En música, tenor és el nom donat al tipus més agut de veu d'home, que sol comprendre aproximadament del do3 al do5. El mateix nom es dóna a aquell intèrpret que canta amb aquesta tessitura de veu. Musicalment, en contra del que la major part de la gent creu, la veu de tenor és la més escassa de les veus d'òpera, i els directors tenen grans problemes per trobar els tenors que necessiten. En general, els bons tenors tenen més treball del que poden realitzar. Per raons desconegudes, és una veu que s'ha fet cada vegada més estranya, fins al punt que pot dir-se que és una malaltia lírica d'aquest segle, tot i els abundants papers que hi ha per aquesta veu.\nEn música, tenor és el nom donat al tipus més agut de veu d'home, que sol comprendre aproximadament del do3 al do5. El mateix nom es dóna a aquell intèrpret que canta amb aquesta tessitura de veu. Musicalment, en contra del que la major part de la gent creu, la veu de tenor és la més escassa de les veus d'òpera, i els directors tenen grans problemes per trobar els tenors que necessiten. En general, els bons tenors tenen més treball del que poden realitzar. Per raons desconegudes, és una veu que s'ha fet cada vegada més estranya, fins al punt que pot dir-se que és una malaltia lírica d'aquest segle, tot i els abundants papers que hi ha per aquesta veu. El tenor, és la més aguda de les veus masculines anomenades naturals. En l'ambit operístic es poden trobar els següents tipus de tenors: * Tenor lleuger: Té una veu àgil, capacitada per una perfecta vocalització, encara que amb uns aguts limitats. És freqüent entre els personatges de Rossini i Donizetti. Avui en dia aquests tipus de tenors interpreten a Mozart i òpera bufa. * Tenor líric: Aquesta és la tessitura més freqüent de la veu de tenor i el seu so és suau, però no està gaire valorat en els termes d'extensió, aguts, possibilitats de superar l'orquestra o agilitat tècnica. Acostuma a ser l'intèrpret de la producció francesa, i també s'acostuma a trobar a Puccini, com en el Rodolfo de La Bohème. Un exemple d'aquest tipus de veu és Pavarotti. * Tenor còmic: Té un timbre clar i suau, amb gran capacitat de modulació del volum i per afrontar els passatges de coloratura amb extrems aguts. Els seus papers no són forçosament còmics. * Tenor dramàtic (di forza): Té una veu poderosa amb una vocalització tensa i exultant, emesa generalment de pit. Sense cap tipus de dubte, es tracta del més infreqüent dels tenors, no únicament per les dificultats d'exigència tècnica que requereix, sinó per l'expressivitat dramàtica (fer creure el paper al públic), imprescindible en els seus personatges, el que fa que, per força, siguin també bons actors. En el cant gregorià, el tenor és la nota central d'una salmòdia o d'un recitatiu que assumeix la funció de dominant en els diversos modes. En la polifonia medieval, a partir del segle XII, el tenor és el fragment melòdic procedent primer del cant gregorià i més tard del profà, que hom executava en notes llargues i greus a manera de cantus firmus i sobre el qual es desenvolupava l'òrganum i el discantus. Al segle XII, un tenor era un fragment gregorià organitzat segons els modes rítmics que serveixen de base a l'edifici polifònic del motet. El terme també s'aplica a instruments en el cas que un mateix instrument es construeix en mides diferents que puguin sonar en tessitures diverses amb un timbre homogeni. En aquest cas el tenor és l'instrument de tessitura immediatament més greu que el contralt o alt. Això es dóna sobretot en instruments utilitzats en el Renaixement i en el Barroc com la viola de gamba, la flauta de bec, etc. Actualment s'aplica al saxòfon i al trombó de colissa. Igualment deriva d'aquest sentit del mot, el nom de la tenora. (ca)\nEn música, tenor és el nom donat al tipus més agut de veu d'home, que sol comprendre aproximadament del do3 al do5. El mateix nom es dóna a aquell intèrpret que canta amb aquesta tessitura de veu. Musicalment, en contra del que la major part de la gent creu, la veu de tenor és la més escassa de les veus d'òpera, i els directors tenen grans problemes per trobar els tenors que necessiten. En general, els bons tenors tenen més treball del que poden realitzar. Per raons desconegudes, és una veu que s'ha fet cada vegada més estranya, fins al punt que pot dir-se que és una malaltia lírica d'aquest segle, tot i els abundants papers que hi ha per aquesta veu. (ca)


Millors altaveus prestatgeries de llibres 2019: Els millors altaveus estèreo compactes, des de 100 € - Millors Compres | Abril 2021\nMillors altaveus prestatgeries de llibres 2020: Els millors altaveus estèreo compactes, des de 100 €\nJBL One Series 104: Petits altaveus que tenen un gran valor\nLa petita One Series 104 de JBL s'amaga una gran quantitat de so en una petita petjada. La mida petita dels altaveus significa que no surten sorprenentment, però a volums sensibles produeixen un so fi i detallat amb una gran imatge i molt de detall. El baix desapareix força ràpidament en els registres inferiors, però això és d'esperar d'un altaveu que mesura 25cm d'alçada i costa menys de 150 £. Tant si voleu millorar l’àudio a l’ordinador portàtil com si voleu un parell d’altaveus compactes per al dormitori, la One Series 104 és talentosa, compacta i assequible. Afegiu un subwoofer a l'equasió, i aquests diminuts altaveus sense suposar semblen dramàticament més grans del que semblen.\nJBL One Series 104 |Llegiu la nostra ressenya completa\nTipus:2.0 estèreo actiu Mides:247 x 124 x 153mm\nPotència màxima:30W x2 Pes per altaveu:2,06 kg (mestre), 1,73 kg (esclau)\nConnexions:TRS Equilibrat, TRS desequilibrat, entrada AUX de 3,5 mm, sortida d’auriculars de 3,5 mm\nKEF LSX: els millors altaveus sense fils actius que podeu comprar\nPreu: £ 999 | Compra ara de KEF\nNo, no heu llegit el preu de manera incorrecta. Els KEF LSX són realment superiors a 1 GBP. Tot i això, a diferència dels altaveus actius més assequibles que es mostren a continuació, són tan propers com pugueu arribar als altaveus sense fils perfectes.\nAixò no vol dir que siguin els més intel·ligents. Situeu el botó LSX a pocs metres i notareu que la connexió entre tots dos comença a patir, tot comprometent la qualitat de l’àudio. Si us pogueu fer estómac, potser voldreu utilitzar el cable Ethernet subministrat per resoldre aquest problema, tot i que l'experiència sense fils segueix sent molt lluny.\nÉs aquí on acaben les queixes Com veieu a la imatge superior, els LSX són simplement altaveus magnífics. Amb l'ajuda del dissenyador Michael Young, són moderns, elegants i estan disponibles en diversos colors. Un drap amb textura envolta la firma del conductor Uni-Q de KEF per donar una estètica veritablement agradable.\nL’última paraula ha de dir-se a la qualitat del so del LSX. Mai hem sentit un parell de altaveus aquest so tan potent i muscular. El nivell de detalls que són capaços de reproduir, casat amb una rica gamma mitjana i un baix grau de lliurament és realment una cosa a veure.\nEn poques paraules, si us ho podeu permetre, els KEF LSX són els altaveus sense fil actius que heu de comprar ara mateix.\nCompra ara de KEF\nKef LSX | Llegiu la nostra ressenya completa\nTipus: 2.0 estèreo actiu Mides: 240 x 155 x 180 mm\nPotència màxima: 70W Pes per altaveu: 3,6kg\nEntrades: Wi-Fi de doble banda de 2,4 GHz / 5 GHz, Bluetooth 4.2, òptic TOSLINK, cable AUX de 3,5 mm\nEdifier S3000 Pro: Altaveus amb un increïble escenari de so\nEl S3000 Pro de l'Edifier es troba entre els altaveus actius de primer nivell. Situats a cadascun dels bonics recintes de fusta, hi trobareu un conductor de gamma mitjana-baixa d'alumini de 6,5 polzades i, a sobre, un tweeter pla de 107 mm. Combinats, aquests ofereixen una excel·lent capacitat de 256 watts de potència RMS, que és prou alt per a entretenir una gran sala d'estar i millor, encara, no permetrà atrevir-se.\nSònicament, això impressiona: el S3000 Pro ofereix una increïble línia de baix que s’estén fins a 38 Hz, aporta molta energia als màxims i ofereix un escenari sonor exquisit; aquest darrer tret brilla tant en la música com en els jocs. De vegades, pensareu que teniu una configuració 5.1.\nPel que fa a la connectivitat, hi ha nombroses maneres d’utilitzar els altaveus mitjançant una entrada per cable, mentre que el Bluetooth, amb l’ajut del còdec HD aptX, compensa la connectivitat sense fils. Els canals esquerre i dret es comuniquen perfectament a través de les ones també. Un control remot IR inclòs ofereix controls de suports útils i perfils EQ per triar; També es poden trobar aguts baixos, graves i botons de volum darrere del controlador adequat.\nEdificador S3000 Pro\nTipus: 2.0 estèreo actiu Mides: 356 x 232 x 268mm\nPotència màxima: 256W Pes per altaveu: 10,35 kg (esquerra) 10,45 kg (dreta)\nEntrades: Bluetooth 5.0, USB, RCA, XLR equilibrat (3 pins), coaxial, òptic\nWharfedale DS-2: els millors altaveus de prestatgeries sense fils actius inferiors a 200 £\nWharfedale va inventar el modern altaveu bidireccional, amb el seu woofer i tweeter separats per a altes i baixes freqüències. Comprimeix miraculosament les seves dècades d’experiència fins als compactes altaveus DS-2 que, amb només 190 mm d’alçada, són perfectes per a la prestació de llibres o l’escriptori.\nCompte amb 'so de alta definició en forma en miniatura', un parell de DS-2 sonen excel·lentment, amb un to detallat càlid que funciona especialment bé per a música clàssica o sons acústics relaxats. Els robusts petits armaris estan sòlidament construïts, amb un pes de 1,5 kg cadascun, i això ajuda a reduir les vibracions i la distorsió, a més de proporcionar un so sorprenentment baix.\nLa tarifa de preu de £ 179 és una ganga, sobretot quan es té en compte l'amplificació integrada i la connectivitat sense fil Bluetooth / AptX, però hi ha alguns compromisos. En primer lloc, la connectivitat física és bàsica, amb només una entrada auxiliar de 3,5 mm de costat. La sortida de 30 W tampoc és espectacularment forta, així que si voleu que alguna cosa sigui eficaç per a les festes, heu de mirar cap a un altre lloc. Però si necessiteu un conjunt d’altaveus compacte i d’alta qualitat per a un dormitori o estudi, el DS-2 és una relació qualitat-preu excel·lent.\nTipus: 2.0 estèreo actiu Mides: 190 x 120 x 140 mm\nPotència màxima: 30W Pes per altaveu: 1,5kg\nEntrades: Línia de 3,5mm, Bluetooth / AptX\nEdificador S880DB: els millors altaveus actius per a àudio d'alta resolució amb menys de 300 €\nÉs possible que no tinguin un disseny estrany d'alguns dels altres altaveus de l'Edifier, però els nous altaveus S880DB ofereixen un so realment atractiu, a més d'una gamma impressionant de funcions d'àudio digital i un preu competitiu.\nEls seus altaveus són prou petits per adaptar-se fàcilment a una prestatgeria o asseure's a un escriptori al costat d'un ordinador, de 235 mm d'alçada, 140 mm d'ample i 170 mm de profunditat. Tot i això, encara poden agafar-se en dos conjunts d’entrades RCA per a àudio analògic (amb un adaptador de 3,5 mm inclòs per a ordinadors i dispositius mòbils), mentre que les funcions digitals inclouen entrades USB-Audio, òptiques i coaxials amb suport per a àudio d’alta resolució. a 24-bit / 192kHz. I, per descomptat, també hi ha Bluetooth per a streaming sense fils.\nEls Edifiers no són tampoc brivalls, quan es tracta de qualitat de so, produint freqüències molt més detallades i amb un baix respecte del sòlid rock. Però el suport i la connectivitat d’alta resolució són els que destaquen realment, cosa que fa que el S880Db sigui una elecció fantàstica per a serveis de transmissió d’alta resolució com Tidal o Qobuz, o com a part d’un sistema d’entreteniment per a la llar més ampli.\nTipus: 2.0 estèreo actiu Mides: 235 x 140 x 170 mm\nPotència màxima: 88W Pes per altaveu: 3,2kg\nEntrades: 2x RCA (amb adaptador de 3,5 mm), òptic, coaxial, USB-Audio, Bluetooth\nBayan Silverpoint SP1: altaveus actius més versàtils inferiors a 300 £\nPreu: £ 300 | Compra ara de Bayan Audio\nBayan ha fet un gran treball en empaquetar una bona qualitat de so i funcions digitals versàtils als seus petits altaveus SP1. Els altaveus altament compactes tenen una gran varietat de colors i acabats amb 165 mm d’alçada i 120 mm d’amplada, de manera que s’asseuran fàcilment a un prestatge o escriptori sense ocupar massa espai. Tanmateix, estan equipades amb funcions de connectivitat, incloses RCA per a un sistema de música d'alta gamma, entrada òptica per utilitzar amb un televisor i Bluetooth i Wi-Fi multicamera (tot i que no hi ha cap connector de 3,5 mm). Fins i tot treballaran amb Spotify Connect al vostre telèfon intel·ligent.\nI, malgrat el seu disseny compacte, els altaveus SP1 proporcionen una sortida de 60 W, proporcionant un so amb cos, molt més que capaç d’omplir la majoria de sales de mida mitjana. El so és clar i detallat i, mentre que el baix pot ser una mica més fort, no deixa de ser força respectable, donat el disseny compacte. Si cerqueu més energia bruta, proveu el SP2 lleugerament més gran per 400 €.\nCompra ara de Bayan Audio\nTipus: 2.0 estèreo actiu Mides: 65 x 120 x 150 mm\nPotència màxima: 60W Pes per altaveu: 3,4kg\nEntrades: 2x fono RCA, Ethernet, òptic, Bluetooth, Wi-F\nCom comprar els millors altaveus de la biblioteca\nVeure relacionat Millors receptors AV 2018: Els millors receptors AV Dolby Atmos, 5.1 i multiroom per comprar Millor altaveu Bluetooth: Altaveus Bluetooth portàtils, interiors, impermeables i econòmics\nUn informe recent va trobar que la mida de la sala d'estar mitjana al Regne Unit s'ha reduït gairebé un terç des de la dècada de 1970, de manera que molts altaveus de la prestatgeria se centren en dissenys compactes que poden situar-se fàcilment en una prestatgeria o en un cargol. I, per descomptat, molts altaveus de la prestatgeria de llibres estan dissenyats per utilitzar-los en habitacions més petites, com ara dormitoris o excavacions d’estudiants, on l’espai realment és excel·lent. Els altaveus de les prestatgeries acostumen a ser la ruta més assequible a l’àudio fi “real”, amb un parell digne de menys de 100 £. Tanmateix, també podeu obtenir uns altaveus bastant seriosos, amb preus que superen els 1.500 £ per parella.\nQuina diferència hi ha entre parlants passius i actius?\nEls altaveus d'alta gamma tradicionals de vegades es coneixen com altaveus passius o no alimentats, ja que requereixen un amplificador separat per alimentar-los. Podeu utilitzar qualsevol amplificador estèreo o receptor AV, i connecteu els altaveus a l'amplificador amb un cable d'altaveu dedicat. Els altaveus passius no necessiten una font d'alimentació pròpia.\nEls altaveus actius, però, tenen els seus propis amplificadors integrats, de manera que es poden connectar directament a un ordinador portàtil, telèfon o qualsevol altra font de música sense necessitat d’un amplificador separat. És possible que admetin la transmissió sense fils via Bluetooth o Wi-Fi, però rarament són sense fils físicament; haureu de connectar almenys un altaveu a la xarxa principal per alimentar l'amplificador i l'electrònica, i l'altaveu principal (generalment) aquell amb tots els controls de volum i botons al damunt) es connectarà al segon altaveu mitjançant un cable d’àudio.\nEls altaveus actius més alts i costosos sovint tindran un amplificador dedicat a cadascun dels altaveus i, de vegades, dos en cadascun, un per a la unitat d’accionament d’alta freqüència, el “tweeter” i un altre per a la unitat de transmissió de baixa freqüència o 'woofer'. Això vol dir que necessitareu un cable d'alimentació per a cada altaveu i cables d'àudio separats per subministrar música a cadascun dels dos altaveus.\nRevisem els dos tipus d’altaveus a la llista següent.\nQuè he de buscar i escoltar en els altaveus?\nNo heu de gastar centenars per obtenir un so de bona qualitat, però potser voldreu evitar les opcions més barates. El repte per als fabricants, per descomptat, és combinar una qualitat de so decent entre caixes més petites. Això fa que sigui crucial buscar altaveus que se sentin ben construïts, amb armaris de fusta, MDF o un altre material robust i inflexible que ajudi a reduir la vibració i la distorsió que poden malmetre el so. Si toqueu l’altaveu d’altaveus i sentiu el sonor sonor d’un plàstic barat i alegre, només heu de continuar ...\nMolts dels últims altaveus compactes de la prestatgeria de llibres poden proporcionar una combinació impressionant tant de potència com de claredat, però l’inevitable lloc dèbil per a molts altaveus compactes és la seva baixa producció. Mai no obtindràs un baix gran i àmplia a partir d’un conjunt d’altaveus que només es troba a sis polzades d’alçada, de manera que si voleu un gamma baixa més potent per a la música de ball o els sorolls d’èptiques ambientals de Max Richter, llavors val la pena reorganitzar la prestatgeries per alliberar una mica d’espai per a alguns altaveus més grans. O bé, si teniu prou espai i diners en efectiu, invertiu una mica més en un conjunt de parades.\nLa connectivitat sempre és un tema clau: de fet, pot ser un autèntic interruptor per a alguns sistemes d’altaveus. Alguns fabricants encara adopten un enfocament molt tradicional, amb altaveus que necessiten connectar-se a un ampli o sistema hi-fi adequat, cosa que està bé si ja teniu un amplificador, reproductor de CD o algun d’aquests antics discos de platina de vinil. (que sembla que tornarà a venir). Tanmateix, molts de nosaltres ara utilitzem els nostres ordinadors i dispositius mòbils com la nostra principal font de música, sobretot si sou de la generació Spotify i transmetreu tota la vostra música en línia.\nAixò vol dir que fins i tot les companyies d'alta tecnologia de la vella escola ara estan integrant la tecnologia digital i la connectivitat, produint altaveus compactes de prestatgeries que inclouen Bluetooth i Wi-Fi per a transmissió sense fils, així com connectors òptics, coaxials i USB-Audio per connectar-se a ordinadors, consoles de jocs i altres dispositius. Tret que tingueu pensat obrir-vos en una configuració de Hi-Fi, assegureu-vos que els altaveus que voleu comprar es connectaran a la font o amplificador que ja teniu, tot i que potser haureu d’invertir en nous endolls de “clip de plàtan”. o cable d’altaveus.\nL’elecció de la combinació adequada de so, mida i connectivitat és una cosa personal, però avui en dia l’heu escollit, amb sistemes d’altaveus impressionants adequats per a la majoria de tipus d’habitatge i la majoria de tipus de dispositius. Seguiu llegint per trobar els millors altaveus de llibreries disponibles actualment.\nhtc desire 510 blau\nlàser de color dell


80 grams | Comunicació literària: Melcior Comes\nMelcior Comes, advocat i escriptor\nÉs llicenciat en Dret i en Teoria de la Literatura. Autor de les novel·les L’aire i el món (Premi Ciutat d’Elx 2003), L’estupor que us espera (Premi Documenta 2004) i El llibre dels plaers immensos (Premi Ciutat de Palma 2006). També ha publicat, conjuntament amb altres joves autors, el llibre de pensament Qui no mereix una pallissa!. Col·labora a l’Avui, el setmanari Presència i el Diari de Balears. Ha traduït obres d’Honoré de Balzac i Victor Hugo.


Amb l'anàlisi de Jordi Raich, CEO de l'empresa de monitorització de xarxes Brandchats; Xavier Tomàs, gestor de xarxes polítiques, i Clara Lapiedra, consultora digital que va formar part del primer equip digital del Barça que va liderar Dídac Lee.\nInclou la transmissió en directe de la intervenció i les explicacions del president del Barça, Josep Maria Bartomeu, durant l'acte d'entrega del premi de periodisme esportiu Manuel Vázquez Montalbán a Jorge Valdano.\nBarcelonada, la gimcana digital per conèixer Barcelona\nEl govern espanyol, a punt d'aprovar la taxa Google. Què és, i què suposa la seva aplicació?\n"Paràsits", en català, bat rècords a Filmin\nMaria Jacobs ens porta el seu últim disc, "Invisible"\nEl més destacat dels 15 anys de YouTube amb Roc Massaguer, "Outconsumer"\nPopap, de 13 a 14 h - 18/02/2020\nPopap, de 13 a 14 h - 17/02/2020\nPopap, de 13 a 14 h - 14/02/2020\nPopap, de 13 a 14 h - 13/02/2020\nPopap, de 13 a 14h - 12/02/2020\nPopap, de 13 a 14 h - 11/02/2020\nPopap, de 13 a 14 h - 10/02/2020\nPopap, de 13 a 14 h - 07/02/2020\nPopap, de 13 a 14 h - 06/02/2020\nPopap, de 13 a 14 h - 05/02/2020\nPopap, de 13 a 14 h - 04/02/2020\nL'Instagram del "Popap"


Retroaliméntate de la Cultura torna a la Universitat d’Alacant amb una edició dedicada a la "Retrovisión" - LOBLANC\nLes sèries de ficció retro de la dècada dels noranta seran les protagonistes de l’edició 2021 de Retroaliméntate de la Cultura, un esdeveniment transversal que tindrà lloc divendres que ve, 26 de març, a les 19 hores amb el títol Retrovisión, organitzat per l’alumnat del màster en Comunicació i Indústries Creatives de la UA i coordinat per la professora Cande Sánchez Olmos. En aquesta edició 2021, l’alumnat està compost per un grup multicultural integrat per estudiants provinents de vuit països: Espanya, el Brasil, Costa Rica, Mèxic, Kazakhstan, Ucraïna, Bolívia i l’Argentina.\nLa situació sanitària ha portat l’equip organitzador d’aquest any a dissenyar un programa en format en línia (que es podrà seguir a través del canal de Youtube i la pàgina de Facebook), al qual s’uneixen el cineasta i productor Javier Olivares, creador i guionista de sèries multipremiades com el Ministerio del Tiempo o Isabel; i Beatriz Arias, guionista de continguts com SKAM España, una de les sèries adolescents més actuals produïda per Movistar+ i Zeppelin TV, els quals mantindran Retroencuentros online. Els participants podran mantenir una conversa amb els protagonistes en què es farà referència a la nostàlgia, a les sèries retro dels anys noranta que van marcar un abans i un després en la manera de produir obres audiovisuals. També s’abordaran qüestions relacionades amb la ficció televisiva en l’actualitat, així com el rumb que podrien prendre aquestes ficcions en el futur. Finalment, es parlarà sobre el poder de la cultura fan o fandom i la seua influència creixent en el desenvolupament de continguts. El programa inclou també Retroficción animada, una secció en la qual es farà un recorregut per les sèries retro de ficció animada més significatives dels noranta, amb discursos de gran importància amb caire reivindicatiu com Els Simpson, amb gran representació en l’imaginari col·lectiu com Sin Chan, o amb grans ensenyaments com Rugrats. La proposta compta amb un altre apartat sota l’epígraf Conversaciones Teletrópicas. L’organització detalla que “la proliferació de produccions espanyoles de ficció televisiva, la creixent incorporació de noves plataformes audiovisuals i l’abast i la repercussió que tenen internacionalment títols com La casa de papel o Patria, són alguns dels fets que confirmen la rellevància de les sèries de televisió com a objecte d’estudi al nostre país”. Per a aprofundir-hi s’oferiran entrevistes a Tatiana Hidalgo i a Patricia Palomares, part de l’equip de l’emergent projecte investigador Teletropías, l’observatori del discurs televisiu d’ahir i d’avui.\nLa Retroficción s’abordarà des d’un apartat nacional, amb un recorregut per les sèries espanyoles més significatives dels anys noranta: la representació de valors familiars en sèries com Farmacia de guardia i Médico de familia, o la utilització de fets històrics en la ficció Cuéntame cómo pasó. I també «Retroficción Internacional» amb ficcions destacades en els noranta pel seu èxit d’audiència o per la seua capacitat d’influir en l’imaginari col·lectiu, com és el cas de la sèrie de culte Twin Peaks, o les populars sitcom Friends, El príncep de Bel-Air, o Aquellos maravillosos 70.\nEnguany, la proposta es completa amb dues últimes activitats: Retroquiz (activitat interactiva per a comprovar qui és més fan de les sèries retro a través d’un concurs de preguntes en l’aplicació Kahoot) i l’Àlbum de familia, un conjunt de fotografies carregat de significats complexos. En l’àlbum s’hi reuneix la memòria, els dies del passat, la felicitat, secrets, pèrdua, trobades, i moltes històries que legitimen la família. Tota família té un àlbum que pretén ser el record feliç de les generacions futures. Però… què passa quan barregem l’àlbum de família amb referències d’altres vivències de la ficció? El resultat és que percebem que estem tots connectats, que la ficció malda per reproduir la vida real i que aquesta, sovint, s’inspira en la ficció. I és així com sorgeix aquest particular àlbum de família, afirmen els organitzadors.


Història Cementos Molins — Cementos Molins\nCementos Molins / Cementos Molins / Qui som / Història\nFundació i inicis\nCementos Molins, fundada el 1928 per Juan Molins Parera, va néixer amb l'objectiu de donar continuïtat a les explotacions de pedreres i fabricació de calç i ciment natural situades a les localitats de Pallejà, Vallirana i Sant Vicenç dels Horts, properes a Barcelona. Joaquín Molins Figueras, president de la companyia des de 1934 fins a 1976, va impulsar així mateix la fabricació de ciment d'aluminat de calci, amb la instal·lació dels dos primers forns de reverber els anys 1929 i 1930.\nL'any 1942 Cemento Molins va sol·licitar la cotització oficial de les seves accions a la Borsa de Barcelona, fet que va ser admès per la Junta Sindical de la Borsa l'octubre d'aquell mateix any. Des d'aquell moment i fins avui dia, les accions de Cementos Molins cotitzen a la Borsa de Barcelona.\nEl 1943 es va posar en marxa el seu primer forn rotatiu per a la fabricació de ciment pòrtland, amb una capacitat de 50 tones diàries, la qual cosa va suposar una important fita per al futur de l'empresa.\nEn la dècada dels 50 es va produir un augment de la demanda que va motivar la construcció de nous forns per ampliar el volum de la producció: el 1952 es va posar en funcionament un segon forn rotatiu de ciment pòrtland, amb una capacitat de 150 t/dia, i en relació amb el ciment d'aluminat càlcic entre 1955 i 1959 es van instal·lar tres nous forns, que es van sumar als dos ja existents, als quals, finalment, el 1965 es va afegir un sisè forn. Aquests forns van estar en funcionament fins al 1997, any de la posada en marxa d'una nova instal·lació que va suposar la renovació total de les instal·lacions de fabricació de ciment d'aluminat de calci.\nEntre els anys 1965 i 1974 la companyia va donar un gran salt des del punt de vista qualitatiu: es van posar en marxa tres nous forns de ciment pòrtland, dos amb una capacitat de producció de 900 t/dia i el tercer de 3.000 t/dia. Aquest fet va suposar un augment de la capacitat de producció de 200 a 4.800 t/dia.\nEls anys 70 van ser difícils per una forta crisi en el sector del ciment espanyol, com a conseqüència de l'impacte econòmic de l'increment dels preus del petroli el 1973, fet que va obligar a buscar en l'exportació la solució per pal·liar els efectes de la complicada situació econòmica. En aquesta dècada es va participar, conjuntament amb altres empreses del sector, en societats dedicades a l'exportació, com Portcemen, SA, i Hispacement, SA, entre altres.\nExpansió y diversificació\nA partir dels anys 80, sota la presidència de Juan Molins Ribot, continuada des de 1986 per Casimiro Molins Ribot, Cementos Molins va iniciar la seva expansió geogràfica i de diversificació de productes que convertiria la companyia, amb el pas del temps, en matriu d'un ampli grup d'empreses, nacionals i internacionals.\nL'estratègia en aquell moment és clara: internacionalització de les activitats, diversificació de la producció i reducció progressiva de les participacions en empreses exportadores.\nEl Grup comença a estructurar-se al voltant d'empreses que cobreixen la diversificació industrial i geogràfica necessària per créixer.\nDes de l'any 1980, el Grup Cementos Molins està present a Argentina a través de la companyia Cementos Avellaneda, que disposa de dues fàbriques de ciment a les localitats d'Olavarría i San Luis, així com plantes de formigó. Cementos Molins en posseeix el 51% de l'accionariat. L'altra accionista és la cimentera brasilera Votorantim.\nD'altra banda, a Mèxic, des de 1988, la companyia posseeix, conjuntament amb el grup cimenter italià Buzzi Unicem, el 67% de Corporación Moctezuma, de C.V. –amb fàbriques a Tepetzingo, Cerritos i Apazapan–, a més d'estar presents en el negoci del formigó i el morter.\nDes de 1991 el Grup està present a Uruguai a través de la companyia Cementos Artigas. Actualment posseeix una planta de fabricació de clínquer a la localitat de Minas, una planta de mòlta i una altra de fabricació de ciment cola i morters a Sayago i està present també al negoci del formigó. Cementos Molins en posseeix el 49% de l'accionariat. L'altra accionista és la cimentera brasilera Votorantim.\nConjuntament amb Lafarge, Cementos Molins està present a Bangla Desh i Índia des de l'any 2006, amb una fàbrica de ciment a la localitat de Chatak, al nord del país, que és alimentada de matèria primera des de la pedrera situada a Índia per una cinta transportadora de 16 km. La participació de Cementos Molins és del 29,46%.\nEl Grup Cementos Molins ha operat a Tunísia des de 2007 a través de SOTACIB, que té una fàbrica de ciment blanc situada a la ciutat de Feriana, prop de la frontera amb Algèria. Per la seva banda, la fàbrica de ciment pòrtland de Kairouan va entrar en funcionament l'any 2012.\nA finals de l'any 2016 el Grup, conjuntament amb el grup Votorantim i amb socis al país, opera a Bolívia a través de la societat Itacamba Cemento, amb una fàbrica de ciment a la localitat de Yacuses. La participació de Cementos Molins és del 29,46%.\nFinalment, a finals de l'any 2016 es van iniciar els treballs de moviments de terres per a la construcció d'una nova planta de producció de ciment al municipi de Sonsón, Antioquía (Colòmbia), en associació amb el grup colombià Corona. Es preveu que es posi en marxa el primer trimestre de 2019.\nA Espanya, la diversificació del Grup Cementos Molins també s'ha desenvolupat pel que fa al producte. Des de 1987, a més de participar en el sector del ciment, es dedica al negoci del formigó, dels àrids, dels prefabricats de formigó, dels morters especials i dels ciments cola, així com d'activitats mediambientals. Aquestes activitats es fan a través de les empreses Cementos Molins Industrial, Promotora Mediterránea-2 (PROMSA), Prefabricaciones y Contratas (PRECON) i Propamsa, totes components del Grup Cementos Molins.


Un home entra armat amb un ganivet a la comissaria de policia de Manises - Nou Horta\nUn home entra armat amb un ganivet a la comissaria de policia de Manises\nDilluns, 10 Mai 2021 16:32\tEscrit per Redacció Publicat en Manises-VAL Vist 83 vegades\nAl voltant de la 3.15 hores de la matinada del 10 de maig, un home identificat amb les sigles FJRG, va irrompre en la central de la Policia Local de Manises amb un ganivet de cuina per a atemptar contra els agents que, una hora abans, l'havien denunciat per saltar-se el toc de queda.\nA les 2.00 hores de la matinada, aproximadament, una dotació de la Policia Local de Manises identificava a l'ara detingut en un dels carrers del municipi. L'home es trobava acompanyat per una dona, desatenent les restriccions horàries del toc de queda ordenat per la Generalitat Valenciana amb motiu de la COVID 19, sent-los estés el corresponent butlletí de denúncia per aquesta infracció.\nSegons han fet constar els agents, el denunciat en tot moment va mostrar una actitud amenaçadora cap a aquests, arribant a manifestar l'ara detingut al seu acompanyant queda't amb la cara d'aquest que s'assabentarà”.\nA les 3.15 hores, aquest individu s'ha personat en la central de la policia local, esgrimint un ganivet de cuina de grans dimensions, preguntant a l'agent que prestava el seu servei en aquestes dependències, pel parador dels policies que l'havien denunciat instants abans. En eixe moment, l'agent ha demanat suport a les patrulles en servei, mentre aquest individu li cridava dient que l’anava a rajar. En arribar a les dependències policials, els agents han procedit a la detenció de l'agressor i el seu posterior trasllat a la comissària de la Policia Nacional de Quart de Poblet per a instruir les corresponents diligències.\nNi els agents ni el detingut van patir danys físics a conseqüència de la detenció.\nMés en esta categoria: « Comença la vacunació massiva a Manises\tS’arrepleguen més de 115 tones de fem en el riu Túria »


Apareixen pintades feixistes a La Fuliola\nÉs la segona vegada que el municipi pateix un atac d’aquest tipus en els darrers mesos\nLa lacra del feixisme ha tornat a treure el cap per La Fuliola, i és que aquest dimecres apareixien pintades amb la paraula “nazis” a diversos punts del municipi. Des de l’ajuntament de la localitat lamenten profundament aquesta situació, que es repeteix per segona vegada després que fa uns mesos aparegués una pintada idèntica en una tanca metàl·lica davant de l’ajuntament.\nAquests actes vandàlics no han estat els únics produïts a la comarca de l’Urgell en els darrers mesos. El passat 12 de novembre el monument a Lluís Companys, al Tarròs, va aparèixer amb pintades també de caire feixista. En aquella ocasió, els atacants es van endur, a més, un medalló on apareixia la cara del president. Va ser també aleshores quan l’alcalde de La Fuliola va rebre una carta anònima amb insults adreçats a ell i als seus veïns.


Cloenda satisfactòria del festival FineArt2019 — Ajuntament d'Igualada\n28º max. / 13º min. 05/06/2020 13:01\nSou a: Inici / Noticies / Cloenda satisfactòria del festival FineArt2019\nCloenda satisfactòria del festival FineArt2019\nEl festival incrementa les visites de forans i manté el total de les xifres de visitants\nProp de 40.000 persones s’han passejat durant vint-i-quatre dies per les 54 exposicions de FineArt Igualada, mantenint l’èxit i el reconeixement de les passades edicions. Després de set edicions, i seguint la tònica de la passada, el nombre de visitants forans ha augmentat, representant un 53% del total; el que suposa un increment en el reconeixement nacional del festival. Visitants que provenen, sobretot, d’arreu de Catalunya però també d’altres zones de l’Estat Espanyol com són Andalusia, Galicia, el País Valencià, Aragó o Madrid, i fins i tot de l’estranger com ara França.\nPel que fa a la vintena d’espais, en la majoria, s’han mantingut les visites respecte l’any anterior i en dos d’aquests s’ha vist un especial increment. Cal destacar, doncs, el Museu de la Pell i Comarcal d’Igualada, que acollia tres de les exposicions més reconegudes amb Ferran Freixa, Ignasi Marroyo i Manel Gausa; i la galeria Àrteria Igualada. “Comparar el nombre de visitants de les sales entre les edicions és complicat ja que els percentatges de visites varien en funció de les exposicions que s’hi poden trobar” afirma el director del festival, Ramon Muntané.\nMuntané, una vegada analitzades les dades dels assistents, afegeix que “les dades i la resposta de la gent, un any més, són alentidores; després de set anys de projecte i veient el reconeixement que ha adquirit FineArt, només podem dir que esperem millorar edició rere edició”. A més, destaca no només el nombre de visitants a les exposicions, sinó també el nombre de participants en els tallers i les xerrades que s’organitzen complementàriament.\nEls espais més visitats són el Museu de la Pell d’Igualada, on trobàvem 17 exposicions; la galeria Àrteria Igualada, gràcies a l’exposició Humans of Barcelona d’Enric Mestres; l’Adoberia amb la instal·lació de Jordi Guillumet i Mónica Roselló; l’Adoberia Bella, on trobàvem 5 exposicions; l’històric i emblemàtic edifici de la Igualadina Cotonera, amb les obres dels alumnes de les 9 escoles de fotografia i imatge, el concurs Fotoespai B.C.I, i el premi jove fotògraf de la Diputació de Girona. També destaquen les nombroses visites a la Biblioteca Central d’Igualada i a l’Agrupació Fotogràfica d’Igualada, entre molts d’altres.\nD’entre les exposicions més visitades destaquen la del reconegut Ferran Freixa, amb unes imatges molt especials de la seva trajectòria; Ignasi Marroyo amb Somorrostro, el mercat del Born i la seva visió dels toros; l’Iñaki Relanzón amb unes imatges que ens han apropat als pingüins o el Jim Doukas, que ens ha mostrat la seva màgia i bruixeria. També se’n destaquen la d’Anna Batalla amb Diamba, el Gabi Guiard amb African Soul o la Kati Riquelme amb Negro Zorzal, entre d’altres.\nL’esdeveniment, organitzat per l’Ajuntament d’Igualada i l’Agrupació Fotogràfica, de renom a Catalunya i pioner a nivell nacional en el sector, s’ha celebrat del 22 de febrer al 17 de març a Igualada, reunint a més de 1.200 fotografies en una vintena d’espais d’exposicions. FineArt ha situat, una vegada més, a Igualada com a capital cultural de Catalunya.


Commemoració del centenari de Josep Romeu i Figueres - Ajuntament d´Òdena\nCommemoració del centenari de Josep Romeu i Figueres\nVa ser una figura cabdal en l'estudi de la poesia catalana del segle XX i també en els estudis de diferents expressions de caire popular\nLa Generalitat de Catalunya, en col·laboració amb els ajuntaments d'Igualada i Òdena, la Diputació de Barcelona i diferents entitats i personalitats rellevants en l'àmbit cultural, commemora aquest 2017 el centenari del naixement de Josep Romeu i Figueras, poeta, crític literari i dinamitzador cultural.\nDes del departament de Cultura de la Generalitat es volen aprofitar les commemoracions i aniversaris per a posar en valor i reivindicar aquelles figures històriques que, per diferents circumstàncies, no han tingut el reconeixement que mereixien. Josep Romeu i Figueras, precisament, va ser una figura cabdal en l'estudi de la poesia catalana del segle XX i també en els estudis de diferents expressions de caire popular, com el cançoner o el teatre popular. Avui han presentat els actes commemoratius el director general de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals de la Generalitat de Catalunya, Lluís Puig, els alcaldes d'Igualada i Òdena, Marc Castells i Francisco Guisado, i el fill de l'homenatjat, Jordi Romeu.\nActes previstos de commemoració · Els actes commemoratius s'han estructurat en dos grans blocs. D'una banda, un Cicle de Teatre Medieval amb diverses seus: Cervera, Verges, Girona, la Seu d'Urgell, Berga, Esterri d'Àneu, la Selva del Camp, l'Abadia de Montserrat, Igualada, Rubí i Barcelona. I, de l'altra, activitats commemoratives entre les quals destaquen dues exposicions, l'edició del llibre Representacions de teatre medieval i renaixentista (Barcelona, Sala del Tinell, 1961 – 1969) de Josep Romeu, i també diverses conferències sobre el personatge i alguns recitals de la seva poesia. Paral·lelament, ara mateix s'està enregistrant un documental biogràfic, que es preveu que pugui presentar-se durant la tardor.\nAl web anyjosepromeu.cat, a banda de les activitats programades, ja es pot trobar una extensa informació sobre Josep Romeu i Figueras. Des de la seva biografia, els llibres que va publicar i la seva relació amb el fotògraf Pau Barceló, fins a diverses galeries d'imatges sobre la seva persona i les diferents edicions del Cicle de Teatre Medieval que es va celebrar durant nou anys, del 1961 al 1969, al Saló del Tinell a Barcelona.\nRellevància per les lletres catalanes · Josep Romeu i Figueras va néixer a Òdena el 16 de març de 1917, de petit es va traslladar a Igualada amb els seus pares, va estudiar a les escoles de l'Ateneu Igualadí i va contribuir a crear, entre altres, la mítica revista Ariel o el Centre d'Estudis Comarcals d'Igualada (CECI). En l'àmbit català, es va distingir com a poeta i crític literari, especialitzat en literatura catalana modernista i contemporània, poesia tradicional i teatre popular, sense oblidar la feina que va fer com a promotor cultural, amb fites destacades com la fundació de la Societat Catalana d'Estudis Històrics.\nEls més de cent cinquanta treballs publicats al llarg de mig segle sobre poesia, teatre i altres gèneres, fan d'aquest autor un clàssic entre els estudiosos de la literatura del país. Dins d'aquesta tasca cal destacar les seves contribucions a la lectura dels poetes catalans del segle XX, amb llibres com Sobre Maragall, Foix i altres poetes (1984) o Guia de lectura de Sol i de dol, de J.V. Foix (1985). Igualment important és la seva dedicació a aspectes culturals i literaris de caire popular, com la poesia tradicional o el cançoner, de vegades relacionada amb una altra de les seves passions, la musicologia.\nTot i que durant la dècada de 1960 continua la seva tasca d'investigador i estudiós de diversos gèneres literaris, el teatre ocupa un lloc de preferència i, més concretament, l'organització entre 1961 i 1969, per encàrrec de l'Ajuntament de Barcelona, dels cicles de teatre medieval que es fan cada any al Saló del Tinell. Poc abans havia publicat els tres volums del Teatre hagiogràfic (1957) i, ja el 1962, els dos volums del Teatre profà. També en aquesta dècada publica diversos estudis literaris, com ara els de l'obra Literatura catalana antiga (1961-64) o Tres estudis sobre literatura catalana (1955).\nLluny d'anar a menys, el pas del temps i la maduresa de l'autor intensifiquen la seva voluntat de recerca. El 1972 és nomenat membre numerari de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona i el seu discurs d'ingrés versa sobre Joan de Timoneda i la Flor de enamorados. Dos anys més tard publica l'estudi Poesia popular i literatura, mentre continua la seva col·laboració en revistes especialitzades. va morir a Barcelona el 18 de desembre de 2004.\nComissió coordinadora dels actes · Aquest mateix dimecres, a l'Ajuntament d'Igualada, s'ha constituït la comissió coordinadora dels actes commemoratius, que vetlla per la celebració d'aquesta agenda d'actes. Posteriorment, els seus integrants han visitat l'exposició sobre Romeu i Figueras que acull la Biblioteca Central d'Igualada, a la Plaça Cal Font.\nFormen aquesta comissió el director general de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals de la Generalitat de Catalunya, Lluís Puig; el diputat delegat de Cultura de la Diputació de Barcelona, Juanjo Puigcorbé; els alcaldes d'Igualada i d'Òdena, Marc Castells i Francisco Guisado; la directora de la Institució de les Lletres Catalanes, Laura Borràs; la directora dels Serveis Territorials del Departament de Cultura a la Catalunya Central, M. Àngels Blasco; el regidor de Promoció Cultural i Comerç de l'Ajuntament d'Igualada, Pere Camps; l'esposa de Josep Romeu, Núria Font; l'arquitecte i fill de Josep Romeu, Jordi Romeu; el director del Servei de Cultura de l'Ajuntament d'Igualada, Jep Rabell; la cap del Servei de Promoció i Dinamització de la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals del Departament de Cultura, Cristina Sanchis; la directora de la Biblioteca Central d'Igualada, Montse Lobato; la presidenta de l'Ateneu Igualadí, Mireia Claret; el catedràtic d'Història del Teatre Català de la Universitat Rovira i Virgili (URV), Francesc Massip; el director de l'Escola Superior de Música de Catalunya (ESMUC), Josep Borràs; la cap de comunicació de l'ESMUC, Montserrat Urpí; la presidenta del Centre d'Estudis Comarcals d'Igualada (CECI), Rosa M. Parés; la bibliotecària M. Teresa Miret; els biògrafs Maria Enrich, Vicenç Mestre, i Miquel Batalla; l'escriptor i professor Joan Pinyol i l'escriptor Antoni Dalmau.


Descobreix quin és l'hotel gironí que està considerat un dels 22 millors del món - Diari de Girona\nDescobreix quin és l'hotel gironí que està considerat un dels 22 millors del món\nCom cada estiu, la revista d'estil de vida Condé Nast Traveler ha elaborat la seva Hot List anual\na.s. 24.06.2017 | 09:28\nCamiral Resort, l'hotel situat en el PGA Golf de Catalunya, ha estat inclòs per la revista Condé Nast Traveler entre els 22 millors hotels del món. Al llistat hi ha només cinc hotels espanyols, entre els quals un altre de català: el Soho House Barcelona.\nCom cada estiu, la revista de viatges i estil de vida Condé Nast Traveler ha elaborat la seva Hot List anual, en la qual selecciona els millors hotels al voltant del món. La publicació recorre els cinc continents buscant allotjaments que descobreixin noves destinacions, s'atreveixen a ser trencadors i sàpiguen com renovar-se i a partir d'aquí elabora el seu llistat.


ETNOBLOC | Gran èxit del Dia del Llibre\n← El llistat de llibres que anem a alliberar en el bookcrossing 2013!\nJocs i joquets de paper per celebrar el Dia Internacional dels Museus →\nD’una punta a altra de la ciutat alliberarem llibres del bookcrossing i omplirem moltes parets de cartells amb els codis QR de les publicacions del Museu Valencià d’Etnologia, així com repartirem els punts de lectura per biblioteques, llibreries…\nHui vos volem deixar els resultats, algunes imatges i sobre tot el recull de premsa amb els enllaços a totes les notícies on va aparéixer la nostra activitat. Estem molt contents de la repercussió que hem tingut i volem compartir-ho amb tots vosaltres.\nPàgina de la Diputació de València\nEns entrevistaren a la ràdio COPE, escolteu des del minut 21:54\nI encara no s’ha acabat… demà divendres de vesprada emetran un vídeo de la nostra activitat al programa “Vent de Llevant” de Levante TV i el diumenge ens entrevisten al programa “A vivir Comunitat Valenciana” de la Cadena Ser. Cap a les 12:30 sentireu parlar de la Biblioteca del Museu Valencià d’Etnologia i de les Publicacions del nostre Museu a la ràdio.\nCadena Ser – Radio València “A vivir Comunitat Valenciana” 28 d’abril de 2013\nTags: activitats de la Biblioteca, Bookcrossing, codi QR, Dia del llibre\nOne Response to Gran èxit del Dia del Llibre\n20 de Maig de 2021 a les 07:18


La plaga de la processionària afecta la zona nord de Reus\nNerviosisme per una plaga de processionària a prop d'una escola de Reus\nLes famílies que hi passen habitualment alerten que els pins «estan plens de bosses»\ndimecres, 13 de febrer 2019 - 20:07h\nLes bosses característiques de la processionària | Cedida\nLes bosses de processionària preocupen a les famílies que passen, habitualment, pel carrer de Ventura i Gassol. A l'altura del pont, que es passa per sota per arribar a l'escola La Vitxeta i a la urbanització de Sant Joan, hi ha pins que, segons pares i mares d'alumnes de l'escola «estan plens de bosses». El cas és que, aquests dies, han començat a caure'n les erugues, una situació que preocupa especialment a aquelles persones que hi passen amb canalla petita i amb animals de companyia.\nMalgrat ser inofensives si no es toquen, el contacte de la pell amb els pels urticants que les cobreixen pot provocar erupcions, sobretot en canalla petita. No és l'únic perill ni el més greu, d'aquests insectes, sinó que per a animals com els gossos i els gats, els pels urticants poden arribar a ser mortals si les ensumen o les llepen.\nBosses de processionària als pins de la zona | Cedida\nLa processionària és un insecte que rep el seu nom a causa de com es desplacen un cop baixen de l'arbre, generalment el pi. Es mouen per terra en filera —la semblança amb una processó els ha donat el nom— amb una femella al capdavant. Abans, han estat creixent a les característiques bosses que teixeixen als arbres, i que van augmentant de mida i de densitat al llarg dels dies.\nQuan baixen dels arbres estan recobertes de pels urticants, sobretot per a la canalla petita, que si les toca pot patir erupcions. Per als animals són encara més perilloses, ja que poden arribar a ser mortals per a gats i gossos. Precisament per això, i per trobar-se en una zona de pas per anar a una escola, algunes famílies han alertat d'aquest fet a través de les xarxes socials.\nLa mateixa alerta ha circulat pel que fa als animals, amb veïns i veïnes de Reus alertant de la toxicitat que suposa per a les bèsties el contacte amb les erugues. Des de l'Ajuntament de Reus es contempla la processionària com una de les plagues contra les quals s'actua de manera regular, com es fa contra els coloms, les paneroles o els rosegadors.\n"Dotze joves reusencs formaran part de l'UniRaid 2019 en una nova aventura solidària" "AGENDA: Galatea Reus acull una xerrada sobre les altes capacitats intel·lectuals"\nensenyament Ajuntament de Reus animals


Espai Migdia – Al Migdia, eduquem! – Departament Educació Salt\nPàgina inicial/Pla educatiu de Salt/Projectes educatius/Espai Migdia – Al Migdia, eduquem!\nEspai Migdia – Al Migdia, eduquem!ensenyament2021-09-24T11:33:43+00:00\nAl migdia, eduquem!\nEls infants i els joves aprenen en tots els seus espais, en els diferents àmbits de la seva vida. Aquest és un dels eixos clau de l’Educació 360. Salt va ser, el 2018, una de les onze poblacions de Catalunya escollides per realitzar-hi un pla pilot per desenvolupar aquest projecte, que pretén posar fi a la dicotomia de l’aprenentatge de dins i de fora de l’aula. A la vila de Salt, el pla pilot s’ha focalitzat en dos àmbits que ja existien, amb l’objectiu d’implantar-los en clau 360. Un dels espais triats per enfortir els lligams entre les hores lectives i les no lectives va ser l’estona del menjador escolar. I, en segon lloc, el Juguem: un programa de l’Ajuntament que està molt consolidat i que ofereix activitats extraescolars de lleure educatiu als nens i nenes i als joves del municipi.\nEl projecte Espai Migdia fomenta els aspectes educatius dins la franja horària del migdia a les escoles de Salt, que l’horari de menjador sigui també un espai educatiu dins l’escola. Impulsat des del Grup de Treball Educació 360, es treballa de forma coordinada amb l’empresa de càtering, les direccions de l’escola i la participació dels propis nens i nenes en el desenvolupament del projecte. Funciona a través d’un protocol marc que estableix la coordinació entre equip directiu-docent del centre i l’equip del temps migdia, així com un protocol de funcionament de les activitats que es desenvolupen amb la participació dels infants.\nÀmbits d’actuació i coordinació:\nCoherència del Projecte pedagògic del Temps del Migdia amb el Projecte Educatiu del Centre\nL’estona que els infants passen al menjador és un terç de la seva jornada escolar i per tant, és imprescindible que el projecte educatiu del centre pugui tenir continuïtat durant el menjador escolar. El Temps Educatiu del Migdia ha d’estar integrat al Projecte Educatiu del Centre, afavorint la integració del temps lectiu amb el no lectiu i un model d’educació a temps complet.\nLes ràtios han d’estar adaptades a l’edat i les necessitats educatives.\nEquip educatiu en formació contínua\nEls monitors i monitores reben formacions periòdiques per enriquir els seus coneixements i aprofundir en tècniques educatives específiques, en funció de les seves necessitats formatives. Per això és molt important que el servei de menjador ofereixi un pla de formació anual als monitors/es.\nFoment de l’autonomia de l’infant\nL’infant ha de ser el protagonista i l’educador/a passa a ser una persona que facilita i acompanya en el procés d’aprenentatge d’hàbits socials i alimentaris.\nL’autonomia es pot afavorir de diverses maneres: quan se serveixen el plat de manera autònoma, quan poden decidir la quantitat de menjar que necessiten, quan assumeixen responsabilitats, quan poden participar a la preparació de les activitats i prendre decisions…\nFoment de la participació de l’infant\nS’afavoreix la participació activa dels infants en la planificació i l’organització de les activitats. S’articula un consell d’infants i mecanismes com assemblees, bústies de suggeriments, cartelleres, comissions de menjador, avaluacions continuades, etc., i les propostes s’apliquen tant a l’estona de l’àpat com a l’estona de lleure.\nFoment de la igualtat de gènere, la convivència i el respecte\nDurant el temps educatiu del migdia es treballen aspectes relacionats amb la igualtat de gènere i la coeducació, evitant els estereotips, la discriminació i s’afavoreix la convivència entre els infants, estimulant la resolució pacífica i dialogada dels conflictes i fent prevenció de l’assetjament o bullying.\nFoment del lleure inclusiu\nEls infants amb diversitat funcional han de poder gaudir d’un temps del migdia inclusiu, amb activitats adaptades i monitors/es especialitzats si fan falta.\nEls infants i l’equip de monitors i monitores valoren\nL’avaluació del servei ens permet decidir les estratègies a seguir per tal d’adequar el temps del migdia, per aquest motiu impliquem a tots els agents que intervenen.\nEls infants fan una avaluació diària, assemblea un cop al mes, consell d’infants i autoavaluació i l’equip de monitors/es fa valoració diària amb els infants de P-3 i trimestral amb la resta de cicles.\nAvaluació continua dels infants i comunicació amb tots els agents que intervenen en el centre educatiu: tècnic de seguiment, coordinador del servei, escola, família… partint de l’estat inicial dels infants i valorant els progressos individuals.\nLes famílies disposen d’un horari d’atenció individualitzada i directa amb la coordinació del servei de menjador a la mateixa escola, se’ls facilita un telèfon o correu electrònic on adreçar-se. També s’organitzen jornades de portes obertes durant el curs per que les famílies puguin veure el servei. Dinen el mateix que els infants i participen de les activitats programades per aquell dia.\nEs fan reunions de presentació a principi de curs, entrevistes individuals. La informació dels menús mensuals és clara i entenedora i incorpora propostes de sopar per garantir una dieta equilibrada de tots els infants.\nSeguiment personalitzat de l’infant\nEs proporciona a les famílies la informació de seguiment quotidià, per exemple: amb una agenda diària per als més petits, comunicant les incidències diàriament, fent informes trimestrals personalitzats… I l’infant participa a les seves pròpies avaluacions.\nL’entitat que gestiona el servei de menjador participa a la Comissió de Menjador periòdicament. La Comissió de Menjador és un grup format per l’equip docent, representants dels pares i les mares, l’AMPA, i l’entitat gestora. En aquesta Comissió es revisa i s’avalua el servei, s’acorden els menús i el projecte educatiu. Durant el curs escolar, la comissió de menjador podrà fer seguiment in situ del servei.\nL’entitat gestora respon en un termini breu de temps i de manera eficaç a les eventualitats i incidències que puguin sorgir en el dia a dia.


Garrido - Llars de foc\nCrta. Parets-Bigues, 13-15 - 08186 Lliçà d'Amunt - Barcelona garrido@garridofoc.com\n93 841 49 53\nTipologia de focs\nRealitzem projectes personalitzats de llars de foc\nApostem per la innovació i el disseny realitzant projectes personalitzats adaptats a les seves necessitats.\nIntentem en tot moment adaptar-nos a les seves necessitats i oferint-li un gran ventall de possibilitats. Apostem per la innovació i el disseny realitzant projectes personalitzats adaptats a les seves necessitats, aconsellant-los en cada moment quines son les opcions que millor s'adapten al seu espai per fer-lo acollidor i a la vegada traient el màxim de rendiment a la llar de foc.\nEls clients buscaven un espai càlid i acollidor i hem proposat una llar de foc composta per un insertable Rocal ARC 100 Graffiti, base en porcel·lànic Neolith Bohème, llenyer metàl·lic pintat negre interior i marc amb porcel·lànic Neolith Iron Corten i pedra paret model Sahara.\nIntentant buscar colors clars per mantenir la lluminositat de l'espai i marcar una forta presència de la llar de foc a la doble sala proposem una llar de foc composta per un mòdul guillotina a tres cares marca Edilkamin, mòdul pladur folrat en porcel·lànic Neolith Pietra di Osso i pared doble alçada folrada en parquet.\nVolent crear un espai que integri la zona d’estar amb la zona multimèdia proposem un conjunt de llar de foc i moble amb espai per ordinador i plafó en pladur per la televisió. Modúl en pladur aïllat amb llenyer i insertable Rocal Arc 100 Graffitti. Moble en fusta i sobre en porcellànic Neolith Artic White.\nProposem una llar de foc metàl·lica amb mòdul guillotina 3 cares marca Edilkamin i base en marbre Cenia envellit per crear un espai minimalista i diàfan que ens uneixi els elements de la natura a traves del foc .\nPer aconseguir trencar la fredor de les línies més minimalistes hem introduït el volum de la llar de foc en pedra cuarcita Orient Oro per donar un toc de calidesa. El mòdul guillotina és un Rocal G-450.\nCrta. Parets-Bigues, 13-15\n© Copright 2017 Garrido - Tots els drets reservats


Per què Joan Carles I ja no celebra el dia de Sant Joan\nSant Joan, l'esdeveniment més especial a la Casa Reial que es va deixar de celebrar\nEl rei emèrit organitzava festes d'entre 3.000 i 4.000 convidats, on s'ajuntaven les personalitats més importants de l'època\nper Redacció dimecres, 26 de juny 2019 - 11:43h\nEl Sant de Joan Carles era un gran esdeveniment | EFE\nEl dia 24 de juny era un dels dies més importants de l'any per la Família Reial. Fa uns quants anys, els borbons celebraven el Sant Joan com un dels esdeveniments socials per excel·lència, en què es reunia tota la jet de la capital. Fins i tot, es convertia en un dia més especial que l'aniversari, tenint en compte la tradició catòlica.\nDurant una època, concretament fins que va Felip VI es va proclamar rei, la monarquia convidava més de 4.000 persones a compartir el dia del sant de Joan Carles I, als jardins del Campo del Moro al Palacio Real. Amb l'arribada del nou rei la tradició ha finalitzat, tal com informa 'El Mundo'. Tant és així, que molts ignoren que el dia del sant de Felip és el 3 de maig, dia de Sant Felip apòstol.\nL'esdeveniment més important de l'any\nLa tradició la va iniciar Joan Carles I, un 24 de juny de 1978. Al rei Joan Carles li encantava celebrar amb magnificència els esdeveniments, però el dia de Sant Joan era el seu favorit. Com a gest cap als seus amics, família, i als madrilenys de més prestigi, Joan Carles va obrir els espectaculars jardins del Campo del Moro, després que haguessin estat tancats durant els anys de franquisme.\nPolítics, militars, banquers, Família Reial, periodistes, intel·lectuals, artistes, toreros i esportistes. Entre 3.000 i 4.000 persones s'ajuntaven a les grans festes del rei. Segons 'ElMundo', es tractaven de trobades especials, molt esperades per a molts, ja que servien «per fer contactes, tripijocs polítics i fins i tot robar algun petó a la llum de la lluna».\nLa Família Reial, celebrant Sant Joan l'any 1997 | EFE\nAnys 90, el final de la tradició\nA principis dels anys 90, el sant del rei havia derivat a «una fira de vanitats». L'evolució cap a pitjor de l'esdeveniment, sumada a les creixents crítiques que rebia l'acte, van portar a suspendre la celebració l'any 1992, amb l'argument que «no es volia recarregar més l'agenda», desbordada aquell any per coincidir amb l'Expo de Sevilla.\nPerò a partir de llavors ja res tornaria a ser com abans. Després de la mort del pare de Joan Carles, Joan de Borbó, l'abril de 1993, la festa del Campo del Moro es va substituir per una recepció seriosa al palau de la Zarzuela, amb les altes autoritats de l'Estat i familiars. Aquest nou esdeveniment ja no superava el centenar de convidats.\nL'any 2010, l'acte es va suspendre definitivament, després d'un accident on van morir una desena de joves a Castelldefels. Finalment, la Família Reial va deixar de celebrar el dia de Sant Joan públicament.\nElionor eclipsa totes les mirades el dia del 5è aniversari de la proclamació\nPER FI: Primeres imatges del vestit de núvia de Belén Esteban\nBOMBA: Una coneguda presentadora de Telecinco, embarassada als 46


Hans von Benda - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHans von Benda dirigint.\n2 de novembre de 1888\n13 d'agost de 1972(1972-08-13) (als 83 anys)\nHans von Benda (Estrasburg, Alsàcia llavors pertanyent a Alemanya, 2 de novembre de 1888 - Berlín, Alemanya, 13 d'agost de 1972) fou un director d'orquestra alemany.\nAprengué el violí en el conservatori Stern de Berlín. El 1932 fundà l'Orquestra de Cambra de Berlín, donada públicament a conèixer al cap de dos anys i amb la que efectuà, des de 1936, vint-i-cinc sortides a l'estranger amb quatre voltes al món. Al front d'aquesta orquestra donà diversos concerts a Espanya (Barcelona i Madrid), a partir de 1941. Es tractava d'una entitat composta de solistes individualment insuperables pel seu virtuosisme, timbre i interpretació, i que, a més, destacava per la seva perfecta labor de conjunt, artífex del qual era Vottori Brero, violi concertino de l'orquestra i encarregat dels assaigs parcials.\nLa derrota nazi significà la dissolució temporal de tant perfecte organisme. Entretant, Von Benda dirigí l'Orquestra de València (1948-52), una vegada finalitzat el contracte amb l'insigne mestre barceloní Joan Lamote de Grignon, un any abans de la seva mort. El 1954 reorganitzava l'Orquestra de Cambra de Berlín, que, al cap d'un any, apareixia públicament amb característiques similars a les del primer conjunt. Amb ella restà, a partir de 1953, a França, de nou a Espanya, Itàlia, Grècia, Amèrica del Sud (on hi efectuà sis viatges), Cuba i Mèxic. El 1958 donà la tercera volta al món i el 1960 la quarta. Actuà en el Pròxim i Extrem Orient, compresa Indonèsia, i el 1961 visità Austràlia, Nova Zelanda i el Japó.\nMolts discos de l'Orquestra de Cambra de Berlín foren enregistrats a Praga. El seu director va merèixer, entre moltes altres condecoracions, la Creu de l'Ordre Civil d'Alfons X el Savi.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Hans von Benda\nEnciclopèdia Espasa Suplement dels anys 1971-72, pàg. 93 (ISBN 84-239-4600-2)\nISNI: 0000 0001 0654 6766\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hans_von_Benda&oldid=18301363»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 març 2017 a les 21:16.


L'Ajuntament ha millorat l'accessibilitat i la seguretat viària a deu cruïlles - Radio Star Terrassa 100.5 Fm --- La Cultural de Terrassa\nEls treballs han consistit en eliminació de desnivells de paviments, ampliacions de voreres i construcció de plataformes elevades\nDes del mes de juliol, l'Ajuntament ha executat les obres per millorar l'accessibilitat i la seguretat viària en l'espai públic a deu cruïlles de la ciutat. Les obres van començar al juliol, el primer lot es va finalitzar a mitjans de setembre, i el segon divendres passat. Es tracta d'actuacions incloses en un projecte que recull les incidències i demandes fetes tan per ciutadans, a títol individual, com per associacions.\nEl pla d'obres ha contemplat fer treballs d'eliminació dels desnivells actuals dels paviments, ampliacions de voreres i també la construcció de plataformes elevades. L'objectiu de les totes les actuacions ha estat millorar l'accessibilitat de la zones i, alhora, reduir la velocitat dels vehicles al pas per aquestes vies per millorar, d'aquesta manera, la seguretat viària.\nEn concret, els treballs d'adaptació a la normativa d'accessibilitat vigent s'ha fet als passos situats a les següents cruïlles:\nCarrer d'Estanislau Figueras amb Pau Marsal\nS'han ampliat les quatre voreres en forma d'orella i s'ha recollit l'aparcament existent. A més, en aquests espais s'han construït nous escocells per a futures plantacions quan es donin les condicions adequades.\nCarrer de Germà Joaquim, 37\nS'ha fet un nou pas elevat davant de la Biblioteca i s'ha executat també una ampliació de vorera, que compta amb la construcció d'un nou escocell per a vegetació.\nCarrer d'Antoninus Pius amb Nicolau Talló\nS'ha dut a terme una petita ampliació de vorera en forma d'orella i s'han fet nous passos adaptats tipus barca.\nCarrer de Salmerón amb Rovira Brusi\nS'ha executat una ampliació de vorera longitudinal al carrer de Salmerón per millorar-ne l'accessibilitat i s'ha construït un nou escocell. A la cantonada amb el carrer de Rovira Brusi s'ha construït un pas adaptat tipus barca.\nCarrer de Sierra Nevada, 24\nEn aquest vial s'ha construït un nou pas elevat.\nL'empresa contractista d'aquest lot de cinc obres ha estat Asfaltats Riba, que va finalitzar els treballs el passat 18 de setembre.\nCarrer de Miquel Servet amb Mare de Deu del Pilar i de Marinel·lo Bosch\nS'ha executat una ampliació de vorera a quatre cruïlles i s'ha fet un pas adaptat tipus barca. A més, s'han construït nous escocells per a futures plantacions.\nCarrer de Concepció Arenal amb Àngel Guimerà\nS'ha fet un nou pas de vianants. També s'ha executat l'ampliació de vorera al carrer d'Àngel Guimerà i s'han fet a la resta de cantonades passos adaptats tipus barca.\nCarrer del Bruc amb Pi i Margall\nAquesta obra ha consistit en fer una petita ampliació de vorera a la cantonada.\nCarrer d'Ullastrell amb Mossèn Tatcher\nS'han dut a terme dos passos elevats al carrer d'Ullastrell, mentre que al carrer de Mossèn Tatcher s'ha fet una ampliació de vorera recollint l'aparcament existent i s'han construït dos nous passos adaptats. També s'ha fet un nou escocell per a vegetació.\nCarrer de Sant Cugat amb Mossèn Tatcher\nS'han fet dos passos elevats al carrer de Sant Cugat, i al carrer de Mossèn Tatcher s'ha fet una ampliació de vorera recollint l'aparcament existent i s'han construït dos nous passos adaptats. A més, s'han fet dos nous escocell per a vegetació.\nAquest segon lot de cinc actuacions es va adjudicar a l'empresa Asfaltos Barcino, i es van completar el passat divendres.\nEl conjunt d'aquestes actuacions s'emmarquen en l'objectiu de l'Ajuntament de facilitar la vida a les persones amb mobilitat reduïda i millorar l'accessibilitat a l'espai públic. Terrassa disposa del Pacte Terrassa per l'accessibilitat Universal i d'un Pla Local d'Atenció a les Capacitats Diverses i a l'Accessibilitat, com a fulls de ruta per a la promoció de la qualitat de vida i l'exercici dels drets de les persones amb capacitats diverses. El Pla contempla accions destinades a millorar l'accessibilitat en l'espai públic com, per exemple, són els accessos adaptats, les plataformes elevades, les places d'aparcament reservades en els aparcaments d'ús públic d'àmbits comercials, d'oci i de centre de treball i també els avisadors acústics a les cruïlles semaforitzades, entre d'altres.\nPosted on Thursday 22 October 2020 - 02:24:36 in Varios by Director


Arzábal Reina Sofía Després de l'èxit de la seva taverna davant del Retiro, Álvaro Castellanos i Iván Morales van portar la seva proposta el 2016 al Museu Reina Sofia de Madrid. Allí compten amb una de les terrasses més espaioses de la capital. Més de 900 ... Llegir més\nHo sabem, no queden ferides i els tatuatges tapen les cicatrius, però feia falta el detallet que abans ningú havia pensat i que, tal vegada, perquè funcionés havia de ser com llevar una tireta: Zas! Deixeble de Santi Santamaria, Oscar Velasco va aconseguir ... Llegir més\nPerretxico és una reconeguda taverna de Vitòria que els seus pinxos han rebut innombrables premis en els últims anys. Fins i tot va ser reconeguda el 2011 com a millor barra de pinxos i tapes d'Espanya. Josean Merino, el seu creador, és un cuiner imaginatiu ... Llegir més\nEn un local on s'havien succeït amb escassa sort i curta vida diversos negocis d'hostaleria, un jove cuiner ha aconseguit assentar un restaurant que compleix ja dos anys de vida. Miguel Carretero, 28 anys, es va formar a l'escola d'hostaleria de Toledo i va ... Llegir més\nLuke Jang és un jove cuiner sud-coreà que va arribar un dia a la porta de El Bulli per demanar una plaça com “stagiere”. Malgrat la negativa inicial, Luke tenia clar el que volia així que va muntar allí mateix una tenda de campanya, sol·licitant el treball. ... Llegir més\nCuina de mercat basada en la tradició en un ambient informal. Aquest és l'objectiu que es van marcar Carlos Griffo i el veneçolà Miguel García quan van obrir aquest restaurant al barri de Chamartín de Madrid. Tots dos cuiners han tingut unes trajectòries molt ... Llegir més\nA Las Rozas, a la zona del Cantizal, se situa una de les tavernes que més està fent parlar aquests últims mesos: Jeribeque. El primer que crida l'atenció és el seu disseny d'interiors, darrere de la reforma del local han estat Paloma Barrientos i Cristina ... Llegir més\nCroquetes, croquetes i més croquetes. Fins a 25 varietats diferents ofereixen a Solo de Croquetas, el nou espai que està marcant tendència al barri de Las Letras. Si de debò ets un amant d'aquesta recepta clàssica, defensada per àvies i cada dia més per ... Llegir més\nEl boulevard de Juan Bravo a la primavera és un festival de sensacions. Passejar per aquesta històrica avinguda madrilenya també permet fer-se una idea de per on van els nous gustos gastronòmics de la ciutat. Al número 23 se situa Pólvora, al qual després d' ... Llegir més\nHo han volgut anomenar slow fast food, donant a entendre que la gastronomia informal que practiquen no deixa de costat allò saludable i natural. I sembla ser que han encertat. Nibble és un d'aquests espais que, pel bé de tots, hauria d'existir en tota ciutat ... Llegir més


Com ens afecten els videojocs? | Centre Neurona\nNo obstant, t’has parat a pensar mai quins efectes tenen els videojocs al nostre cervell? Poden modificar el nostre sistema cognitiu com l’atenció, la percepció, la memòria, la impulsivitat, entre altres? Són dolents pel nostre funcionament neuronal? Si vols donar resposta a aquestes preguntes, segueix llegint!\nEl tema dels videojocs ha provocat molta controvèrsia als últims anys, ja que s’han realitzat centenars d’estudis amb resultats tant positius com negatius. Hi ha grans detractors i grans defensors, però com tot, si es fan servir amb moderació i responsabilitat aquest tipus d’entreteniment pot repercutir positivament en els nostres processos cerebrals.\nUn gran punt fort dels videojocs és que poden fer-se servir com a suport a diferents mitjans de rehabilitació cognitiva a certs trastorns cognitius i conductuals o quan existeix dany cerebral. En el sector de la neuropsicologia existeixen algunes aplicacions especialitzades en forma de videojoc que poden ajudar a les persones afectades a estimular i potenciar les seves funcions cognitives, conductuals i emocionals per facilitar aquest procés de rehabilitació. Aquests videojocs especialitzats ajuden a detectar les fortaleses i limitacions cerebrals i són unes potents eines per millorar l’estat cognitiu del pacient.\nAixí doncs, quines repercussions tenen els videojocs sobre les nostres activitats cerebrals? Emprats de forma responsable, aquests són els seus majors beneficis:\nMillora de l’atenció visual: un estudi realitzat per la Universitat de Rochester va determinar que alguns videojocs, especialment els d’acció, poden ajudar a millorar l’atenció visual. Es va demostrar que les persones que hi jugaven sovint tenien una major capacitat cerebral per processar la informació visual més important i ignorar la que no és rellevant.\nMillora del rendiment cognitiu: els videojocs especialitzats no només tenen la funció d’entretenir, sinó que hi ha també una àmplia varietat d’ells dissenyats especialment per estimular el rendiment cognitiu, dirigits especialment per a persones que han patit un dany cerebral, com és el cas d’un Ictus, un TCE, Epilèpsia, Esclerosi Múltiple, Demències, etc. Aquests tipus de videojocs poden millorar la memòria i l’atenció així com altres funcions cognitives del jugador, ja que la seva dinàmica està pensada per estimular el rendiment cognitiu.\nIncrement del volum cerebral: un estudi dut a terme per l’Institut Max Plank va demostrar que alguns videojocs poden fer que augmenti la matèria gris del cervell, fent que millori la funció cognitiva d’algunes regions cerebrals responsables de funcions tan bàsiques i necessàries com l’emmagatzematge de records i control dels impulsos.\nCal dir que l’entrenament dinàmic i amè que ofereixen els videojocs dins els programes de rehabilitació i estimulació cognitiva cal aplicar-los en base a cada cas, segons la complexitat del trastorn a treballar i amb uns objectius en funció de les necessitats dels usuaris.\nPer tant, apostar pels videojocs especialitzats com a eina terapèutica pot ser una opció molt vàlida i efectiva en casos de problemes o patologies cerebrals. A Centre Neurona t’oferim un ampli ventall de solucions, tècniques i eines per agilitzar tot tipus de processos de rehabilitació cognitiva, amb entrenaments personalitzats i enormement variats, segons les necessitats del cas. Si vols més informació, posa’t en contacte amb nosaltres i estudiarem el teu cas al detall.\nTags: banyoles, beneficis, blog, centre neurona, girona, neuropsicologia, repercussions, videojocs


Holiday Home Gilleleje with a Fireplace 02 Gilleleje Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 359 allotjaments a Gilleleje.\nHoliday Home Gilleleje with a Fireplace 02\nMés informació sobre Holiday Home Gilleleje with a Fireplace 02\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Gilleleje, Holiday Home Gilleleje with a Fireplace 02 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday Home Gilleleje with a Fireplace 02 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com pesca que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Holiday Home Gilleleje with a Fireplace 02 no troba competidors en cap categoria.


Catalunya tanca el 2020 amb 497.611 aturats, 12.863 més que al novembre i un 28,2% més que fa un any - EbreDigital.cat\nCatalunya va tancar el 2020 amb 497.611 aturats, xifra que suposa un augment de 12.863 persones més que al novembre (+2,6%) i 109.487 més que al desembre del 2019 (+28,2%), segons les dades de l’atur registrat corresponent al mes de desembre publicades aquest dimarts pel Ministeri de Treball. Al conjunt de l’Estat, l’atur va pujar en 36.825 persones al desembre, fins als 3,8 milions, i va acabar l’any amb un 22,9% més de desocupats (724.532). Pel que fa a les dades d’afiliats a la Seguretat Social a Catalunya, el 2020 va finalitzar amb 75.715 inscrits menys, és a dir, un 2,2% menys que al desembre de l’any passat, mentre que si es compara amb el novembre es va registrar un increment del 0,14%, fins als 4.666 treballadors.\nQuant a les dades d’afiliats a la Seguretat Social al conjunt de l’Estat, el 2020 es va acabar amb la destrucció de 360.105 llocs de treball com a conseqüència de la pandèmia, xifra que representa un descens de l’1,86% en relació al mateix mes de l’any passat quan el coronavirus encara no havia arribat a l’Estat. En canvi, si es compara amb el novembre, es va registrat un lleuger increment del 0,14%, amb 26.432 afiliats més.


El Sielu de Manresa acollirà un concert solidari – Castellvilarenc.info\nText i Foto Portada:Althaia\nAnirà benefici del projecte de millora de l’atenció a infants i joves d’Althaia\nEl Quinto Carajillo, Ayawascat i DJ Àlex León actuaran de forma totalment altruista el divendres 14 de febrer a les 10 del vespre en el marc de la Festa de la Llum\nLa sala El Sielu de Manresa serà escenari, aquest divendres 14 de febrer a partir de les 10 del vespre, d’un concert solidari en què la música, la festa i la diversió seran protagonistes. Serà de la mà d’El Quinto Carajillo, Ayawascat i DJ Àlex León, tres grups de la comarca que actuaran de forma totalment altruista en el marc de la Festa de la Llum de la capital del Bages per recaptar fons per al projecte de millora de l’atenció a infants i joves de la Fundació Althaia.\nEl concert és una iniciativa d’un grup de professionals de l’àrea de Radiologia d’Althaia, alguns dels quals són membres de les tres formacions que actuaran.\nLa vetllada començarà amb l’actuació d’El Quinto Carajillo, una banda de Sant Joan de Vilatorrada que interpreta versions de diferents grups com los Delincuentes, Estopa i La Pegatina i que ofereix un directe dinàmic, festiu i únic que combina l’humor, la diversitat musical i la interacció amb el públic. A continuació serà el torn dels Ayawascat, un grup també de la comarca que fa versions d’èxits nacionals i internacionals amb un toc d’humor. Posarà el punt final el DJ Àlex León, que punxarà música de tots els temps.\nLes entrades es poden adquirir de forma anticipada a la taquilla del Teatre Kursaal de Manresa o a través de la pàgina web a un preu de 12 euros. El mateix dia, el preu serà de 15 euros. El concert compta amb la col·laboració d’El Sielu.\nEl projecte de mecenatge infantojuvenil d’Atlhaia\nEl projecte inclou diferents actuacions que s’aniran executant per fases en funció de com avanci la campanya de participació i mecenatge. Hi ha prevista la remodelació de la Unitat d’Hospitalització de Pediatria, l’escola i l’hospital de dia. També la reestructuració de la Unitat de Neonatologia, la humanització de les consultes externes i urgències de Pediatria, així com posar en funcionament la ressonància magnètica pediàtrica.


S'activarà un pla Renova especial amb 1,5 milions d'euros addicionals per ajudar a reduir la despesa energètica dels ciutadans - Poble Andorrà\nS’activarà un pla Renova especial amb 1,5 milions d’euros addicionals per ajudar a reduir la despesa energètica dels ciutadans\nAquesta pla pretén renovar algunes característiques dels habitatges per tal de reduir la despesa energètica dels ciutadans\nLa ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, durant una roda de premsa. Fotografia: SFG\nEn el marc de la roda de premsa on Govern ha anunciat mesures per combatre l’encariment de la vida, la ministra de Medi Ambient, Sílvia Calvó, ha anunciat que s’activarà un pla Renova especial que s’afegirà al pla Renova convencional. Amb aquest pla addicional, el programa disposarà d’un total de 3,5 milions d’euros (1,5 milions formen part del programa especial). Aquesta pla pretén renovar algunes característiques dels habitatges per tal de reduir la despesa energètica dels ciutadans.\nConcretament, aquest pla especial contemplarà la substitució de la calefacció convencional per sistemes de calefacció més eficients (que pot suposar un estalvi del 30%), la substitució de finestres (que pot suposar un estalvi d’entre el 10 i el 21%) i la implementació d’aparells fotovoltaics per a l’autoconsum.\nEs podran beneficiar del pla els titulars de residències de fins a 130 metres quadrats i les persones que visquin a edificis plurifamiliars que tinguin un 70% d’habitatges de fins a 130 metres quadrats.\nGovern obliga tots els empresaris a apujar un 3,3% a tots els treballadors (fronterers inclosos) d'Andorra que cobrin menys de 2.260 euros al mes (i no se'ls hagi apujat l'IPC aquest any)


0 25 0 5 0 0 0\n0 1100 0 0 0 0 0\n14 14 17 17 17 20 20\n8 7 5 7 8 9 10\n10 km/h 5 km/h 10 km/h 10 km/h 0 km/h 10 km/h 10 km/h\nFort descens de la temperatura\nEl cel estarà serè o poc ennuvolat, tot i que de matinada i a primera hora hi haurà el cel molt ennuvolat al sector central del litoral. Independentment, el cel estarà molt ennuvolat a la meitat est i al vessant nord del Pirineu. És probable algun ruixat feble, aïllat i minso a l’interior del quadrant nord-est al final del dia i no es descarta durant la resta de la jornada. La temperatura mínima baixarà lleugerament al litoral i entre lleugerament i moderadament a la resta, fins i tot localment el descens serà notable en punts del Pirineu i del Prepirineu. La màxima baixarà entre moderadament i notablement. El descens pot ser de més de cinc graus en conjunt i de més deu graus al Pirineu.\nLa mar: Maror amb àrees de forta maror a la Costa Brava i maror a la resta,\nDemà: Cel serè o poc ennuvolat per núvols alts i prims, sobretot a partir de mitja tarda. Tot i això, al quadrant nord-est hi haurà alguns intervals de núvols baixos, sobretot fins a mig matí. La temperatura mínima baixarà entre lleugerament i moderadament i la màxima serà similar o lleugerament més baixa.


MMContemporary Dance Company - PAR en Dansa\nPAR en Dansa > Companyies > MMContemporary Dance Company\nDues peces contemporànies amb música de Franz Shubert i George Gershwin i escenes inspirades en les pintures d’Edward Hopper\nA Gershwin Suite, Michele Merola escull la música de Gershwin en les seves diferents facetes, no només les peces més eufòriques brillants, sinó també les més romàntiques i íntimes. Algunes escenes estan inspirades en la connexió entre la música de Gershwin i les pintures de l’artista nord-americà Edward Hopper. Una peça que combina duets, solos íntims i també escenes de grup, amb canvis constants d’escenografia i una coreografia molt diversa gràcies a la versatilitat del coreògraf.\nMM Contemporary Dance Company, amb seu a Reggio Emilia, Itàlia, està dirigida pel coreògraf Michele Merola. La companyia es va crear el 1999 com a centre permanent de producció d’esdeveniments i espectacles i com a promotora de projectes i tallers amb l’objectiu de donar suport a intercanvis i aliances entre artistes italians i internacionals, testimonis i portaveus de la cultura contemporània.\nSCHUBERT’S FRAMES · GERSHWIN SUITE\nDissabte, 25 de Setembre a les 20h


'Gènova', disposada a "intervindre el que siga necessari" per a aconseguir unitat en el PP de la província de València EUROPA PRESS\nAixí s'ha pronunciat en una entrevista en RNE, recollida per Europa Press, un dia després que Maillo es reunira en la seu nacional del PP amb els dos candidats a presidir el PP en la província de València: Vicente Betoret, actual president provincial, i Mari Carmen Contelles, portaveu en la Diputació de València.\n"Estem molt preocupats per la situació del PP de la província València. Ahir vaig tindre una reunió al matí per a tractar de solucionar-ho, no ho aconseguim, anem a seguir intentant-ho", ha manifestat.\nEl dirigent del Partit Popular ha indicat que, després del que ha passat, la província necessitat unitat i una sola candidatura. En este sentit, ha subratllat que van a intervindre "el que siga necessari" i ha agregat que este dimecres ni tan sols va haver-hi "un acord per a la comissió organitzadora".\nEn ser preguntat fins a quin punt està disposat a intervindre la direcció del PP per a aconseguir eixa unitat, Maillo ha explicat que el partit té "mecanismes necessaris" per a actuar en benefici no solament del partit sinó de la dignitat dels afiliats. Al seu juí, quan es produïx una situació així "açò afecta negativament les expectatives futures".


Els turistes que arriben a l’estat espanyol són els que més aigua consumeixen al món\nPlaneta terra i aigua\nMentre que l’impacte d’altres activitats com l’agricultura o la indústria en els recursos hídrics estan normalment ben documentats, l’ús d’aigua associat al turisme és encara un àmbit a estudiar. Els primers estudis mostren que tot i que en molts casos el turisme representa un petit percentatge del consum d’aigua a nivell nacional, a nivell local aquestes xifres poden ser molt més altes produint impactes importants. Aquesta situació és més crítica a illes turístiques, com Maurici, Malta, Barbados o Xipre. A part d’aquestes illes, l’estat espanyol és el país amb major percentatge d’aigua per al consum dels turistes.\nUn exemple d’impacte local a la Península Ibèrica es dona a l’Algarve, la província més meridional de Portugal continental i una de les zones més seques del país veí. La demanda d’aigua ha incrementat les darreres dècades, principalment degut a l’increment de zones irrigades i al turisme. L’agricultura suposa el 69% de la demanda, el subministrament domèstic el 27% i la irrigació i manteniment de camps de golf el 10%. Fins la dècada del 2000, el subministrament a aquesta regió provenia principalment d’aigua subterrània. L’any 1998 es va iniciar una estratègia per disposar d’aigua superficial durant els períodes més secs, construint nous embassaments i millorant la xarxa de distribució per als existents. L’estratègia contemplava lús d’aigua subterrània per l’agricultura i el golf, mentre que l’aigua superficial hauria de satisfer el consum domèstic. D’aquesta manera el recurs superficial, menys estable al llarg del temps, es destinà a la població, fet que ha resultat en restriccions en el consum en anys crítics des del 2004.\nA nivell global, un estudi dut a terme per la Linnaeus University a Suècia, avaluà 56 països on el turisme es un fenomen important. Tenint en compte el nombre de turistes per any i el període mitjà d’estada al país, el major consum d’aigua per part de turistes internacionals es dona a l’estat espanyol amb un consum de 288 milions de metres cúbics l’any, seguit per França amb 228 milions de metres cúbics.\nconsum d'aigua turisme


Assessorament adequat per a emprenedors, mitjanes empreses i pimes, però també per a les persones físiques, per a ajustar-se a les contínues novetats i obligacions fiscals, comptables i laborals.\nPròxims en el tracte personal, tenim vocació de ser el referent, el punt de suport per als nostres clients, amb el repte renovat de saber assessorar, a cada moment i per a cada situació, l’actuació que de garanties de compliment normatiu i legal.\nAssessorament en matèria laboral i de seguretat social, amb la resolució de forma verbal o escrita, de totes aquelles consultes que se’ns plantegin.\nEl nostre departament fiscal li ofereix assessorament en aquest àmbit a la seva empresa qualsevol que sigui la seva forma jurídica, societat o autònom, des del mateix moment en què iniciï el seu negoci.\nEl departament li ofereix solucions ajustades a les seves necessitats per a complir amb la normativa comptable, fiscal i mercantil. A més, podrà conèixer l’evolució del seu negoci amb la periodicitat que necessiti.\nEl nostre departament jurídic mercantil, atén les seves necessitats empresarials amb l’assessorament que preserva els seus interessos ajustant-se a la legalitat vigent.\nLa tramitació administrativa forma part de la nostra raó de ser com a gestoria administrativa.\nEl nostre departament jurídic atén les seves necessitats empresarials i particulars amb l’assessorament que preserva els seus interessos ajustant-se a la legalitat vigent.\nLa nostra àrea d’ASSEGURANCES GENERALS integrada en l’organització BCB Gestors, actuant des de fa 40 anys, ens dóna el coneixement del sector i l’atenció del corredor d’assegurances col·legiat Mónica Trasobares Llorens.\nL’administració de finques, tant vertical com horitzontal contemplant els requeriments fiscals i administratius corresponents, és una de les nostres àrees d’activitat que es complementa amb la resta.\nVolem acompanyar als nostres clients en totes les àrees de l’empresa i també personal perquè estigui assabentat de les normatives canviants i treure el màxim profit dels seus recursos.\nGestors, assessors, laborals, comptables, fiscals, jurídics, mercantils, d’assegurances i d’administració de finques, així com totes les tramitacions que tenen a veure amb els organismes i les administracions públiques.\nAprovat Avals ICO a enpreses i autònoms\naprovat-el-primer-tram-d-avals-ico-a-empreses-i-autonoms-com-a-resposta-a-la-guerra-a-ucraina (1) Aprovat el primer tram d'avals ICO a empreses i autònoms com a resposta a la guerra d'Ucraïna. Cliqui al link per visualitzar la noticia.\nHisenda envia una campanya d’informació respecte a la cessió de l’ús de vehicles als treballadors per al seu ús particular\nhisenda-inicia-una-campanya-d-informacio-respecte-a-la-cessio-de-l-us-de-vehicles-als-treballadors-per-al-seu-us-particular (1) Hisenda inicia una campanya d'informació respecte a la cessió de l'ús de vehicles als treballadors per al seu ús particular. Cliqueu al link...\nOpció en el criteri de caixa en el IRPF\nsap-que-pot-optar-pel-criteri-de-caixa-en-l-irpf-per-declarar-els-rendiments-de-les-activitats-economiques (1) Sap que pot optar pel criteri de caixa en el IRPF per declarar els rendiments de les activitats econòmiques? Cliqui al link per visualitzar la circular.


GEMMA PARELLADA Kigali 06/04/2014 00:00\nMés tràgics que els cranis i les terrorífiques expressions dels cossos a mitja descomposició són les mirades dels que avui recorden. Els llums de la ciutat brillen dins la nit enfilant-se pels turons de Kigali. En un dels cims, un grup de supervivents es retroba en una vetllada íntima, necessària. S’acosten hores de dolor indigest. D’una profunditat inescrutable. Els aguts càntics tradicionals els ajuden a pal·liar l’aflicció. O no, només ajuden a acompanyar-la. Les veus agudes s’enlairen des del turó i es fonen entre les llums de la nit. A la seva esquena, a més dels fanals que s’escampen per la falda de les muntanyes, també es veuen les carreteres que la ressegueixen zigzaguejant-la. És en aquests mateixos carrers plens de revolts que els genocides van instal·lar els controls, els que decidien qui havia de morir. La paraula tutsi al carnet d’identitat era una condemna. Però no l’única. No ser afí a les matances, a la ideologia d’exterminar, també era un risc, per això també hi ha milers d’hutus a les fosses i a les tombes.


Ontinyent arranca el seu autocine amb el clàssic 'Grease' al pàrking adjacent al CEIP Martínez Valls\nInicio Canales Cultura Ontinyent arranca el seu autocine amb el clàssic ‘Grease’ al pàrking adjacent...\nOntinyent arranca el seu autocine amb el clàssic ‘Grease’ al pàrking adjacent al CEIP Martínez Valls\nL'autocine d'Ontinyent entra en funcionament\nL’Ajuntament, l’Associació Veïnal de Sant Josep i el Cine Club Utiye impulsen la iniciativa que substitueix el “Cinema a la Fresca” davant l COVID-19\nLa projecció de ‘Grease’, un dels majors clàssics de la història del cinema musical, servirà aquest divendres 10 de juliol per arrancar la programació del nou autocine d’Ontinyent al pàrking adjacent al col·legi Martínez Valls, organitzada per l’Ajuntament, l’Associació Veïnal del barri de Sant Josep i el Cine Club Utiye.\nSegons explicava el regidor de Cultura, Àlex Borrell, l’autocine, inclòs a la programació de ‘Cultura de Barri’, substitueix el ‘Cinema a la Fresca’ que es venia oferint en estiu a la pista coberta del CEIP Vicent Gironés, “de manera que la ciutadania puga seguir gaudint del cinema en condicions de seguretat, davant la situació que estem vivint amb el Covid-19”, assenyalava. En concret, s’han previst inicialment 4 sessions per als divendres 10, 17, 24 i 31 de juliol, sempre a les 22:00 hores, tot i que els vehicles han d’acudir a les 21:30 per tal d’organitzar la seua col·locació. Després de ‘Grease’, les següents projeccions previstes són les de “Indiana Jones en busca de l’Arca Perduda”, ‘Avatar’, i ‘Mad Max Fury Road’.\nA l’autocine es comptarà amb una pantalla de 7 metres d’alt per 5 d’ample, a una alçada de 3 metres, front la qual hi haurà espai per a 128 cotxes, repartits amb la separació necessària entre ells. El so de la pel·lícula arribarà a través dels receptors de ràdio dels vehicles o dispositius que es porten dins d’ells. L’accés i eixida al recinte es farà per llocs diferenciats, baix la supervisió de la Policia Local. Les entrades es vendran a l’accés del mateix autocine per part de l’Associació Veïnal del barri, prenent les corresponents mesures de seguretat, al preu de 5 euros per vehicle, independentment de la xifra d’ocupants.\nÀlex Borrell animava a la ciutadania “a tornar a gaudir del cinema en gran pantalla de manera adaptada als temps que vivim, amb un nivell de seguretat molt alt, i amb l’encant especial de l’experiència d’acudir a un autocine, dels que hui en dia hi ha ben pocs a tota Espanya”, manifestava.\nArtículo anteriorEl Ayuntamiento de València presentó una colección de libros dedicados a los pueblos y barrios de la ciudad\nArtículo siguienteL’Ajuntament de Meliana reforça el pla d’ocupació d’estiu amb 14 persones i més de 50.000 €


Quan encara cuegen les reaccions a la controvertida exposició del MACBA –ara ja clausurada– Miserachs Barcelona (a partir del fotollibre 'Barcelona, blanc i negre'), la flamant galeria Ana Mas Projects s’esforça a presentar, amb la connivència de les hereves, un Xavier Miserachs (1937-1998) polièdric, ric en lectures i matisos. La mostra, que aplega una vuitantena d’instantànies en blanc i negre, entre còpies d’autor vintage i posteriors, se centra en els primers anys d’aquest fotògraf precoç: les dècades dels 50 i 60. Més enllà de les icòniques imatges de la Barcelona de l’època (destaquen les del Born, la Rambla, Poblenou, Gràcia), la tria, que s’articula en petits grups temàtics, amplia els interessos i les narratives d’una de les mirades més lúcides i poroses a l’esdevenir del seu temps.\nEl relat transita pel litoral ('Arribada dels creuers a Tossa de Mar'), el camp ('Pagès a Peñafiel', 'Carretera a l’Aragó'), Espanya ('Sevilla', 'Tarifa'), l’estranger ('París', 'Londres', 'Nova York'), formes de senyalística ('Balcó a Eivissa') o propostes més abstractes sense títols. Per sobre de totes aquestes fotos, però, sobresurt el suggeridor retrat 'Bettine', una jove que desafia en un poderós escorç la presència de qui l’observa. A la sortida, ens acomiada 'L’Autoretrat a la mili', on l’autor apareix reflectit dins un petit mirall. Corrien els anys 60 i estava germinant la carrera d’un dels fotògrafs més interessants del segle passat.


El mort que ningú vol: porta més d'un mes abandonat en un hospital\nEl cadàver d'una persona porta més d'un mes a les cambres refrigerades de l'hospital Virgen del Rocío de Sevilla. La víctima va morir el passat 27 d'agost en el centre sanitari i des d'aleshores ningú no ha reclamat el cos per enterrar-lo o incinerar-lo. Segons denuncia el sindicat CSIF i recull el Diario de Sevilla, la "clara manca de coordinació" entre les diferents administracions és la causant d'aquesta situació "tan greu i anòmala" i ha de ser l'Ajuntament de Los Palacios -localitat de la qual era veí el mort- el responsable que es faci càrrec de les restes per donar-los sepultura.\nSense rastre de familiars\nLa veu d'alarma la van donar els delegats sindicals del CSIF a l'Hospital Virgen del Rocío. El cadàver d'una persona morta el passat 27 d'agost continuava podrint-se a les cambres refrigerades de l'edifici d'Anatomia Patològica, després que cap familiar no aparegués per fer-se càrrec de les despulles. Després de comunicar-li a la direcció la situació, els professionals del centre van exigir una solució per poder agilitzar els tràmits per traslladar el cos.\nEl cas va empitjorar la setmana passat, quan una avaria a la cambra de refrigeració va obligar a moure els cossos a altres instal·lacions, informa el mateix mitjà. Segons recorda el sindicat, es tracta d'"un cadàver en putrefacció, fet que fa perillosa i problemàtica la seva manipulació" i afegeix que les cambres fredes només s'utilitzen per a un breu espai de temps, ja sigui per la realització d'una autòpsia o mentre es tramita la sepultura.\nEl cos continua en dependències de l'hospital a l'espera que l'Ajuntament de Los Palacios -localitat de la qual era veí el mort- tramiti les gestions per fer-se càrrec de les restes del mort. Segons informa el mateix mitjà, el consistori del municipi va comunicar en complir-se un mes de la defunció el passat 27 de setembre que "estaven en festes i que quan finalitzessin es farien càrrec" del cadàver.


A la Rambla principal, enfront gelats Llorens, centre d’estetica i estanc\nA les botigues CLAREL de l’Avinguda Balmes i la del carrer Llibertat\nAmics i Protectors dels Gats som una associació sense ànim de lucre que des de fa 15 anys tenim cura a diari de colònies de gats, la majoria formades per gats abandonats. La nostra finalitat és mantenir les colònies controlades, alimentar els gats, tenir cura d’ells, medicar los sota supervisió veterinària i procurar los una adopció responsable.\nDemanem qualsevol tipus de d onatiu: sigui econòmic, de menjar (pinso o llaunes de menjar per a gats), pipetes i medicaments.\nTanmateix necessitem voluntaris més o menys mitja horeta un dia a la setmana d’alguna de les colònies controlades per nosaltres. És una tasca gratificant doncs reps l’amor i la gratitut dels gats al tenir cura d’ells.\nAmics i Protectors dels Gats també fomentem el veganisme, la tinença responsable d’animals, i no recolzem pas la tortura, maltracte, explotació, experimentació amb animals, els zoos, l’ús de pells i els circs amb animals.\nEns oposem a l’especisme.