé som experts en qüestions cadastrals, valoracions i concordança entre la realitat i les dades cadastrals i registrals del vostre immoble.\nPer això mateix, també us oferim els nostres serveis i experiència per tal de fer concordar la realitat, el Cadastre i el Registre de la Propietat.\nMolt sovint la concessió d’un crèdit hipotecari o la viabilitat d’una operació immobiliària es poden veure seriosament afectades per l’estat de càrregues del vostre immoble, moltes d’elles possiblement més que centenàries i a les quals no se’ls dóna importància. La verificació registral seriosa i profunda de l’estat de la vostra finca és transcendental i permet evitar futures i costoses complicacions.\nAdvocats especialistes en dret registral


Les muralles de Tarragona busquen la fermesa perduda | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nLa Generalitat i l’Ajuntament emprenen un pla de consolidació del monument per frenar els despreniments de la roca\nTarragona 22 AGO 2016 - 22:05\tCEST\nLes bastides col·locades el 2013 per intentar evitar la deterioració de la muralla. J.L.SELLART\nLa muralla va ser la primera obra que van emprendre els romans quan van fundar la ciutat de Tarraco. Data de l’any 200 abans de Crist. Cartaginesos i romans lluitaven llavors amb totes les forces per cada platja de la Hispània mediterrània. Per protegir les tropes en aquest cap de pont que suposava el campament tarragoní, els arquitectes de l’Imperi van projectar murs de sis metres d’altura i quatre metres i mig d’ample. El baluard recorria un perímetre de 3,5 quilòmetres i envolta en l’actualitat el nucli antic de la ciutat. Les muralles de Tarragona, declarades el 2000 Patrimoni de la Humanitat dins de la denominació Conjunt Arqueològic de Tarraco, reduïdes avui a una tercera part de la seva llargada original, són la construcció arquitectònica romana més antiga de totes les que es conserven fora d’Itàlia. El temps i l’acció de l’home els han fet perdre la solidesa que les feia inconquistables fa segles.\nEls esvorancs i les esquerdes han afeblit els carreus i l’Ajuntament ha hagut d’intervenir-hi per detenir els despreniments de pedres que queien sobre el carrer. El departament de Cultura de la Generalitat, l’Institut Català del Sòl (Incasol) i el consistori de Tarragona emprenen els treballs de consolidació i restitució de les parts més malmeses del conjunt monumental. L’obra, que té un pressupost de 318.000 euros, busca reforçar l’estructura de la muralla i intervé sobre la protecció i afermament de la seva armadura exterior.\nLa Baixada del Roser, junt amb la coqueta plaça Sant Joan, centra les tasques, que s’allargaran per un temps de sis mesos. Després de les obres, la muralla s’alliberarà dels puntals d’acer que va fer falta instal·lar amb caràcter d’emergència l’any 2013.\nLa reforma de les muralles ha estat una assignatura pendent a Tarragona. El 2005, i després d’un episodi de pluges intenses, un tram sencer de mur es va esfondrar dins dels jardins del Palau Arquebisbal. El mateix Ajuntament reconeix que durant anys “les intervencions realitzades en la muralla han estat solucions puntuals i heterogènies”, sense tenir criteris d’actuació unitaris i generals.\nEl Departament de Cultura de la Generalitat, a través de la Direcció General d’Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni, va impulsar la redacció d’un Pla Director. Sota els criteris de l’arquitecte Carles Brull i amb la col·laboració d’arqueòlegs, historiadors i restauradors de la pedra, així com amb l’assessorament d’una Comissió Tècnica de Seguiment, formada per representants de Cultura, de l’Ajuntament, de la Reial Societat Arqueològica Tarraconense, de l’Institut Català d’Arqueologia Clàssica i de la Universitat Rovira i Virgili, es busca dotar les muralles de la seva fortalesa primitiva.