.: Escola Valenciana :. Notícies - Arranca el Voluntariat pel Valencià d’Escola Valenciana a les Corts\nData: 01/03/2017 16:00\nLa presentació de les primeres 60 persones participants en el Voluntariat pel Valencià s'ha desenvolupat a l'Andana del Palau dels Borja, seu de les Corts Valencianes, i ha comptat amb les intervencions del president de les Corts, Enric Morera; el president d'Escola Valenciana, Vicent Moreno; la cap de servei de publicacions de les Corts, Mónica Fernández, i la responsable del programa del Voluntariat pel Valencià, Dariana Groza. L'èxit del programa s'ha fet palés en la gran participació, que ha motivat la creació d'una llista d'espera.\nEl portaveu d'Escola Valenciana ha manifestat la satisfacció d'introduir el Voluntariat pel Valencià entre les diputades i els diputats, les treballadores i els treballadors de les Corts, i ha comentat que «desenvolupar una activitat centrada en el diàleg, l'expressió oral, resulta molt atractiva i enriquidora perquè posa en joc totes les habilitats de la llengua de forma pràctica i, alhora, contribueix a millorar la fluïdesa.» A més, Vicent Moreno ha exposat que «gràcies al Voluntariat pel Valencià, les parelles lingüístiques potencien valors de solidaritat i d'altruisme», en tant que «un voluntari ofereix el seu temps perquè un aprenent puga eixamplar el seu coneixement de valencià i, és clar, també s'estableix una relació humana molt bonica, com ja vam recollir en el llibre 10de2, que vam presentar l'any passat, i aplega experiències entre voluntaris i aprenents.»\nPer la seua banda, el president de les Corts, Enric Morera, és parella lingüística del secretari primer de les Corts, Emilio Argüeso. Durant l'acte, Morera ha expressat que «estimar la llengua és estimar el territori, la cultura; la llengua és el nostre tret identitari més important i l'hem de protegir» i ha al·ludit a la importància d'aprendre llengües com una aposta de futur: «en un món globalitzat cal mantindre fortes les nostres arrels. Quan vaig treballar a Brussel·les vaig aprendre francés més ràpid gràcies al coneixement del valencià i del castellà.»\nLes 25 parelles lingüístiques que s'han inscrit desenvoluparan les 10 sessions conversacionals del programa fins al mes de juny. La coordinadora del projecte d'Escola Valenciana, Dariana Groza, ha explicat com es desenvolupen les trobades entre aprenents i voluntaris, i ha presentat els tàndems.\nLa cap de servei de publicacions de les Corts, Mònica Fernández, és una de les voluntàries que participen en el programa i durant la seua intervenció ha comentat que «tots som voluntaris: uns tenim la voluntat d'aprendre una llengua i uns altres donem el pas perquè altres l'aprenguen.» A més, Fernández ha volgut fer valdre el programa del Voluntariat pel Valencià des del punt de vista de la creació «de nous espais de comunicació, en un ambient relaxat, a través de converses, sense exàmens», així que «farem amics.»\nPràcticament tots els departaments de la Cambra estan representants en la llista de voluntaris i aprenents. Un total de 14 diputats i diputades de diferent signe polític han fet parelles lingüístiques dels treballadors i treballadores: Enric Morera (Compromís), Emilio Argüeso (Ciudadanos), Josep Nadal (Compromís), Josep Francesc Almeria (Podem), M. José Ferrer (PP), Belén Bachero (Compromís), David de Miguel (Ciudadanos), Ana Barceló (PSPV), Graciela Ferrer (Compromís), José Ramón Calpe (PP), Mònica Álvaro (Compromís), Cristina Rodríguez (Compromís), Juan Ignacio Ponce (Compromís), Víctor Garcia (Compromís). Fins i tot, la metgessa de les Corts, s'ha inscrit en el Voluntariat pel Valencià amb la intenció de poder atendre als pacients en valencià.\nEl president d'Escola Valenciana ha agraït a les Corts la seua implicació i ha felicitat la tasca dels participants en el Voluntariat pel Valencià: «el fet d'oferir una llengua i tractar d'acostar a la nostra cultura gent que no ha tingut la possibilitat d'estudiar en valencià, és un regal que volem compartir amb tothom», i ha conclòs: «compartim la nostra llengua per a poder viure en valencià.»\nCom a cloenda de l'acte, s'ha visionat el vídeo explicatiu del Voluntariat pel Valencià, que es troba a l'abast de la ciutadania al Canal Youtube d'Escola Valenciana.


Els líders de l'esquerra busquen com tornar a ser alternativa\nNavarro denuncia els incompliments de l'acord d'investidura de Mas per part de CiU\n2 min. Barcelona 06/07/2012 13:26\nEls quatre líders de l'esquerra catalana han participat aquest divendres en una taula rodona a la Universitat Progressista d'Estiu de Catalunya, en què s'han preguntat quines són les alternatives que, a nivell nacional, ha d'oferir l'esquerra. Pere Navarro, primer secretari del PSC, Joan Herrera, secretari general d'ICV, Oriol Junqueras, president d'ERC, i Joan Josep Nuet, coordinador general d'EUiA, han repassat l'actual moment de l'esquerra catalana. Herrera i Nuet han estat els més insistents sobre la necessitat de fer front comú i edificar una alternativa. Herrera s'ha preguntat “si som capaços de posar-nos d'acord” i ha fet una crida a no renegar de la feina que va fer el tripartit, que ha contraposat a “l'enorme fractura social que crea el govern dels millors”, mentre que Nuet ha demandat la necessitat d'un front anticapitalista “ampli” i ha posat damunt la taula l'exemple de Syriza.\nNavarro ha indicat que ell té clar “qui són els adversaris” i que cal tenir clar el model a defensar malgrat que els accents siguin “diversos”. El líder del PSC també ha defensat la feina que va fer el tripartit, però sobretot la dels ajuntaments governats per l'esquerra, i ha criticat el “model Eurovegas”. El socialista ha recordat el pacte d'investidura que el PSC va fer amb Artur Mas i ha denunciat la manca de voluntat política per complir els acords.\nJunqueras s'ha referit al pacte fiscal i a la necessitat de canviar el paradigma en aquest assumpte, perquè deixi de gestionar Espanya, “que ho ha fet fatal”. Ha fet una apel·lació directa al PSC afirmant que els partits d'esquerres han de preguntar-se si estan, en aquest assumpte, “amb les direccions estatals del PSOE, el PP, Foment i Josep Antoni Duran i Lleida o amb el poble”. Herrera ha abonat la seva postura recordant que hi ha hagut un moviment tectònic després de la sentència del Constitucional sobre l'Estatut que canvia el paradigma nacional.


Aena finalitza les obres d'adaptació del dic sud de la T1 de l'aeroport del Prat per als vols intercontinentals La República\nAena finalitza les obres d’adaptació del dic sud de la T1 de l’aeroport del Prat per als vols intercontinentals\nACN Barcelona.-Aena ha donat per finalitzades les obres del dic sud de la T1 després de mes de dos anys de treballs i una inversió de 48 milions d’euros. Segons […]\nACN Barcelona.-Aena ha donat per finalitzades les obres del dic sud de la T1 després de mes de dos anys de treballs i una inversió de 48 milions d’euros. Segons ha explicat la directora de l’aeroport Sonia Corrochano, la nova infraestructura ja està a punt per entrar en servei, tot i que caldrà esperar primer que es recuperi l’activitat intercontinental a l’aeroport. Inicialment, aquesta part de la terminal es va idear per operar vols regionals, que quan es va projectar la T1 eren molt més nombrosos i no requerien ‘finger’. Ara, amb l’increment dels vols intercontinentals –molts d’ells actualment interromputs per la pandèmia- s’ha habilitat aquesta zona de la terminal perquè puguin operar grans aeronaus i s’han afegit cinc posicions noves.\nL’edifici original s’ha dividit en tres plantes amb l’objectiu de separar els fluxos de passatgers en funció dels embarcaments, arribades i si els vols són dins de l’espai Schengen o de connexió. Concretament, el nivell inferior està destinat als passatgers de sortida i arribada de vols domèstics i dins de l’espai Schengen; a l’intermedi és on arriben els vols no Schengen i el superior de sortida de vols no Schengen.


L'Alt Urgell incorpora 165 al.legacions al Pla Comarcal de Muntanya — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / L'Alt Urgell incorpora 165 al.legacions al Pla Comarcal de Muntanya\nEl plenari del Consell Comarcal de l’Alt Urgell va acordar ahir al vespre incorporar un total de 165 al.legacions al projecte del Pla Comarcal de Muntanya per al període 2008-2012 i trametre’l al Govern de la Generalitat, que n’haurà de fer l’aprovació definitiva. El Consell Comarcal ha fet seves la totalitat de les al.legacions presentades pels ajuntaments i n’ha introduït de pròpies.\nLes principals mancances que les administracions locals de l’Alt Urgell han detectat en el projecte de Pla Comarcal de Muntanya són les referides a infraestructures viàries i a equipaments i serveis socials, educatius i sanitaris. Així per exemple, tant el Consell Comarcal com diversos ajuntaments reivindiquen que el Pla inclogui la millora integral de la carretera C-14 entre Coll de Nargó i Adrall, a més de resoldre els accessos, mitjançant rotondes, a diferents nuclis de població des d’aquesta mateixa via i des de la N-260 (Eix Pirinenc) i la N-145 (la Seu-Andorra). També es reclama un programa de manteniment i millora d’accessos als pobles de la comarca.\nPel que fa a infraestructures ferroviàries, l’Alt Urgell vol que el Pla Comarcal de Muntanya inclogui l’elaboració d’estudis de viabilitat de la prolongació de línies de Puigcerdà a la Seu i de Manresa a la Seu. Quant al transport públic, Consell i ajuntaments demanen poder disposar d’una major dotació econòmica per atendre els diversos serveis, a més de posar en marxa una línia que uneixi la Seu amb Girona.\nEn el capítol de Medi Ambient, la comarca reivindica la construcció de la nova depuradora de Montferrer i d’una altra estació a Organyà. En el projecte de Pla de Muntanya també s’han trobat a faltar programes de neteja de rius i lleres i la depuració del riu Valira. Pel que fa als residus, es proposa la construcció d’una deixalleria al futur polígon industrial d’Organyà i es reclama el retorn d’inversió a la comarca per donar compliment als acords sobre la gestió de runes procedents del Principat d’Andorra.\nQuant als equipaments docents, s’han presentat diverses al•legacions per tal que el Pla inclogui la construcció d’una cuina central comarcal per donar cobertura als diversos menjadors escolars i les reformes dels col•legis d’Alàs, Coll de Nargó i Peramola. De la mateixa manera, es posa de manifest la sorpresa que el Pla no contempli la construcció de la nova escola de Montferrer, les obres de la qual, fins i tot, ja han estat adjudicades.\nPel que fa a equipaments sociosanitaris, es demana la redacció del pla director del nou hospital comarcal, la posada en servei d’un nou CAP a la Seu d’Urgell i la reforma i millora de diversos consultoris municipals. També es reclama la construcció d’una residència geriàtrica amb pisos assistits i la posada en servei del centre d’intervenció especialitzada contra la violència de gènere.


Ad´a i Cd´a\nProtocol d´amistat i col·laboració en matèria de sinistres d´automòbil\nDe la Coordinadora al Consell\nPodríem dir que el seu naixement es deu a què, un bon dia, els companys del Col·legi de Barcelona varen promoure una reunió, en l’àmbit de presidents, vicepresidents i secretaris dels quatre col·legis catalans, pel fet que en l’organigrama de la composició dels departaments de la Generalitat de Catalunya, concretament en la Conselleria d’Economia, s’esmentava l’existència d’una Direcció General d’Assegurances.\nAixò va despertar als companys de Barcelona la sàvia opinió que un càrrec d’una naturalesa o importància com aquesta havia de ser ostentat per un professional de l’assegurança i per què no un mediador d’assegurances?\nAquella primera reunió –el 7 de gener de 1980- , encara que no va fer possible d’aconseguir el mòbil que la va promoure, sí que ens va descobrir que havíem de continuar en el nostre afany i que teníem necessitat d’intercanviar opinions, projectes i coordinar idees i realitzacions. Així va néixer la Coordinadora dels Col·legis catalans.\nD’aquesta primera reunió ja varen sortir-ne projectes i l’acord de reunir-nos cada tres mesos en una demarcació diferent, però amb un ordre del dia prèviament establert. També va néixer el propòsit de sol·licitar una audiència al Molt Honorable President de la Generalitat de Catalunya, per donar a conèixer l’existència dels Col·legis de Mediadors del nostre país.\nPortant, doncs, a la pràctica allò que s’havia acordat, es varen dur a terme durant aquest any 1980 tres reunions més: el 17 d’abril a Tarragona, el 26 de juny a Lleida i el 19 de novembre a Girona.\nAlguns dels acords i resultats més importants que varen sorgir d’aquestes reunions foren els següents:\n- Audiència amb el President de la Generalitat de Catalunya\n- Va gestionar-se la interrupció d’una campanya publicitària intrusa cursada per una entitat d’estalvis, aconseguint-se la seva retirada\n- Formació de la Comissió de Conciliació Territorial, per resoldre els problemes que sorgissin entre entitats asseguradores i mediadors\n- Unificar sistemes de publicitat orientada a donar a conèixer l’Assegurança i la necessitat de la mediació i l’assessorament del mediador d’assegurances\n- Publicació d’un directori o guia de tots els col·legiats catalans\nAquesta activitat de la Coordinadora del Col·legis catalans va desembocar en la constitució, el 28 de febrer de 1984, del Consell de Col·legis de Mediadors d’Assegurances Titulats de Catalunya.\nEl Consell de Col·legis catalans fou una realitat en virtut de la Resolució de 27 de març de 1984, per la qual es va declarar l’adequació a la legalitat dels Estatuts del Consell de Col·legis de Mediadors d’Assegurances Titulats de Catalunya, publicada al DOGC núm. 435, de 18 de maig de 1984.\nRealitzacions més importants\nA més de les diferents jornades que ha dut a terme, així com la creació de la Comissió de Conciliació Consell-UCEAC, i la creació de les marques Ad'a i Cd'a per identificar els mediadors d'assegurances catalans, cal destacar les realitzacions següents:\n1982: Es lliura el primer Premi Literari convocat per la Coordinadora dels Col·legis catalans sobre el tema "Glossa de la figura del Mediador d'Assegurances". El treball guardonat fou "Calidoscopi" de Joan Dalmases i Queralt, d'Arbúcies.\n1987: Té lloc a Lloret de Mar el 1r Congrés d'Agents i Corredors d'Assegurances de Catalunya. En aquest Congrés s'hi va presentar el Diccionari d'Assegurances, d'Osvald Cardona.\n1991: Es realitza la campanya publicitària "Professionals de confiança" a Televisió de Catalunya (TV3).\n1993: S'editen 85.000 exemplars dels fullets "Consells pràctics de circulació".\nActualment el consell rector del Consell el formen les persones següents:\nJordi Triola Guillem (President)\nFrancesc Santasusana Riera (Vicepresident)\nÀlex Mestre Perolada (Tresorer)\nJavier Barberá Ferré (Secretari)\nCarlos Galceran Homet\nCarmina Homs Ferret\nJordi Casagran Viñas\nXavier Curós Farjas\nFrancesc Farré Ribes\nEsmeralda Caselles Fontanet\nEnric Martínez Vallespí\nFrancesc Solà Sugranyes\nCopyright © 1998-2009 CONSELL DE COL·LEGIS DE MEDIADORS D´ASSEGURANCES DE CATALUNYA · Tots els drets reservats\nAquesta web s'ha dut a terme amb la col·laboració de Gecose Software\nPolítica de privacitat · Condicions d´ús


Diferència entre revisions de la pàgina «Segle XXV aC» - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiferència entre revisions de la pàgina «Segle XXV aC»\nSegle XXV aC (modifica)\nRevisió del 18:59, 12 oct 2018\nRevisió del 23:08, 12 juny 2014 (modifica)\nRevisió del 18:59, 12 oct 2018 (modifica) (desfés)\nEl '''segle XXV aC''' és un període de l'[[edat antiga]] que suposa l'entrada massiva de Sud-amèrica a la història i l'auge de l'Índia com a civilització. La sedentarització s'estén per zones d'Europa, Àsia i Àfrica.\nLa [[Dinastia V d'Egipte]] continua la tasca dels seus predecessors, amb la construcció de piràmides i l'engrandiment del regnes amb tractes de vassallatge. El mític [[Hayk]], fundador d'Armènia, hauria viscut en aquests anys. La [[Civilització de la vall de l'Indus]] va arribar a la seva màxima expansió territorial. [[Eannatum I]] va ser el monarca sumeri més destacat del segle. A Groenlàndia es va desenvolupar la cultura Saqqaq.\nEs consolida el [[patriarcat]] a la Xina amb les reformes de l'emperador Zhuanxu. A la península Ibèrica floreix la [[Cultura de Los Millares]], especialitzada en el treball del coure i el cuir. Els pobles del Perú fan ús abundant del [[cotó]].\nS'inventa l'arc compost, que permet llançar fletxes a més distància i suposa un avantatge a la guerra, especialment més endavant quan els arquers muntaran a cavall o en carro per sumar velocitat a la seva destresa. S'ideen noves tècniques de [[pesca]] a Escandinàvia.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/20390442»


Enviaments i devolucions - MAS IGNEUS PRIORAT\nMasigneus.com li ofereix la possibilitat de rebre els productes adquirits directament a casa o bé en el lloc que vostè triï.\nEs permeten enviaments a Espanya, Unió Europea i Estranger.\nLes despeses d’enviament són variables, segons taula de pesos i volum del paquet, tots els enviament a Balears estan exempts d’aplicar qualsevol promoció sobre les despeses d’enviament.\n* El termini de lliurament pot demora a causa de problemes de logística de l’empresa de transports.\nSi no queda satisfet amb el producte pot sol·licitar la seva devolució comunicant-ho per correu electrònic a info@masigneus.com\nEl termini de devolució és de 7 dies hàbils comptats des de la data de recepció de l’enviament. La devolució del import es farà efectiva en la mateixa modalitat de pagament en la qual s’hagi realitzat el mateix en el moment en què rebem la mercaderia, la qual ens farà arribar el client assumint els costos d’enviament.\nSi la devolució és degut al fet que el producte es troba defectuós o no sigui el sol·licitat, així com els productes defectuosos que estiguin en garantia, les despeses de recollida de la mercaderia aniran a compte de masigneus.com.\nSi el el producte es troba defectuós o no era el sol·licitat podrà sol·licitar el canvi en un termini no superior a 24 hores. En aquest cas les despeses de recollida i lliurament de la mercaderia aniran a compte de masigneus.com.\nTots els preus dels productes inclouen el IVA.


Inicio Valencia La Costera Xàtiva acull una jornada sobre la llei valenciana de coordinació de policies...\nImatge de la jornada celebrada a Xàtiva\nAquest dijous va tindre lloc a la seu de la Mancomunitat de la Costera-la Canal una jornada divulgativa sobre la Llei de Coordinació de Policies Locals. L’acte va estar presidit per l’alcalde de Xàtiva, Roger Cerdà, qui va estar acompanyat per la presidenta de la Mancomunitat, M. José Tortosa; pel director general de l’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències, José Mª Àngel i per la regidora de Seguretat Ciutadana, Mariola Sanchis. L’intendent principal cap de la Policia Local de Xàtiva, Antonio Collado, va actuar com a ponent de la jornada.\nCerdà va destacar la importància d’aquest tipus de jornades d’actualització “per trobar resposta a les preguntes que tenim sobre la nova llei de coordinació de policies locals”, en paraules de l’alcalde. El primer edil va remarcar que “és fonamental que els ajuntaments tinguem clares les novetats de la llei i com aplicar-les en els nostres municipis”.\nAlcaldes, secretaris i caps de policia local de les comarques de la Costera i la Canal de Navarrés van acudir a la Mancomunitat per conèixer els detalls del nou decret de desenvolupament aprovat per la Generalitat. El Consell ha aprovat un decret llei que obri la porta a que els ajuntaments puguen signar convenis de col·laboració entre ells que possibilitaran que els agents d’un municipi puguen prestar serveis en un altre, de manera puntual, quan les circumstàncies ho requerisquen. Un exemple on podria aplicar-se aquesta mesura podria ser la circumstància de necessitat de reforç de les plantilles de policia per a dispositius especials com el de la Fira d’Agost de Xàtiva.\nllei valenciana de policies locals\nArtículo anteriorChiva impulsa el atractivo turístico del Torico de la Cuerda con un centro de interpretación y una ruta cultural\nArtículo siguienteSagunt impulsa una iniciativa pilot de bicicletes de lloguer sense estacions fixes\nXàtiva incorpora un nou pas de vianants amb sistemes d’il·luminació nocturna\nL’alcalde de Font de la Figuera trasllada a Imelsa les preocupacions sobre la massa forestal local\nXàtiva tindrà subvenció de la Generalitat per la promoció de programes vinculats amb menors


Conca de Barberà (i Calçotada)\n23 Febrer 2016 09:00\nSortida tècnica-cultural de dos dies: 23 i 24 de Febrer.\nQuan parlem de calçotada el primer que ens ve al cap és la vila de Valls, visitada recentment pel Club el 2012 i amb repeticions exclusivament gastronòmiques els anys següents 2013 i 2014. Per trencar la rutina ‒i amb ànim de revifar una dinàmica decaient‒ vàrem considerar fer el 2015 una calçotada en tramvia, però la cosa no va reeixir.\nAixí que enguany vàrem recuperar el “concepte calçotada” associat a sortir de Barcelona i ‒encara més concretament‒ a desplaçar-nos cap a les comarques tarragonines. I si Valls és la capital de l'Alt Camp, Montblanc ho és de la veïna Conca de Barberà (fet i fet, els seus termes municipals són limítrofs). La proposta era ben potent: una sortida de dos dies amb mitja dotzena d'activitats programades. La bona resposta obtinguda va confirmar el seu encert.\nComencem el relat amb el comentari de la bonança meteorològica d'aquells dos dies. Encara dies d'hivern, però assolellats i amb una temperatura suau (com acostuma a ser per aquelles contrades).\nArribats a Montblanc ‒a mig matí‒, fórem dividits en dos grups (per qüestions pràctiques, donat l'elevat nombre d'assistents), cada un amb el seu guia: gràcies ENRIC, gràcies JOAN MIQUEL. A partir d'aquell moment anàrem seguint circuits divergents, però anàlegs i ‒fins i tot en algun moment‒ coincidents.\nLa Conca de Barberà, en la qual vàrem focalitzar aquesta sortida de dos dies, té en Montblanc la seva capital, com us dèiem. Fundada al segle XII per tal d'afavorir la repoblació de la dita Catalunya Nova i dotar-la d'una plaça forta, va tenir un ràpid creixement i es consolidà al segle XIV amb la celebració de vàries sessions de Corts (sis: entre 1307 i 1640) i l'obtenció (el 1387) del títol de Vila Ducal.\nEl seu nucli antic fou declarat com a Conjunt Monumental i Artístic. L'itinerari ens portà a conèixer:\n- Fora muralles s'alça el convent de Sant Francesc (hi va pernoctar Sant Francesc d'Assís), seu de les Corts de 1414 i, actualment, de l'oficina de turisme on férem els tràmits inicials.\n- Les muralles, amb un perímetre de 1.500 metres i construïdes a partir del 1366 (essent rei Pere el Cerimoniós). Ens hi vàrem fixar en algunes torres rehabilitades i en els portals de Sant Jordi (on hi és col·locada una placa de rajoles explicativa de l'episodi llegendari del cavaller i el drac) i de Sant Antoni (seu de la D.O. Conca de Barberà).\n- Diversos casals o palaus: Palaus dels Josa, dels Castellví, dels Alenyà o del Castlà; el Casal dels Desclergue i la casa senyorial dita Palau Reial (per haver estat residència ocasional dels nostres reis).\n- L'església de Sant Miquel, coneguda com “l'església vella”, fou seu de les Corts de 1307, 1333 i 1370. La seva portalada i façana són romàniques, però l'interior ‒de nau única‒ és gòtic. A simple vista crida l'atenció el seu enteixinat policrom, amb una molt rica iconografia. Tanmateix és destacable la seva capella del Santíssim, amb rastres que denoten que es tractava de la capella reial.\n- Les restes ‒en forma de trama urbana‒ del call jueu.\n- Sortint del recinte emmurallat pel portal de Sant Antoni ens situem en l'antic camí ral, amb el pont vell (segle XII) que salva el riu Francolí.\nAbans, però, hi tenim mostres del complex sanitari-assistencial medieval, que llavors s'ubicava sempre ‒i arreu‒ fora muralles.\nEl primer establiment és l'església-hospital de Sant Marçal, fundació privada (per donació de Jaume Marçal, finat el 1339, sense veure acabar les obres), destinat a hospital de pobres. Recentment va estar vinculat al Museu Marés.\nL'altre ‒a tocar, literalment‒ és l'Antic Hospital de Santa Magdalena, bastit el 1342 i consolidat a mitjans del segle següent. El seu emplaçament al camí ral permetia atendre els peregrins, no debades aquest és un lloc de pas del Camí de Sant Jaume. És posseïdor d'un coquetó claustre de tres plantes amb pou al centre i sostre envidriat. Després d'avatars diversos, avui en dia acull l'Arxiu Comarcal.\n- La bellíssima creu gòtica de Pere Joan (autor de la façana ‒la gòtica, naturalment‒ del Palau de la Generalitat, entre d'altres obres a Barcelona, Tarragona o Saragossa).\n- La plaça Major, força porxada i amb la font monumental del segle XIX i la Casa de la Vila.\nRessenyables són els porxos de cal Malet o de Pallol, on es conserven les antigues mesures de la vila, amb la quartera i els tres quartans de pedra. Servien per mesurar el gra i eren d'aplicació oficial a un territori prou extens.\nDins d'aquest enriquidor recorregut vàrem entrar a l'impressionant església de Santa Maria la Major, també coneguda com la Catedral de la Muntanya (per la seva situació elevada, dominant tot l'entorn). Es bastí en el mateix emplaçament que la primitiva església romànica. Li dediquem un (o més) punt i apart perquè s'ho mereix.\nPassa per ser l'edifici emblemàtic de Montblanc. Tot i les seves grans dimensions, restà inacabada (per culpa de la pesta negra) i l'entrada que ha quedat com a principal havia de ser secundària, ja que es troba en un lateral. L'espectacular portalada és una de les poques mostres renaixentistes que queden a Catalunya.\nTé una única nau, exponent del gòtic ogival, amb cinc trams; però el projecte afegia dos o quatre més i l'accés al temple s'hagués construït ‒com era habitual‒ oposat a l'absis. Les magnífiques claus de volta són també atribuïdes a Pere Joan. L'absis es caracteritza per un gòtic senzill i compacte, així com els laterals, que compten amb elements de transició del romànic.\nConté alguns elements de gran valor artístic i històric, com ara:\n- el retaule de Sant Bernat i Sant Bernabé, pedra policromada del segle XIV.\n- la Mare de Déu del Cor, una talla en fusta policromada del segle XV.\n- l'orgue (1607, reconstruït el 1752 i restaurat el 1977), un dels millors exponents de l'escola catalana del barroc. Es situa damunt la porta d'accés.\nSapigueu que teniu un reportatge fotogràfic més complet al nostre perfil de facebook.\nI acabem dient-vos, per recalcar l'importància històrica de la vila, que el rector de la parròquia de Santa Maria la Major és l'únic que posseeix el títol de plebà (títol donat a alguns rectors de parròquies importants) a Catalunya.\nAbans de dinar ‒i ja que ens trobàvem de ple en el seu nucli comercial‒ vàrem aprofitar per comprar algun producte gastronòmic típic: botifarres (blanca i negra) i pastissets (montblanquins i merlets).\nSi la calçotada havia estat l'excusa feta servir per visitar Montblanc, era de justícia gaudir-la allà mateix. El Cortijo (establert el 1924 al bell mig del nucli antic i amb continuïtat familiar des del 1952) és un restaurant d'immillorable reputació entre els seus veïns (que són ‒al cap i a la fi‒ els qui millor coneixen on s'ha d'anar per fer una calçotada com cal). Aquell dia varen obrir (cosa que ens assabentàrem més tard) per atendre'ns exclusivament a nosaltres. Gràcies TOMEU!\nI aquest és el seu típic menú de calçotada:\n· calçots amb romesco especial de la casa\n· escudella de pagès\n· variat de carns de la zona amb patates de Prades al caliu\n· crema catalana cremada\n· vins de la D.O. Conca de Barberà\n· copeta de cava\n· cafès, infusions\nVal a dir que els calçots foren dels millors que mai hem menjat (ni massa petits ni massa grans, ni bullits ni crus i es pelaven d'allò més bé) i que la salsa estava per sucar-hi pa. La resta del menú va mantenir el nivell. I el servei, molt acurat, amb el CARLES ANDREU al capdavant.\nEn les fotografies aquí seleccionades veureu que una de les integrants del nostre grup fou na REMEI RIBAS (l'ÀVIA REMEI). No oblideu que és sòcia col·laboradora del Club. I no és la primera vegada que decideix apuntar-se a alguna de les nostres activitats. Ella sap com l'estimem i que sempre és molt benvinguda.\nEncara que aquesta sortida no estava plantejada com a tècnica-cultural (a l'hivern no se'n programen, l'alternativa els darrers anys són les visites a ciutat), no ens podíem estar de satisfer els nostres gustos i tampoc podíem desaprofitar la feliç circumstància que a Montblanc rau l'empresa de la nostra estimada MARTA PEDRA, que tots qui vàreu anar a Figueres recordareu del celler (i més) *La Vinyeta. Ja llavors ens va fer avinent que les seves arrels vinícoles no eren empordaneses, que eren a Montblanc, amb la Denominació d'Origen Conca de Barberà.\nTot just a un minut del restaurant, una de les torres medievals rehabilitades de la muralla s'ha convertit en la torre de tastos de Vins de Pedra.\nVins de Pedra és un projecte personal de MARTA PEDRA, és un retrobament amb els seus orígens (el seu besavi era enòleg en aquestes terres), quan de ben petita corria entre les files de ceps. Només li calia una darrera empenta i així va ser que va orientar els seus estudis cap a l'enologia, havent-se embrutat les mans en més d'un celler per tal de dur a terme les pràctiques oportunes que li possibilitessin fer realitat el seu somni.\nVist l'elevat nombre de components del grup, varen decidir oferir-nos el tast a l'anomenat “pati”. Allà, envoltats de peces de l'artista VÍCTOR PEDRA (tiet i padrí de la MARTA) ‒principalment escultures‒, teníem disposades les taules (amb menges per acompanyar els vins).\nAquests foren els vins degustats sota el guiatge expert de la RAQUEL, enòloga de la casa:\n- L'Orni, un vi blanc monovarietal de chardonnay.\n- Negre de Folls, un vi jove, lleuger, que busca arribar a nous consumidors; elaborat amb varietats autòctones.\n- La Musa, és l'inici de tot plegat, la font d'inspiració; és un cupatge de cabernet sauvignon i merlot, envellit 10 ó 12 mesos en bótes de roure francès.\n- El Trempat, monovarietal de trepat, el raïm autòcton de la zona que s'està convertint en el seu estendard.\n- De “propina” tinguérem també dues mostres de “la competència” empordanesa *La Vinyeta: Sereno (reinterpretació del vi ranci) i Sols (vi dolç natural).\nUs deixem l'enllaç a les seves notes de tast.\nI a l'igual que succeeix amb les obres d'art, cada vi és tractat com una peça única. Això es reflecteix fins i tot en el disseny de les etiquetes, a càrrec de Senyor Estudi i inspirades en l'imaginari d'en VÍCTOR PEDRA.\nEn acabat, qui encara tenia esma va visitar la històrica torre, condicionada amb un gust exquisit, plena d'obres d'art i d'objectes dignes de col·leccionisme. La cirereta fou la vista nocturna que es pogué albirar des de dalt, entre merlets.\nEl dia havia estat llarg. Molt aprofitat... i cansat. Tocava recollir-se. I on millor?\nUn dels trets diferencials d'aquesta activitat va ser el lloc on passàrem la nit. No és qüestió de quantes estrelles qualifiquen l'hotel, parlem de l'Hostatgeria de Poblet; l'hostatgeria és un element bàsic en tots el monestirs que observen la Regla de Sant Benet. Si bé el Reial Monestir de Santa Maria de Poblet ja fou visitat recentment pel Club (Calçotada 2014), poc més de dos anys després tinguérem l'oportunitat de pernoctar envoltats per l'Història, com aquell qui diu, abraçats a la pedra.\nNo us penséssiu, però, que el llegir ens feu perdre l'escriure; a l'Hostatgeria de Poblet disposàrem d'unes habitacions perfectament equipades, modernes i elegants, dins d'una línia de simplicitat i sobrietat que és el que s'escau.\nEl sopar transcorregué amb l'habitual cordialitat que ens caracteritza, lleugerament distorsionat per la retransmissió televisiva d'un partit del Barça (vuitens de final de la Champions League, anada: Arsenal, 0 - Barcelona, 2).\nUs detallem el menú:\n· crema de carbassa\n· caçó amb salsa de safrà\n· bombons de pastanaga i coco\n· aigua mineral, vi, cafè i infusions\nSabíeu que a Poblet tenen una escola restaurant? És un projecte de col·laboració amb la Fundació Educat per facilitar l'inserció educativa-laboral a nois i noies de la Conca de Barberà. Els felicitem! Els resultats salten a la vista.\nTot i que la visita al Monestir no entrava en el programa, sí que poguérem aprofitar per entrar a l'església i assistir a alguns dels oficis quotidians dels monjos:\n- abans de sopar (20:30 h.) molts de nosaltres presenciàrem l'ofici de completes i el cant de la Salve.\n- de l'ofici de matines (5:15 h.) només va haver un testimoni.\nL'immensa església és a les fosques. Els monjos van pregant, cantant en l'estil gregorià els textos que pertoquen aquell dia. És una experiència de tremenda espiritualitat. Inoblidable.\n- a laudes (7:00) ja s'hi va afegir algú altre per escoltar l'himne, els salms, el càntic i una lectura de la Bíblia, responsoris, intercessions i algunes oracions, tot plegat enllaça ja amb...\n- la Missa conventual (8:00 h.), on veiem aplegada tota la congregació en un acte de gran solemnitat i que ‒llavors sí‒ tornà a comptar a una nodrida representació del nostre grup.\nI no podem oblidar que tot això es desenvolupava en un marc amb una forta càrrega de simbolisme pels catalans.\nHavent esmorzat ‒i abans de marxar‒, un visita a la botiga era convenient: vi, música, llibres... hi ha de tot ‒i bo‒ si volem endur-nos un record de la nostra estada.\nLa segona jornada d'aquesta sortida ens oferia noves experiències. D'entrada una original i instructiva visita, una descoberta per a molts de nosaltres: Les Coves de l'Espluga.\nLes Coves de l'Espluga integren el que avui coneixem com a dues cavitats o coves diferenciades (la Cova de la Vila i la Cova de la Font Major), per bé que en origen ambdues galeries formaven part d'una única i extensa cavitat que transcorre just pel subsòl de l'actual casc urbà del municipi. Les exploracions arqueològiques realitzades a partir de 1956 han permès recórrer i topografiar fins el moment 3.600 metres de galeries. Això fa que aquesta cova assoleixi l'estàndard internacional de “Gran Cavitat” i que per les seves dimensions esdevingui la setena cova més llarga del món, d'entre totes les cavitats formades en conglomerats. Per bona part d'aquestes galeries, encara transcorre un curs d'aigües subterrànies que aflora a l'exterior per la Font Major, el punt de naixement del riu Francolí.\nLa presència de la cavitat en aquest indret està en l'origen del propi nom del poble, atès que espluga en llatí vol dir cova i aquest és el nom amb el qual des del segle XI es coneix el municipi. Un fet que sembla indicar que els orígens més remots del poble estarien vinculats a l'ocupació humana de la cavitat. En tot cas, des que la cavitat fou redescoberta, s'han efectuat diverses troballes arqueològiques que certifiquen la presència i freqüentació humana de la cova des del Paleolític Mitjà.\nLa visita a les coves ens obrí una porta al passat prehistòric del nostre territori i ens va permetre conèixer millor les comunitats humanes que van viure en aquest indret fa milers d'anys. Degudament guiats vàrem ser espectadors ‒i en certa manera protagonistes‒ de les seves activitats, dels seus sentiments... de la seva vida, en definitiva. Una arqueòloga virtual i les entenedores explicacions d'en ROGER ens feren comprendre la nostra evolució com a humans, des del paleolític fins al món iber.\nDe tant embadalits com estàvem havíem doblat el temps previst per la visita i gairebé havia arribat l'hora d'anar a dinar. Havíem de renunciar a la següent visita programada? Unes eficients gestions telefòniques ens ajudaren a prendre la decisió correcta: a dinar ens esperarien sense cap neguit, així doncs completaríem tot allò que teníem dit.\nI és que allà mateix, a tocar, teníem un altre dels Monestirs de la Ruta del Cister, l'únic femení: Santa Maria de Vallbona de les Monges, és el cenobi cistercenc femení més important de Catalunya, amb més de 850 anys d'història i l'exponent més clar de l'importància de la dona en l'època medieval. El cenobi de Santa Maria fou declarat monument historicoartístic per decret del 3 de juny de 1931.\nTé els seus inicis en unes agrupacions mixtes d’ermitans, que després es converteixen en cenobites, organitzats en forma de comunitat doble, els quals viuen sota el bàcul pastoral del seu fundador, Ramon de Vallbona, i observen la Regla de Sant Benet. La primera notícia documentada data de l’any 1153. Al 1175 els homes es traslladen al Montsant i la comunitat, llavors exclusivament femenina, s’incorpora a l’Orde del Cister i té per abadessa Òria Ramírez, vinguda del monestir de Tulebras (Navarra).\nAlfons I el Cast i la reina Sança, durant unes setmanes, estableixen la cort itinerant a Vallbona per tal d’impulsar-ne la nova fundació. També els reis Jaume el Conqueridor i Alfons el Savi, amb llurs mullers i corts, s’hostatgen repetidament a Vallbona, i és motiu d’inspiració dels trobadors de l’època.\nEl Monestir aviat irradià la seva vitalitat amb la fundació d’altres cenobis, entre els quals cal comptar Sant Hilari de Lleida, Bonrepòs (a la Morera del Montsant), el Pedregal (prop de El Talladell), la Bovera (al terme de Guimerà), la Saidia (de València) i Valldonzella (a Barcelona), entre d’altres. Tota aquesta floració constitueix una prova de la força expansiva de l’espiritualitat de les monges. No podem oblidar que Vallbona és i ha estat sempre un fogar de vida contemplativa i un centre de cultura, de treball i de pregària, encaminat tot al servei diví. Des del segle XIII, Vallbona té escola monacal, on rebien formació noies pertanyents a la noblesa. A dins d’aquesta escola hi havia l'scriptorium, on un grup de monges es dedicaven a copiar i ornamentar els còdexs. A les seves aules es conreava la gramàtica, la litúrgia, la cal·ligrafia, la miniatura, la música i el teixit i brodat.\nL'església és un exemple fidel de l’estil de transició que l’Orde difon arreu. Té la planta de creu llatina i d’una sola nau, amb el creuer molt pronunciat i els absis carrats. La coberta de creueria ogival, fou construïda probablement al principi del segle XIV, en substitució de la volta romànica. La porta principal (segle XIII) és decorada amb un dels primers relleus de Santa Maria que surten en un timpà a Catalunya. Està presidida per la Mare de Déu del cor, una imatge esvelta de pedra policromada, obra de Guillem Seguer (segle XIV).\nEl cimbori-campanar en forma de llanterna octogonal acabada en piràmide és un exemplar únic. A més d’ésser d’extraordinària bellesa, és una de les obres més atrevides de l’arquitectura medieval.\nL’interior del temple ens meravella per la seva simplicitat i l’admirable joc de llums. A la dreta de l’altar veiem el sarcòfag senzill i llis de la reina Violant d'Hongria, muller de Jaume I el Conqueridor, la qual va voler ser enterrada a Vallbona; davant mateix a l’altre costat, hi ha la tomba de la princesa Sança d’Aragó, filla d’ambdós.\nA la dreta del cor, tocant a la reixa, hi ha la capella de Corpus Christi amb uns relleus admirables atribuïts a la millor escola del gòtic. D’aquest altar provenen els dos impressionants antependis (de mitjan segle XIV), de tema eucarístic, que ara es conserven al Museu Nacional d’Art de Catalunya.\nEl claustre té forma trapezoïdal. Els diversos estils i èpoques donen una singular varietat dins un mateix tema de simplicitat i d’austeritat. La nau sud (segle XII) és d’estil romànic primitiu i no té cap mena de decoració. La nau de llevant (segle XIII) també és romànica, adornada aquesta amb petits rosetons i capitells d’una gran bellesa. La nau nord (segle XIV) pertany a la millor escola d’estil ogival, i finalment, la nau de ponent (segle XV) és una construcció neoromànica, amb elements típics renaixentistes.\nLa sala capitular de finals dels segle XIV impressiona per la seva nuesa. La porta ogival que hi dóna accés és molt esvelta i guarda simetria amb la nau del claustre. Cal destacar la imatge de la Mare de Déu de la Misericòrdia, de terra cuita policromada atribuïda a Pere Joan (segle XV) i l’esplèndida col·lecció de lloses sepulcrals d’abadesses.\nLa capella de la Mare de Déu del Claustre fou edificada l’any 1895 i en ella s’hi venera una magnífica escultura sota l’esmentada advocació. Probablement fou la primera imatge de Santa Maria (segle XII) que presidí el temple durant el període romànic.\nL'arxiu és molt ric en documents i és de gran interès per a la historiografia comarcal i nacional.\nRealment és un monestir preciós. De la mà de la nostra ben disposada guia (gràcies ROSER!), a qui la Germana NEUS li ha fet confiança, vàrem anar movent-nos per l'església, el claustre, la sala capitular... una altra fita per recordar.\nLa culminació d'aquestes jornades fou el dinar a l'Hostal Colomí, un establiment dirigit per les germanes CAMPS (ROSITA i NATI) (amb l'incorporació posterior del seu fill i nebot ‒respectivament‒ PEP), que des de Santa Coloma de Queralt escampa la seva fama a tota la comarca i més enllà.\nVeure les taules rodones, tan ben parades, en un menjador reservat per a nosaltres, feia goig.\nL'àpat va consistir en un reguitzell d'entrants a compartir; no se sap quin resultava més apetitós.\nEl segon, en canvi, fou a escollir individualment d'entre un ventall de dotze o tretze opcions variades.\nI les postres ben llamineres.\nTot a cor què vols!\nA les acaballes l'ÀVIA REMEI ‒en un simpàtic gest que posa de manifest el seu tarannà‒ va fer-nos entrega d'un exemplar del seu llibre Els millors plats de l'Àvia Remei. Trucs i recomanacions, el qual va ser sortejat (sense trampa) entre els presents.\nL'envejat afortunat se'l va poder endur dedicat per l'autora i tindrà un record encara millor que el dels demés d'aquest dies.\nI si sovint fem anar l'expressió “la cirereta del pastís”, en aquesta ocasió la bona gent de l'Hostal Colomí ens va sorprendre amb el pastís sencer en homenatge a la nostra excursió per la Conca de Barberà.\nNo busqueu informació de l'Hostal Colomí en la seva pàgina web, no en tenen! Ens varen dir que no els hi cal, que la publicitat ja els hi fan els clients satisfets... i és totalment cert, ens hi sumem al factor propagandístic.\nL'Hostal Colomí es converteix en una referència pel Club, sempre que tornem a visitar la zona.\nVoleu una dada ‒anecdòtica, però il·lustradora‒ més? L'Hostal Colomí fou el restaurant escollit per la mediàtica parella formada per GERARD PIQUÉ i SHAKIRA MEBARAK per celebrar el bateig del seu fill MILAN (Setembre de 2013) amb els seus amics i familiars. No debades ells, que no tenen cap limitació a l'hora d'elegir, van triar l'Hostal Colomí.\nFins aquí la crònica benintencionada de dos dies intensos, dos dies en que la joia de viure dels membres del Club (socis i simpatitzants) es va tornar a fer evident. Per molts anys que duri!


Comença el compte enrere! - Bambalina - Teatre Practicable | Compañía de Teatro de Valencia : Bambalina – Teatre Practicable | Compañía de Teatro de Valencia Comença el compte enrere! - Bambalina - Teatre Practicable | Compañía de Teatro de Valencia\nFa dies que treballem per tal d’encarrilar la producció de El Geperut de Notre Dame, que, com sabeu, estrenarem a l’Escalante Centre Teatral el mes d’octubre. Cadascú des de la seua parcel·la va fent les aportacions necessàries perquè tot rode com cal. L’olor a pintura i a cola ja ha impregnat el taller de construcció i dia rere dia naixen criatures fantàstiques de les mans de Jaume. Ara mateix té un bon repte al davant, la construcció de Quasimodo, un element fonamental en l’espectacle que ha de resoldre tècnicament perquè no ofegue l’actor Hèctor Fuster. Pasqual Peris ja té els dissenys de vestuari fets i afagarà l’agulla el pròxim dilluns. Odéon ja està donat-li forma a l’escenografia i Albert Sanz està fent una música exquisida. Víctor Antón ja comença a imaginar llums i colors per a Notre Dame, i té mèrit la cosa perquè encara no s’ha llegit el text!\nÉs un plaer per a Ángeles i per a mi coordinar un equip de professionals així, tots amb un nivell d’entrega i responsabilitat exemplar. De vegades pense en el grau de maduresa que ha aconseguit la professió valenciana i en la falta de projectes d’una certa envergadura que puguen desenrotllar veritablement la capacitat creativa dels nostres professionals. Som conscients de la sort immensa que tenim en capitanejar un projecte d’estes característiques en els temps que corren, de manera que ho farem amb tota la responsabilitat que mereix l’ocasió.\nDilluns a la vesprada la gran cita: comencen els assajos! L’últim a incorporar-se al repartiment ha sigut Bruno Tamarit. La resta, que ja hem nomentat alguna volta, són Héctor Fuster, Yanka Saballs, Miquel Mars, Nelo Gómez, Paula Llorens, Carlos Vidal i Guille Zavala, un grup d’actors entusiastes que farà parlar els pròxims mesos.\n29/08/2012 en 16:11\nVos envie les primeres flaires de suor que es barejaran amb les de cola, tela, focus i fusta.\nYanka Saballs Petrova dice:\n29/08/2012 en 22:18\n¡Com m’agrada llegir els vostres posts! És molt bonic escoltar aquestes paraules…(d’amor, senzilles i tendres…), jijiji.\n¡S’em possa un somriure, que em dona la volta a la cara! 😀


Detingut per robar en el negoci de la seua parella forçant les persianes - Diari Serpis\nDetingut per robar en el negoci de la seua parella forçant les persianes\n• La Policia Nacional deté a un home després d’esclarir un robatori amb força en un local\n• El detingut era la parella de la propietària de l’establiment\nAgents de la Policia Nacional han detingut a Gandia a un home de 45 anys com a presumpte autor d’un delicte de robatori amb força. El detingut hauria robat en el negoci de la seua parella forçant les persianes.\nLes investigacions es van iniciar arran del robatori amb força patit en un establiment comercial de Gandia, en el qual hauria accedit a l’interior trencant els ancoratges de les persianes, deixant tot regirat i sostraient la recaptació de diversos dies, uns 900 euros.\nDurant les investigacions els agents van aconseguir identificar al presumpte responsable del robatori, que va resultar ser la parella de la propietària de l’establiment. Es dona la circumstància que aquest fins i tot hauria avisat a la seua parella que havien entrat per la força a l’establiment.\nArticle anteriorAntón Reixa tanca el Cicle d’Escena Contemporània al Teatre del Raval\nArticle següentLa Biblioteca Central reprén el cicle de conferències: “Un passeig per la Història de Gandia”


SR-741 | Garrotxa - Girona - Més de - SomRurals.com\nApartament molt acollidor a la Garrotxa, recentment reformat amb tot tipus de comoditats\nApartament rural situat al municipi de Sales de Llierca dins de la comarca de la Garrotxa a la província de Girona.\nL'allotjament corresponia antigament al que era el magatzem de gra de la masia. Està completament remodelat per oferir confort i luxe als seus inquilins. Té una capacitat per a 4 persones.\nEn concret aquest apartament disposa de 2 habitacions dobles amb llit de matrimoni i el seu corresponent mobiliari de fusta i roba de llit. A més ambdues habitacions tenen un fabulós balcó amb unes vistes precioses de l'entorn de la casa.\nA l'apartament hi ha un bany modern, equipat amb tovalloles, articles de tocador, i una banyera de disseny, on poder donar-se un bany i relaxar després d'una llarga excursió.\nDisposa de dues estades de reunió, el saló amb un sofà, butaca, televisió, i un llarg balcó; i la cuina menjador, on hi ha parament, estris de cuina i electrodomèstics que fan la vida més còmoda als seus clients. També hi ha una taula de fusta a manera de menjador.\nHi ha habilitada una vasta terrassa compartida condicionada amb un jacuzzi exterior, mobiliari exterior, zona de barbacoa, jardí, piscina i jocs d'exterior, així com gronxadors.\nDes d'aquest allotjament es pot tenir accés a diverses activitats: senderisme, ciclisme, rutes de fotografia, visitar pobles medievals confrontants, visitar les magnífiques platges de la Costa Brava o practicar esquí als Pirineus.\nMascotes 10 euros per estada per 1 mascota. 2 mascotes 15 euros per estada.\nLa piscina i zona exterior és un servei compartit amb 2 allotjaments que sumen un total de 8 places, amb el màxim d'ocupació\nPer A Romàntica Rústica Encant Familiar / Nens Proper a Parc Natural Aïllada Muntanya Proper a Riu/Llac Econòmica\nHorari d'entrada: A partir de les 16:00 hores fins a les 19:00


I SECTOR TERCIARI\n1.Format de les depuradores d’aigües grises:\nLes depuradores es presenten en format horitzontal compacte i en format modular. L’opció del format modular ens permet adequar els sistemes a la reserva d’espai de les diferents promocions.\nS’ha de tenir en compte que instal·lar una depuradora de varis moduls facilitarà la instal·lació d’aquests a l’espai disponible, alhora que, donat que cada mòdul té un decantador, augmenta i afavoreix la depuració de l’aigua.\nTant la depuradora com l’acumulador tenen també un fons klopper que afavoreix la decantació i el manteniment dels equips. La decisió d’optar pels fons klopper és el resultat dels anys d’experiència i de la voluntat de millorar els resultats de la qualitat en la depuració de les aigües grises.\nDes d’ecoaigua® s’opta per no sobredimensionar mai les depuradores i ajustar els volums a cada projecte de manera especial. Tenint en compte que es genera més aigua de dutxes de la que es consumeix als vàters.\nL’ acumulació innecessària d’aigua en dipòsits sobredimensionats repercuteix en un sobrecost per l’usuari, doncs un major volum d’aigua a depurar i tractar incideix directament en el cost de manteniment de les depuradores, així com en el consum innecessari de clor i colorant.\nLes depuradores modulars ens permeten regular l’entrada de les aigües grises i, d’aquesta manera, no incrementar les despeses tant de colorant com de clor i no depurar i tirar la possible aigua excedentària.\nLa qualitat de l’aigua de les depuradores modulars permet que a algunes instal•lacions, l’excedent d’aigua s’utilitzi per la neteja d’interiors i exteriors.\n2. Instal•lació dels sistemes de reutilització d’aigües grises ecoaigua®:\necoaigua® desenvolupa projectes i estudis per a la reutilització d’aigües grises, fabrica i subministra els equips de reutilització d’aigües grises i ofereix al client la possibilitat d’incloure la instal·lació dintre del mateix projecte econòmic.\n3. Servei de manteniment ecoaigua®\necoaigua® posa a la disposició dels seus clients un servei de manteniment de les depuradores d’aigües grises que engloba totes les tasques necessaries per garantir un correcte funcionament dels equips.\nPer això, l’equip de manteniment d’ ecoaigua® realitzarà amb la periodicitat necessaria la reposició del clor i el colorant, la neteja dels filtres i la revisió dels components de l’equip, així com qualsevol incidència que se’n derivi.\nLes depuradores ecoaigua® estan fabricades en Poliester Reforçat amb Fibre de Vidre amb Barrera Química Interior i estan fabricats segons les Normes de Qualitat ISO 9000 i les la Norma del Càlcul i Construcció de Dipòsits British Standard 4994, UNE 53.406/93, UNE 53.316/78 i UNE 53.303/91.\nCOMPONENTS DE LES DEPURADORES\nEquip de filtració compost per decantador i filtres, el nombre dels quals varia en funció del volum i les característiques de la instal·lació .\nAmbinterruptor de nivel.\nBrida de bombeig de 1” o 2”, en funció de l’equip de bombeig.\nBomba peristàltica de cloració.\nBomba peristàltica de colorant.\nTubs de buidat .\nEls volums de les depuradores s’adeqüen en funció del nombre d’usuaris, el que requereix la realització d’una proposta personalitzada per a cada projecte específic. Per exemple, donat que s’estima un consum màxim en inodors (en cisternes de doble descàrrega) de 25 litres per persona i dia, en un bloc d’habitatges de entre 40 i 50 persones es necessitaria una depuradora d’1m3. La nostra prioritat es aconseguir una qualitat de l’aigua excel·lent sense sobredimensionar les depuradores, evitant així un sobrecost innecessari per l’usuari.


Detinguts 12 joves per assaltar 3 menors amb arma blanca al Poblenou\nEls fets van passar la matinada de diumenge al carrer de Badajoz, al Poblenou, i entre els autors de l'agressió hi ha una nena menor de 14 anys inimputable\nRedacció | dimarts, 16 de novembre del 2021, a les 09.53\nEls Mossos d’Esquadra han detingut 12 joves com a presumptes autors d’un robatori violent i de lesions a tres menors al carrer de Badajoz, al Poblenou, la matinada de diumenge. Entre els detinguts hi ha set menors d’edat, cinc que tenen entre 18 i 20 anys (dos dels quals amb antecedents). També va participar en el robatori una nena de menys de 14 anys que, per tant, és inimputable.\nEls fets van passar diumenge a les tres de la matinada. Uns nois estaven asseguts al carrer quan un grup de joves que no coneixien els van increpar sense cap motiu. Un d’ells li va donar una puntada de peu al cap a una de les víctimes i li va robar el mòbil. Un dels amics de la noia agredida va recriminar-los l’acció i el van llançar al terra i li van donar cops de puny, de peu, i un cop al cap amb una ampolla, i li van robar la cartera. A un altre amic de les víctimes també li van robar la motxilla. Un dels agressors, a més, va exhibir una arma blanca.\nEntre els agressors hi ha una nena menor de 14 anys\nDesprés de l’agressió, les víctimes van avisar als Mossos d’Esquadra que van aconseguir localitzar i detenir els agressors. De fet, les mateixes víctimes, que tenien diverses ferides al cos, es van apropar al lloc de les detencions i van reconèixer als autors de les agressions. Els agents van detenir els 12 joves pels delictes de robatori violent i lesions. També van localitzar la menor inimputable amb els fets que va ser entregada als seus pares.\n— detencions — menors — Mossos d'Esquadra — robatoris amb violència


Renfe reajusta l’oferta al servei de Rodalies de Catalunya a partir de dilluns 27 d’abril | RTVVilafranca\nA partir de dilluns 27 d’abril, Renfe reajusta el seu servei a la línia R4, la línia que enllaça les estacions de Sant Vicenç de Calders i Manresa, passant per Vilafranca. Aquest reajustament, que també implica a les línies R1, R2 i R3, farà que s’ofereixi un 71% del servei en hora punta i un 61% la resta de la jornada.\nAquesta mesura s’ha pres de forma coordinada amb el titular del servei i segueix els paràmetres marcats per les autoritats. La resta de línies de Rodalies de Catalunya segueixen amb l’oferta actual. Durant aquesta última setmana els serveis de Rodalies han registrat un descens diari de demanda que ha està al voltant del -92%. D’aquesta manera es manté, com a màxim, un nivell d’ocupació que representi un terç de la capacitat màxima. Així doncs, es respecta el propòsit de mantenir distàncies entre els viatgers recomanades per les autoritats sanitàries.\nEls nous horaris es podran consultar a través dels canals digitals d’informació i atenció al client de Renfe i Rodalies de Catalunya. Així com als telèfons 900 41 00 41 i 912 320 320.\nRENFE, Rodalies de Catalunya\nAdif restableix la circulació ferroviària en el tram Martorell-Sant Sadurní\nL’Associació de promoció del Transport Públic lamenta la mala planificació d’Adif\nRenfe lamenta el retard de les obres d’Adif


El corriol camanegre nidifica en platges tarragonines. | Ajuntament de Cunit\nL'Ajuntament recorda que en temporada alta els gossos no poden entrar a la platja\nper Marc Guitart 17/05/2022 13:37h\nUn dels informadors mediambientals de Calafell va aconseguir salvar aquest dilluns a la tarda un poll de corriol camanegre. El pollet va ser atacat per un gos que havia entrat a la platja, a la zona de criança d'aquesta au protegida. L'animal portava el corriol a la boca, però l'informador va aconseguir treure'l.\nDes de l'Ajuntament han explicat que el poll es troba en bon estat i que no va patir ferides. Tot i això, han recordat que durant la temporada alta —de l'abril a l'octubre— els gossos no poden entrar a la platja. Per això han apuntat que els fets són «doblement denunciables, per infringir la prohibició d'entrada i perquè el corriol és una espècie protegida».\nPel que fa als informadors ambientals, el consistori ha tornat a posar en marxa aquest servei a les platges. Actuaran sobretot a les zones naturalitzades, «fent pedagogia i recordant les restriccions d’accés i la normativa vigent en aquests sectors de la platja». Els informadors van sempre identificats i reben una formació específica.


La televisió ja només interessa als majors de 50 anys\nCoronavirus | JxCat contempla votar a favor del decret de confinament de Sánchez Marta Lasalas\nEl govern espanyol paralitzarà durant sis mesos els desnonaments per lloguer Nicolas Tomás\nOlesa de Montserrat registra 18 morts en residències per coronavirus El Nacional\nSala-i-Martin repeteix el "titella" de Gerard Piqué amb el mateix protagonista El Nacional\nBarcelona. Dimecres, 12 de juny de 2019\nSi haguessis de triar un mitjà de comunicació únic durant un mes, quin seria? Posats davant l’obligació, el 48,4% del catalans respon que triaria internet, una preferència que se situa molt per davant de tenir accés només a la televisió (opció que escull el 31%), la ràdio (13,7%) i la premsa escrita (5,3%). Si la consulta es fa tenint la possibilitat de tenir diversos mitjans, tal com passa en la realitat, les preferències van a la televisió per informar-se i per entretenir-se, mentre que internet és la primera opció per formar-se una opinió i informar-se de temes locals. Tanmateix, s’observa una diferència molt important segons l’edat, atès que les persones més joves aposten per internet per a qualsevol ús, mentre que les més grans trien preferentment la televisió.\nAquestes són dues de les dades que aporta una enquesta del Consell de l’Audiovisual de Catalunya (CAC), fruit de l’explotació de dades recollides pel Centre d’Estudis d’Opinió (CEO). L’enquesta, que s’ha fet sobre una mostra de 1.600 persones, té com a objectiu conèixer els hàbits de consum audiovisual i les percepcions de la ciutadania davant els mitjans de comunicació audiovisual. L’enquesta ha estat presentada aquest dimecres pel president del CAC, Roger Loppacher, al Mercat Audiovisual de Catalunya, que té lloc a Granollers.\nLa bretxa generacional\nL'enquesta permet extreure dues conclusions, segons ha exposat Loppacher: “La primera és que s’observa una clara divisió generacional per l’ús de les noves tecnologies, de manera que fins als 50 anys hi una preferència clara per internet, mentre que les persones més grans de 50 anys mantenen la seva preferència pel consum audiovisual a través dels mitjans tradicionals”. I la segona és que "hi ha una preocupació per determinades qüestions, com la presència de continguts violents, la manipulació informativa o la publicitat de jocs d’atzar. També hi ha una petició perquè aquestes qüestions es regulin adequadament”, ha exposat.\nLa bretxa generacional en l’audiovisual queda constatada en la pregunta sobre el mitjà que es triaria en cas de només poder elegir-ne un. Entre els més joves (16 a 24 anys) l’opció per internet com a únic mitjà seria clarament majoritària, atès que l’elegirien el 81,9% de les persones enquestades. En general, els menors de 50 anys triarien majoritàriament internet, mentre que les persones majors d’aquesta edat optarien preferentment per la televisió, en cas de veure’s forçats a elegir un únic mitjà.\nLa televisió, el mitjà més sòlid\nConsultats sobre l’ús real que fan dels mitjans, es constata que la televisió manté una presència sòlida. El 93,2% del catalans declaren mirar-la cada dia. Per franges de consum, el 52,8% de les persones enquestades declara mirar-la entre una i tres hores al dia. Un 19,3% declara mirar-la més de tres hores al dia. Les persones més joves són les que miren menys la televisió en directe.\nL’enquesta mostra com l’oferta de televisió s’ha diversificat i ha augmentat l’ús de televisió sota demanda. Així, el 62,9% de les persones enquestades afirma consumir serveis audiovisuals sota demanda, bàsicament sèries i pel·lícules. En aquest apartat es constata també l’existència d’una divisió generacional situada en el llindar dels 50 anys. Entre els més joves, el grup majoritari és el que consumeix entre una i dues hores al dia. En canvi, la majoria de les persones més grans de 50 declaren no mirar mai televisió sota demanda.\nUna part de la gent que veu televisió sota demanda ho fa mitjançant una plataforma de pagament. Així, 4 de cada 10 persones a Catalunya estan abonades a serveis de pagament, sent les plataformes més sol·licitades Netflix i Movistar. Pel que fa a si la televisió es veu en solitari o en companyia, el 56,9% dels ciutadans declara mirar-la sol, percentatge que arriba al màxim (72,1%) en el cas dels més joves (de 16 a 24 anys).\nQui escolta la ràdio?\nPel que fa a la ràdio, un 59,8% dels catalans declaren escoltar cada dia la ràdio en directe, un percentatge força més baix que en el cas de la televisió. Així, el grup que afirma no escoltar mai la ràdio no és testimonial, com en el cas de la televisió, sinó que suposa el 39,8% de la població catalana. Aquesta tendència d’ignorar la ràdio arriba a un màxim en el segment de 16 a 24 anys, en el qual la meitat (50,6%) declara no escoltar-la mai.\nEls continguts més escoltats en la ràdio són els informatius, seguits pels musicals.\nUn 22,8% navega més de tres hores al dia\nPel que fa al temps d’ús diari d’internet, un 42,3% de la població declara navegar entre una i tres hores al dia. El 22,8% declara navegar més de tres hores al dia. Aquí s’observa un cop més la divisió generacional. Així, en la franja més jove (16 a 24 anys), un 60,3% de les persones enquestades declara que es passa més de tres hores al dia navegant per internet.\nPel que fa a internet com a mitjà per informar-se de l’actualitat informativa, els diaris digitals són el mitjà preferit per la majoria dels catalans (56,3%) per seguir l’actualitat informativa, per bé que els més joves (de 16 a 34 anys) s’informen mitjançat les xarxes socials.\nHi ha continguts de risc?\nLa resposta sembla òbvia. Consultades les persones per quins són els continguts audiovisuals que són menys apropiats per als menors d’edat, hi ha una majoria (66,3%) que apunta a la violència, seguida, a més distància, pel contingut sexual i pel contingut sexista. La principal preocupació pel que fa als programes informatius és, amb diferència, la manipulació informativa (53,2%), seguida de la presència excessiva de continguts polítics (10,7%).\nEl tractament de gènere també preocupa, atès que gairebé la meitat (49,4%) de la població catalana considera que és poc o gens igualitari. En la mateixa línia, 6 de cada 10 persones consideren que la publicitat dóna una imatge no acurada de les dones.\nPel que fa a la publicitat de jocs d’atzar i apostes esportives, el 83,9% dels catalans la prohibirien o limitarien. En aquest cas, també es constata la diferència per edats, ja que els més joves són els més permissius amb aquest tipus de publicitat, mentre que els més grans de 50 anys demanen majoritàriament prohibir-la.\nEn relació amb l’ús d’internet per part dels menors d’edat, les principals preocupacions són que els infants i adolescents puguin contactar amb estranys a la xarxa, que vegin continguts inapropiats o que estiguin massa temps connectats. En línia amb aquestes preocupacions, el 36,9% dels pares tenen instal·lats filtres de control parental i un 15,6% tenen un sistema que limita el temps que els menors poden navegar per internet.\nEl 72,8% de les persones enquestades considera necessària la regulació dels continguts audiovisuals, sent les persones de 35 a 49 anys les que consideren més necessària aquesta regulació. La meitat de la població (49,9%) creu que el CAC hauria de tenir competències sobre internet. Les persones més joves (de 16 a 24 anys) són les que consideren més necessària aquesta regulació.\nAssatjament El CAC demana la retirada de vídeos que justifiquen el cibercontrol de les dones El Nacional\ntelevisió Catalunya Ràdio i TV3, líders en pluralisme polític en els informatius, segons el CAC El Nacional\nCAC TV3 i la Sexta, les úniques televisions que aproven en objectivitat i pluralisme El Nacional\nCORONAVIRUS Coronavirus | El curs es reprendrà virtualment després de Setmana Santa Cèlia Forment i Bori\nCoronavirus 10 preguntes i respostes sobre la declaració de la renda durant el coronavirus El Nacional\nOpinió Benvingut, míster Xi? David González\ncoronavirus El govern espanyol paralitzarà durant sis mesos els desnonaments per lloguer Nicolas Tomás i Carlota Serra\nOpinió Tornar a la normalitat? Montse Castellà\nOpinió El govern dels irresponsables Agustí Colomines


Torna el pelegrinatge a Lourdes amb novetats - Canal Taronja Osona i Moianès\nIniciNotíciesGeneralTorna el pelegrinatge a Lourdes amb novetats\nTorna una nova edició del Pelegrinatge a Lourdes de les Hospitalitats de Vic i Solsona, que enguany supera la 50a edició després de l’efemèride de l’any passat. Un 51è Pelegrinatge que es celebrarà del 16 al 20 de juny i que presenta diferents novetats. La més important és la nova activitat anomenada ‘Fes el que el malalt et digui’.\nDes de l’Hospitalitat es demana la participació de tothom que s’animi a fer el Pelegrinatge, però es posa èmfasi especials als joves de 16 a 35 anys i també als professionals sanitaris.\nEl pelegrinatge ocupa un total de 5 dies, de dissabte a dimecres, però no és obligatori fer-lo sencer. L’Hospitalitat també es posa a disposició de qui no es pugui permetre el cost total del viatge.\nEl 25 de maig s’acaba el termini per inscriure’s al pelegrinatge d’enguany. De moment hi ha 370 persones inscrites i s’espera al voltant de 400 participants, una xifra que, sumada a l’Hospitalitat de Solsona, augmentarà fins les 800 persones.


Dedicat a ella, la meva millor amiga, la meva novia, la meva amant, la meva vida...\nEns vam conèixer quan jo acabava de complir els 16 anys. Me la van presentar uns amics de l’institut una nit en què havíem sortit a celebrar l'aniversari del Toni, un dels col·legues del grup. Vam quedar tots en un parc a les afores de la ciutat, recordo trobar-me molt desconcertat, hi havia moltíssima gent, més de la que m’esperava.\nEm vaig apropar tímidament a saludar tota aquella gent desconeguda i després vaig dirigir-me al costat d’un dels cotxes en el qual es trobaven els meus col·legues. No van trigar a començar a treure tot l’arsenal de licors: cervesa, vodka, ginebra...\nMai havia sigut un d’aquells nois que agafaven grans borratxeres, en canvi, els meus amics no es tallaven ni un pel, bevien durant tota la nit, tot el que el seu cos adolescent els permetia aguantar.\nSempre vaig ser un d’aquells nois bastant tímids, em costava molt relacionar-me amb les noies, i no destacava pas per tenir un rostre atractiu o un cos atlètic. Sempre que sortíem de festa els amics m’intentaven emborratxar i emparellar amb alguna noia. El resultat sempre era el mateix: jo al principi m’hi negava, ells insistien, la nit transcorria, la noia marxava a casa abans de que jo pogués parlar amb ella i ells ja estaven tan beguts que no recordaven ni el lloc on estàvem.\nAquell dia, el dia de l’aniversari del Toni, m’havia proposat desinhibir una mica i atrevir-me a parlar amb alguna noia. La música del cotxe de l’Adri, el germà gran del Toni, estava posada i jo havia començat a beure un parell de cerveses i un cubata de vodka amb taronjada. El meu cap començava a notar els efectes embriagadors de l’alcohol i el temps semblava no avançar.\nLa festa transcorria i jo estava una mica begut. En un moment de la nit, va venir en Toni, em va agafar del braç i em va demanar si el podia acompanyar. Li vaig fer cas i el vaig seguir, em va dir que em presentaria una amiga i que estava segur que ella m’agradaria. Em va donar un cop a l’espatlla i em va dir que aquella seria la meva gran nit. Vam continuar caminant i vam arribar en un banc en el qual es trobava un altre grup d’adolescents. En Toni i jo ens hi vam apropar, em va presentar tota la gent del grup i per últim me la va presentar. Em vaig posar molt nerviós en el moment que la vaig veure, el meu cor va començar a bategar molt més ràpid i de cop em van desaparèixer tots els efectes embriagadors de l’alcohol. Va ser amor a primera vista. Ella era prima, molt guapa, el seu rostre era de color blanc i notava la sensació que la seva pell havia de ser tan suau com un mocador de seda. Quan vaig despertar dels efectes hipnòtics que em causava observar-la, em vaig començar a posar nerviós i vaig voler fugir. En Toni em va acabar convencent perquè em quedés i la conegués. Al principi no podia ni mirar-la, em produïa una sensació desconcertant, volia estar amb ella i conèixer-la però al mateix temps volia fugir i marxar a casa a dormir. Era una sensació agredolça que en aquella edat no sabia com gestionar.\nFinalment em vaig decidir a fer-ho. Vaig fer el cor fort i em vaig llançar a conèixer-la. Em vaig enamorar de cop, estava feliç, em sentia amb alegria i força, la sang em bullia per les venes i tenia la sensació que el cor em sortiria del pit.\nVaig estar tota la nit amb ella, la millor nit de la meva vida. Mai abans res m’havia fet sentir d’aquella manera, totes les meves inseguretats i preocupacions van desaparèixer, em va absorbir totalment. El sol començava a sortir i em vaig sentir trist, ella marxava però vam quedar en què ens tornaríem a veure el pròxim cap de setmana.\nEns vam veure el següent cap de setmana i durant tot el mes. Durant la setmana només desitjava veure-la. Com més temps passava amb ella, més la necessitava.\nLa vaig continuar veient, ja no em podia imaginar una vida sense ella. Era l’amor de la meva vida i la meva raó de viure.\nAra mateix estic aquí, ella està amb mi al meu costat, ja no la veig només els caps de setmana, la veig cada dia, a totes hores, necessito sentir-la. No em puc imaginar una vida sense ella.\nDedicat a ella, la meva millor amiga, la meva novia, la meva amant, la meva vida i la meva mort.\nEl seu nom: cocaïna.\nM ha agradat pero...[Ofensiu]\nJosep Llop Llop | 27-01-2017 | Valoració: 9\nEl pero...es la darrera paraula del relat. Pero tu sabras...Ja se que tambe es la paraula clau i la gracia del mateix...pero, altre cop, tu vals.


Albergo Trentino Moena Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 115 allotjaments a Moena.\n3 llits individuals o 1 llit individual i 1 llit extragran súper\nstrada R. Lowy 96, Moena, Moena, Itàlia, 38035 - Veure al mapa\nMés informació sobre Albergo Trentino\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Moena, Albergo Trentino és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Albergo Trentino, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de magatzem d'equipatge, restaurant, bar, àrea de TV/saló compartit.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Albergo Trentino.\nTots els tipus de viatgers (208)Parelles (102)Viatgers en solitari (11)Famílies amb infants petits (56)Famílies amb infants grans (2)Grups (39)


L’Ajuntament de Barcelona intenta de nou tancar el CIE de la Zona Franca\nBarcelona i una dotzena de municipis comparteixen experiències sobre refugiats i critiquen el programa de l'Estat\tBarcelona i una dotzena de municipis comparteixen experiències sobre refugiats i critiquen el programa de l'Estat\nBarcelona i Boston reactiven el seu agermanament després de més d'una dècada sense col·laboració\tBarcelona i Boston reactiven el seu agermanament després de més d'una dècada sense col·laboració\nBarcelona comença la retirada de totes les plaques franquistes d'habitatge\tBarcelona comença la retirada de totes les plaques franquistes d'habitatge\nBarcelona i l'Hospitalet, preparades per a un altre Mobile World Congress multitudinari\tBarcelona i l'Hospitalet, preparades per a un altre Mobile World Congress multitudinari\nEl consistori dóna dos mesos al ministeri de l’Interior espanyol per tancar el CIE de la Zona Franca i anirà als tribunals si no ho fa\nL’Ajuntament de Barcelona dóna dos mesos al Ministeri de l’Interior espanyol perquè tanqui el Centre d’Internament d’Estrangers (CIE) de la Zona Franca i ja ha avançat que anirà als tribunals si l’Estat no ho fa. El consistori ha emès l’ordre de precinte tot recordant que l’ordre de cessament d’activitat ja és ferma des de fa mesos per manca de llicència i deficiències de seguretat.\nEl tinent de batlle, Jaume Asens, ha explicat que han preferit esperar i demanar diversos informes abans de fer el següent pas. Asens ja ha donat per fet que el govern espanyol continuarà desobeint i que el cas acabarà a l’audiència nacional espanyola, que seria el jutjat competent en tractar-se d’un incompliment per part d’una administració pública.\nL’Ajuntament de Barcelona ja va intentar de clausurar el CIE de la Zona Franca el mes de juny de l’any passat tot al·legant que les instal·lacions no tenien la llicència adequada. L’endemà mateix, el ministeri d’Interior espanyol va anunciar que tornava les instal·lacions i assegurava que reobria el polèmic centre perquè consideraven que s’havien complert de manera escrupolosa la normativa urbanística durant la reforma de les instal·lacions. Dies més tard el centre es va reobrir. Tècnics de l’Ajuntament de Barcelona es van presentar a les portes del CIE de la Zona Franca per esbrinar si les reformes de les instal·lacions havien servit per a corregir les vulneracions en matèria de seguretat que van comportar que el consistori tanqués el centre, així com per constatar, si després de la seva reobertura ja hi havia interns. Els agents de la policia espanyola no van permetre als tècnics passar del llindar de la porta d’accés.\nL’Ajuntament de Barcelona, la Generalitat, el Parlament i entitats es van reunir el 17 de juliol per constituir un front comú i apostar per la unitat d’acció per exigir el tancament del CIE.


✔ RECEPTA: Truita de Dijous Llarder\nQuè toca fer per Dijous gras, titots? Truita de botifarra d'ou....correcte! Tradicionalment el dijous gras o dijous llarder ha estat sempre el primer dia del Carnestoltes, tot i que actualment en nombroses poblacions la festa s'ha ampliat en el nombre de dies de celebració. És tradició tastar la botifarra d'ou a més d'altres de semblants com la blanca o la negra. A l'hora d'esmorzar, per postres o per berenar, en els carnestoltes més autòctons també es menja la coca de llardons, que aquest és celebrava avui dia 16 de febrer.\nTinc la sort que a prop de casa tenim un parell botigues que tenen excel·lents botifarres d'ou: l'una al mercat municipal i l'altre una botiga de barri de tota la vida, Cal Marc. No és precisament barata, però hi trobareu tota mena d'exquisideses derivades del porc, com les extraordinàries salsitxes de broquetes morunes que fan ells mateixos. En qualsevol cas, la botifarra d'ou es pot trobar en gairebé totes les grans superfícies de Catalunya.... Per cert, fregida amb pa està que t'hi cagues. La recepta d'avui l'he extreta del C.P.C.C. encara que segons la contrada pot variar en algun ingredient, com la incorporació de la mongeta cuita.\nCom podeu veure he substituït l'all tendre per all normal, ja que no en tenia. Només hem de posar una mica menys,ja que és més fort i ja està. Amb un parell d'alls picadets amb el julivert en tindrem prou.\nCom qualsevol altra truita...deixarem que vagi coent a poc a poc...\nArribat el moment.... li donarem la volta a la truita...\nQuina pinta...Eh? A mi m'agrada que quedi un pelet crua de l'interior.\nÉs una truita que és molt més bona del que pot semblar.\nUn gotet de vi, una cerveseta ben freda... el que vulgueu per beure.


400 de restes de pollastre cuit\n2 de llet\n1 de pa ratllat\nCom fer CROQUETES DE POLLASTRE\nEsmicolar el pollastre retirant-ne les pells i els ossets i picar-lo molt fi amb un ganivet ben esmolat. Escalfar 4 cullerades d'oli en una paella amb la farina fins que aquesta comenci a agafar color.\nQuan la farina estigui daurada afegir-hi ½ pastilla d'Avecrem Caldo de Pollo esmicolada i condimentar amb un pessic de nou moscada mòlta. Afegir-hi la llet en un fil, remenant amb una cullera de fusta perquè s'integri bé. Coure a foc lent fins que la massa comenci a desprendre's de les parets de la paella. Afegir-hi el pollastre picat i barrejar-ho tot bé.\nRetirar la massa del foc i estendre-la en un recipient pla. Deixar-la refredar, tapar-la amb paper film per a evitar que s'endureixi la superfície i deixar reposar, si és possible, d'un dia per l'altra. Formar les croquetes amb l'ajuda de dues culleres i passar-les per ou batut i pa ratllat. Fregir-les en una paella amb força oli ben calent, deixar-les escórrer sobre paper de cuina absorbent i servir-les ben calentes.


Torrent torna a formar part de la Junta Directiva de la Xarxa Espanyola de Ciutats Intel·ligents (RECI) | Valencia Extra\nLa Xarxa Espanyola de Ciutats Intel·ligents (RECI) ha renovat els seus òrgans de govern en l’Assemblea General de l’Entitat, celebrada aquest dijous a la Biblioteca Rafael Azcona de Logronyo, entre els quals es torna a trobar la ciutat de Torrent. El regidor de Modernització, Andrés Campos, que va assistir a l’Assemblea General, va destacar que és “un orgull per a Torrent poder formar part, una vegada més, en aquesta xarxa de ciutats i treballar per millorar el desenvolupament urbà, social i cultural de les nostres ciutats. Repetir com a membres de la junta directiva de la RECI és una mostra més de la bona feina que s’està desenvolupant des del departament de Modernització de l’Ajuntament, que situa a Torrent a l’avantguarda del progrés a través de la innovació i el coneixement”.\nL’Assemblea va posar el punt final a dos dies d’intens treball, que van arrencar dimecres passat amb la celebració del Comité Tècnic de la RECI, en el qual els coordinadors i coordinadores dels 5 Grups de Treball van exposar les línies de treball desenvolupades en l’últim any. I que van continuar amb la trobada “Diàlegs de la RECI” amb la participació del secretari d’Indústria i Pime del Ministeri d’Indústria, Comerç i Turisme, Raúl Blanco.\nAquesta junta directiva està formada per 29 de les 83 ciutats de tot el territori nacional que componen la RECI. L’Associació té per objecte la generació d’una dinàmica entre ciutats amb la finalitat de disposar d’una “xarxa Espanyola de ciutats intel·ligents”. Les quals han de promoure la gestió automàtica i eficient de les infraestructures i els serveis urbans, així com la reducció de la despesa pública i la millora de la qualitat dels serveis, aconseguint d’aquesta manera atreure l’activitat econòmica i generant progrés.


Espores - L’olivera (quasi) mil·lenària de Xàbia\nL’olivera (quasi) mil·lenària de Xàbia\nEscrit per Nicolau Vives Riera\nLa coneguda olivera mil·lenària de Xàbia va ser plantada, segons la majoria de càlculs, cap a l’any 1023. Testimoni del pas del temps, aquest imponent exemplar arbori, ubicat a la vall del Montgó, s’ha convertit en un destacable recurs paisatgístic i un punt de referència per a rutes excursionistes i ciclistes.\nOlea europaea L. és el nom científic que reben les oliveres. L’exemplar de Xàbia de què parlem, ubicat als peus del Montgó, es diu que va ser plantat per l’any 1023, tal i com recull la web de l’associació Olearum, dedicada a la difusió de la cultura i patrimoni de l'oli (més endavant parlarem un poc més de l’edat d’aquest monument viu). Per tant, ara mateix tindria 995 anys, ben a prop de complir els deu segles de vida. Es tracta de l’únic exemplar d’olivera d’aquella època que ha perdurat en la zona fins als nostres dies. En aquell moment, Xàbia era una alqueria musulmana, pobladors amants de l’oli d’oliva, pel que van dedicar gran part del territori al conreu d’aquesta espècie. A més, en aquesta zona pròxima a la Mediterrània, les oliveres obtenen les condicions òptimes per al seu desenvolupament, ja que les gelades són poc freqüents.\nL’olivera de Xàbia, en xifres\nAquesta olivera es localitza a la partida de les Valls, molt a prop de la fita de terme amb Dénia, al costat del camí vell de Pedreguer a Xàbia, a una altitud de 70 metres sobre el nivell de la mar, en les coordenades UTM ETRS89 del fus 30 següents: X:769.734; Y: 4.298.400. En el cadastre, estaríem parlant de la parcel·la 197 del polígon 19 del terme de Xàbia.\nUbicació geogràfica de l’exemplar d’olivera. / Elaboració pròpia a partir del visor de l’Institut Cartogràfic Valencià (ICV).\nCom es pot observar a les fotos, el tronc, d’importants dimensions, es troba buit en la part central i les profundes arrugues d’antiguitat dibuixen formes capritxoses que resulten visualment atractives. Segons el web Olearum, l’olivera està empeltada amb tres varietats diferents d’oliva i aquestes són les seues xifres:\n- Perímetre normal: 9,30 m\n- Altura: 7 m\n- Diàmetre de copa: 8 m\n- Edat estimada: 800-1000 anys.\nDetall del tronc de l’olivera. / Nicolau Vives Riera\nLa datació d'oliveres és reconeguda per molts com molt difícil i, fins i tot, com impossible. D'una banda, per la dificultat de comptar els anells, que en el cas d'aquesta espècie no es distingeixen amb la mateixa facilitat que en altres; i per altra part, perquè la part central de l'arbre sol estar buida (Lousada, 2016).\nMés enllà de la protecció legal\n“Protegir els arbres va molt més enllà de salvaguardar-los físicament. Obliga a mantenir vives les paraules que els acompanyen, a ser respectuosos amb els elements que apleguen la història acumulada a l’entorn de cadascuna d’aquestes plantes, a servar la memòria oral o escrita que ens deixen” (Costa, 2012).\nAl territori valencià, segons l’article 4 de la Llei 4/2006 de Patrimoni Arbori Monumental, es cataloguen com a singulars i amb protecció genèrica aquells exemplars amb més de 350 anys, 30 metres d’altura, 6 metres de perímetre de tronc o 25 metres de perímetre major de la copa. L’olivera mil·lenària de Xàbia, amb aquesta protecció genèrica, és només un dels exemplars vegetals que estan inclosos en aquest Catàleg d’Arbres Monumentals i Singulars. Quan parlem d’arbres monumentals ens referim a les seues grans dimensions, longevitat, significança històrica, bellesa, simbolisme, etc. Les oliveres, per cert, són l’espècie més comú en el Catàleg (22 % del total).\nEl blog del cronista del municipi de Gata de Gorgos, també fa referència a la nostra olivera ja que es tracta d’un exemplar ubicat en una parcel·la propietat d’un veí de Gata. L’olivera és, per tant, de titularitat privada. De fet, en el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, trobem el topònim l’Olivera de Joaquinet ubicat just al damunt de la parcel·la.\nLa zona es troba inclosa en el Pla d’Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Montgó com a àrea agrícola. A més, en el Pla General Estructural de Xàbia (PGE) en tramitació, segons consulta realitzada a l’aplicació municipal Cartoxabia, la zona es classifica com a Zona Rural Protegida Natural (ZRP-NA).\nUna imatge de l’olivera on s’aprecia la seva ubicació al costat del camí Vell de Pedreguer a Xàbia. / Paco Costa\nPerò més enllà de la protecció legal, es troba a faltar un panell interpretatiu que informe de les característiques de l’arbre (dimensions, història, simbolisme, etc.), així com l’adequat manteniment de la parcel·la, que es troba esquitxada de brutícia per la falta d’educació de determinats éssers vius. Possiblement, seria una bona idea la instal·lació d’una xicoteta àrea recreativa amb bancs i taules de fusta, papereres i els panells interpretatius que comentàvem. Així contribuiríem a posar en valor el recurs paisatgístic, a donar-lo a conèixer i a fomentar l’estima pels nostres elements naturals. També caldria estudiar la realització de treballs de conservació de l’arbre i del seu entorn per part de personal tècnic especialitzat en arbres monumentals. Tot això amb acord previ amb el propietari del terreny.\nPer un altre costat, no podem oblidar que l’olivera mil·lenària no es troba exempta de l’amenaça de la Xylella fastidiosa, un bacteri que causa malalties en diverses plantes, entre elles l'olivera. Sembla que el comerç d’arbres, narrat per exemple en la pel·lícula El Olivo, quedaria en este cas descartat.\nUn referent en el paisatge agrícola de les Valls\nLa ubicació de l’arbre, en una zona agrícola a mitjan camí entre Xàbia i Jesús Pobre, concretament a la vora del camí vell de Pedreguer a Xàbia, la converteix en punt de referència en les rutes tant excursionistes com ciclistes o a cavall. De fet, l’itinerari esdevé l’anomenat camí de Santiago des de Xàbia. Sens dubte, és un bon punt on aturar-se i contemplar el paisatge i immortalitzar-lo, prendre aire i continuar amb el camí.\nL’olivera és un recurs de paisatge de caràcter ambiental, com així ve recollit en l’Estudi de Paisatge de Xàbia, elaborat en el marc de la revisió del planejament general municipal. La seua silueta ha anat creixent lenta però de manera contínua des de fa vora 1.000 anys, i és testimoni d’una part important de la nostra història.\nA més, es parla (parlem) molt de l’olivera mil·lenària, però ens oblidem de que al seu costat mateix tenim també un important exemplar de garrofer (Ceratonia siliqua), que cal tindre en consideració i donar el valor que mereix, ja que és el company de viatge oblidat.\nDetall de la soca. / Paco Costa\nFitxa pràctica per a visitants\nPer fer una excursió fins a l’olivera mil·lenària de Xàbia és una bona opció deixar el vehicle al paratge de la Rana, al costat de la carretera CV-734 que comunica Gata amb Xàbia. Després, prendrem direcció nord i creuarem el barranc de les Valls i el barranc de l’Hedra, i trencarem a la dreta pel camí Vell de Pedreguer fins arribar a l’olivera després d’haver recorregut uns 2 quilòmetres amb escàs desnivell. Una altra opció recomanable es deixar el vehicle a Jesús Pobre i buscar el camí vell de Pedreguer. En tot cas, ací trobareu la ubicació sobre un mapa de Google.\nCal recordar la importància de no danyar l’exemplar arbori. Per a això, no s’ha de pujar a l’olivera ni trencar-li cap branca. De fet, una bona opció per evitar danys al monument viu seria col·locar unes baranes de fusta perimetrals a la soca de l’arbre, sense que aquestes feriren o perjudicaren les arrels de la pròpia olivera.\nLlocs on menjar\nA Jesús Pobre, per exemple, a qualsevol dels bars del poble. També queda ben a prop de l’olivera el Restaurant Montgó, a la vora de la carretera CV-735, amb menús relativament assequibles.\nAltres indrets que visitar a la zona\nPodem aprofitar l’excursió i visitar l’eucaliptus centenari (Eucalyptus camandulensis) del paratge de la Rana, a Gata de Gorgos, un altre arbre monumental protegit. Si volem caminar una mica més, al paratge de la font de la Mata, també a Gata, podem trobar un altre exemplar monumental, en aquest cas, de llentiscle (Pistacia lentiscus). A més, els diumenges (a l’hivern, pel matí, i a l’estiu, de vesprada-nit), el mercat del riurau de Jesús Pobre és un lloc interessant on passejar i adquirir productes autòctons i/o ecològics. Finalment, com no, el parc natural del Montgó, un dels símbols per excel·lència de la costa de la Marina Alta, que ofereix una sèrie de rutes senyalitzades amb diferents nivells de dificultat.\nNicolau Vives Riera\nGeògraf especialitzat en medi ambient, cartografia i ordenació del territori. Actualment treballe per compte propi a Geomap - Paisatgisme i Estudis Mediambientals.\nM’agrada la bicicleta de muntanya, aturar-me a fotografiar els paisatges, descobrint rutes diferents, assaborir els quilòmetres i fer llistes de tot (també passar a net les llistes dels altres). Tinc por quan arriba un correu amb la factura de la llum (i això que ja fa cert temps que vaig abandonar l’oligopoli) i admire la punteria dels homes/dones del temps, que encerten a assenyalar un punt del mapa sense mirar-lo.\nL'últim de Nicolau Vives Riera\nEL CLOT DEL LIRIO, UN FORAT A PEDREGUER\nEls beneficis dels arbres\nBOTÀNICA INCLUSIVA. 'Olea europaea', refugi de la història\nUna almàssera casolana\n10 anys de Patrimoni Arbori Monumental\nMés en aquesta categoria: « Flora pasqüera\tDe l'antiga recepta xinesa al medicament antipalúdic »


El XVII concurs de pintura ràpida ‘Godella i el seu entorn’ se celebrarà el 19 de setembre – RiberaTV\nEls artistes ompliran els seus carrers amb els seus cavallets i pinzells el dissabte 19 de setembre en la qual serà la dissetena edició del concurs de pintura ràpida ‘Godella i el seu entorn’, organitzat per la regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Godella.\nAquest concurs, dotat amb més de 3.000 euros en premis entre els guardons en metàl·lic i les bosses d’adquisició de material, tracta com en anteriors edicions de ‘Godella i el seu entorn’ i està dirigit a artistes tant del municipi com de fora d’ell.\nEl jurat valorarà positivament a aquells artistes que trien com a tema principal de la seua obra aquells llocs que no s’hagen retratat amb anterioritat.\nLa Regidora de Cultura, Tatiana Prades, destaca que aquesta edició es presenta d’una forma molt especial. “Tenim molta il·lusió de reprendre el nostre concurs de pintura ràpida, després del que ens ha tocat viure aquests mesos. És un dia molt significatiu en el nostre municipi. Els carrers s’omplin d’artistes i gent que pot observar el procés artístic, i com d’un llenç en blanc, ixen obres meravelloses, i racons del nostre poble”\nAquesta edició comptarà de nou amb la categoria juvenil, amb la finalitat de fomentar l’activitat creadora i animar a la participació artística dels més joves.\nEls premis de la categoria A aniran des dels 1000 euros per a obra més destacada, 500 euros per a la segona més valorada i 300 euros per a la tercera. Hi haurà un premi especial al millor artista local, valorat en 500 euros. Per part seua, en la categoria juvenil el primer premi estarà dotat amb 200 euros, i hi haurà altres dos de 100 euros cadascun.\nLa inscripció dels artistes i el segellament dels bastidors, tant en categoria A (des dels 16 anys), com en la B (fins als 16 anys), serà el mateix dia del certamen en el Centre d’Art Vila des de les 8.30 fins a les 10.30 hores.\nLes obres guardonades s’exposaran del 23 de setembre fins al 4 d’octubre en el centre d’art Vila Eugenia.\nEl XVII concurs de pintura ràpida ‘Godella i el seu entorn’ se celebrarà el 19 de setembre added by Ribera Televisió on 3 juliol, 2020


Els promotors musicals reclamen empara legal per poder continuar cancel·lant concerts «per força major» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls promotors musicals reclamen empara legal per poder continuar cancel·lant concerts «per força major»\nL'APM considera que les fases del desconfinament deixen desprotegides milers d'empreses del directe\nacn 30.04.2020 | 23:13\nEls promotors musicals reclamen empara legal per poder continuar cancel·lant concerts «per força major» Regió7\nL'Associació de Promotors Musicals (APM) va reclamar ahir al Govern espanyol que empari les empreses dedicades a la música en directe per poder seguir cancel·lant concerts i festivals «per força major» fins que no es torni a una «normalitat total». Sol·liciten aquesta empara legal per no deixar «desprotegides» les moltes empreses que no veuen viable la represa de l'activitat tal i com estableix el calendari de desconfinament per fases, amb reduccions «dràstiques» de capacitat que, diuen, «estigmatitzen greument» el sector. «La inacció del govern posa en perill la continuïtat de festivals, concerts i gires», denuncia l'associació, que també reclama «mesures urgents» per protegir aquest sector de la indústria musical.\nEls promotors musicals recelen de la viabilitat de reprendre concerts i festivals d'estiu amb capacitats tan limitats i mesures de distanciament social. «Les fases de desconfinament desescalat deixen fora pràcticament la totalitat de la música en directe», es queixen en un comunicat. «Els promotors veuen amb gairebé total seguretat que aquesta circumstància repercuteix en la impossibilitat de realitzar esdeveniments en l'època de més activitat per al sector», argumenten.\nL'APM és el principal representant de la indústria de la música en directe a l'Estat, amb un 80% dels promotors privats, responsables de les principals gires estatals i internacionals, i de festivals.\nEl Govern italià avisa que no pot garantir la normalitat immediata.\nPrats reclama un desconfinament més lax i particular per al Lluçanès.\nLes llibreries proposen obrir dilluns amb cita prèvia i horaris per a la gent gran.


Temps de Patch: de gener 2012\nJa han quedat enrere els dies de festa, dies de família, menjars, regals !!!! Tornem a la rutina i al treball, hem començat amb ganes.\nAquesta nina tan preciosa la ha fet la Carme A.\nAquesta bossa és de la Carme M.\nQue us sembla la bruixa que ha fet la Mª Àngels?\nAquests són els meus avenços als SAL's\nL'estrella de Belen\nNo ha quedat perfecta\nTambé he fet 2 quadrets per la cuina\nAixò és tot, hem començat l'any treballadores.\nFins aviat !!!!!!!!\nPublicat per Carme a 22:12 13 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: "Almazuelas", bruixes, Ninos, SAL "12 Meses en rojo", Treballs de les amigues\nPublicat per Carme a 22:25 5 comentaris:\nUna petita entrada, per desitjar-vos que els Reis us portin tot el que voleu\nFins aviat !!!!!!!!!!\nPublicat per Carme a 17:05 2 comentaris:


| Activitats ja realitzades | Activitats pròximes |\nACTIVITATS EXTRAESCOLARS I CULTURALS PREVISTES PEL DEPARTAMENT.\n· Obres de Teatre i/o cinema, segons cartellera. S’hi pretén que tots els alumnes del Centre assistesquen durant el curs, si més no, a una obra teatral, i si ho permet la programació cinematogràfica a una pel·lícula en valencià.\n· Assistència a les representacions de la campanya de teatre de l’Institut Municipal de Cultura de Meliana, durant el tercer trimestre i per a tot l’alumnat, a la sala d’actes del Conservatori.\n· Visita a la Fira del Llibre de València, al mes de maig. Per als alumnes de Tercer d’ESO.\n· Organitzar i coordinar amb l’alumnat de 1r de batxillerat la Fira del Llibre de l’Institut. El Departament s’encarregarà d’aportar els llibres en valencià.\n· Assistència a una partida de pilota al trinquet de Massamagrell o al Pelayo de València, per als alumnes de quart, a la primavera.\n· Excursions a les comarques del nord del país, per a l’alumnat de tercer i/o quart d’ESO.\n· Xarrada-col·loqui amb l’autor d’algun dels llibres de lectura del curs. Aquesta activitat depén de la subvenció econòmica de l’AMPA.\n· Concurs Literari per a alumnes del Centre. Nivell de Primer Cicle d’ESO, Segon Cicle d’ESO i Batxillerat. Es realitzarà només en modalitat de narrativa curta. Durant aquest curs, com el darrer any, els guanyadors del Premi Literari del Centre participaran en el Concurs Literari Sambori que organitzen les Trobades de les Escoles en Valencià.\n· Participació en les activitats que se celebren al voltant de les Trobades de les Escoles en Valencià a celebrar a la primavera.\n· Col·laborar amb Escola Valenciana en la campanya Voluntariat pel Valencià.\nAssistència a la representacio de l'obra de teatre La Plaça del Diamant al Teatre El Musical del Cabanyal, per a alumnes de 1r i 2n de Batxillerat de l'optativa de Literatura Catalana. Dimarts 6 de febrer de 2007. Professors: Rafael Àngel i Xavier Carazo.\nJa s'ha convocat el XVIé Concurs de Narrativa Curta en Valencià de l'IES La Garrigosa. A classe realitzarem activitats per a elaborar els treballs a presentar. Pots conéixer les bases del concurs ací.\nJa s'ha decidit els guanyadors del XVIé Concurs de Narrativa Curta en Valencià de l'IES La Garrigosa. El Jurat es va reunir el dia 31 de gener i ja podeu saber-ne el nom de les obres guanyadores i dels autors, i així mateix podeu llegir-ne les obres ací mateix.\nAssistència a la representacio de l'obra de teatre Quan deixàvem de ser infants. Vicent Andrés Estellés, des del fons de la memòria al Teatre El Musical del Cabanyal, per a alumnes de Quart d'ESO i 2n de Batxillerat de l'optativa de Literatura Catalana. Dimecres 8 de novembre de 2006. Professors: Frederic Llopis, Rafael Àngel i Xavier Carazo.\nFinalment dimecres 9 de maig vam poder realitzar l'excursió-caminada al Parc Natural de la Serra d'Espadà. A aquesta activitat van assistir més de 120 alumnes de 3r i 4t d'ESO. Es realitzà la travessa d'Aín a Eslida per la serra per la GR 32, per un trajecte d'aproximadament 6'5 Km. i una durada de 3h . --alguns més i altres menys--\nFira del Llibre de l'IES La Garrigosa. Durant la setmana del 28 de març a 4 d'abril s'ha celebrat a la biblioteca del centre la Fira del Llibre. Hi heu pogut comprar amb una reducció del 40% sobre el preu de venda al públic --si sou de l'AMPA de l'institut-- tot un munt de llibres adequats a la vostra edat.\nEl dia 19 d'abril els alumnes de 4t d'ESO del centre assistiren als itineraris per la població de Puçol que van preparar els professors i alumnes de l'IES de Puçol amb motiu de la Trobada de les Escoles en Valencià de l'Horta Nord que enguany s'ha celebrat a Puçol.\n| Inici | Presentació |