Navàs pretén dinamitzar l'ensenyament al municipi amb el Consell d'Educació - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl municipi recupera aquest òrgan de participació després d'un temps d'absència\nredacció 13.02.2017 | 07:37\nDijous es va celebrar la primera reunió arxiu\nNavàs ha celebrat el primer Consell Municipal d'Educació, després d'una llarga absència d'aquest òrgan de participació de les entitats que treballen en el món de l'ensenyament.\nAl consell, celebrat dijous, hi van assistir membres de la comunitat educativa de totes les escoles del municipi: mestres, pares i mares, membres de la direcció, alumnes i personal d'administració i serveis, a més a més de Josep Colomer, expert en participació infantil de la Diputació de Barcelona, i Jordi Almiñana, tècnic de medi ambient i sobirania alimentària de l'Ajuntament de Navàs. La regidora d'Educació, Sara Cortina, ha fet una valoració positiva pel que representa la recuperació del Consell Municipal d'Educació de cara a dinamitzar i fer més participatiu l'àmbit de l'educació a nivell local.\nPrimer es va fer la constitució del consell i es va fer un repàs del reglament per part de la regidora. Tot seguit es va explicar el projecte del Consell d'Infants, que properament s'iniciarà al municipi amb una intervenció del tècnic de la Diputació per explicar la situació de la participació infantil a Catalunya i al poble.


TRIBUNA DEL BERGUEDÀ: SANT ESTEVE DE PELAGALLS. ELS PLANS DE SIÓ. LA SEGARRA. LLEIDA\nSANT ESTEVE DE PELAGALLS. ELS PLANS DE SIÓ. LA SEGARRA. LLEIDA\nL'actual temple és una reconstrucció del segle XII del primitiu edifici romànic. El 1968, quan es procedia a una restauració de l'edifici, es trobà sota l'altar un reliquiari policromat amb el pergamí de l'acta de consagració, efectuada el 14 de novembre de 1180 pel bisbe d'Urgell, Arnau de Preixens. El document anava acompanyat d'unes relíquies de sant Ermengol, sant Llàtzer i d'altres sants.\nLa descripció tècnica ens diu : Església de planta basilical, d'una sola nau, amb el mur de carreus regulars de mitjanes dimensions i coberta a dues aigües. La nau és orientada en direcció est-oest, amb la porta a occident, segons la norma clàssica de l'estil romànic.\nPosteriorment, al segle XVIII – amb els diners d’Amèrica - , s'hi va afegir un creuer, realitzat amb carreus de pedra, donant a la planta la configuració gairebé de creu grega. A la mateixa època, o una mica més tard, es va construir, al damunt del mur d'entrada un robust campanar de pedra ben tallada, l'aresta del qual cau verticalment sobre el centre de la portada.\nLa portada és la part més notable de l'església, formada per tres arquivoltes. Els arcs parteixen de l'interior del mur i la portada s'obre en un cos que sobresurt, col•locat al frontispici de la façana i coronat per una cornisa. Tot junt forma un rectangle que es recolza sobre un basament, format a cada costat per dos sòcols corbats i un altre de prismàtic. La portada pròpiament dita és feta de vuit columnes, quatre a cada banda, coronades per sis capitells que sostenen les tres arquivoltes, amb l'espai semicircular que queda situat entre aquestes i la llinda ocupat per un timpà esculturat en baix relleu. Les columnes són exemptes i de fust monolític, llis i uniforme, quatre situades als angles que formen els brancals de la porta, i les altres quatre apariades, amb un capitell comú a ambdós costats. No tenen base i es recolzen directament sobre el basament. Els capitells, amb forma de piràmide truncada invertida, estan decorats amb motius geomètrics, vegetals i zoomòrfics. A la part inferior tenen una motllura i són coronades per un àbac molt desenvolupat que forma una imposta seguida amb abundosa decoració, que comprèn els tres capitells de cada banda. A la portada hi ha tres arquivoltes que enllacen les columnes i els capitells d'un costat amb els de l'altre. La primera és formada per un simple arc de dovelles totalment llises. La segona està motllurada amb un bosell que sobresurt entre dues motllures còncaves de mitja canya, una de les quals es projecta sobre el llindar de la porta i l'altra cap al davant. La tercera, molt erosionada a la banda esquerra, és feta per dovelles, ornada amb una filera de semiesferes, totes iguals, cada una de les quals duu un petit apèndix que l'uneix a l'arquivolta. El timpà, és presidit per una figura central hieràtica, dreta, vestida amb ornaments litúrgics amb els braços lleugerament aixecats i estesos en actitud orant, porta la barba i una corona al cap, segurament es tracta de la "Maiestas Domini". Aquesta figura de Crist és tancada dins d'una màndorla que està sostinguda per dos personatges drets, apòstols o àngels, un a cada banda, en actitud de reverència i amb túniques de plecs acanalats. Els tres personatges miren endavant amb uns ulls grans i inexpressius. Dins la màndorla, decorada en part només per anagrames, i sota el braç dret del personatge central, hi ha un cercle amb una flor oberta de vuit pètals. Sota dels peus, a la mateixa llinda de la portada, hi ha un petit emblema gravat, d'interpretació imprecisa.\nM’explicaven el Martí Fontanellas Torra, i l’Anna Vilaró en relació a les marques en algunes pedres ( em diuen que 28 en total ) a la façana sud de l’església, són ‘rellotges de feina’ que feien els pelegrins, la hipòtesis – que no compartim – sosté que marcaven a la pedra un rellotge on cada ratlla era les tasques que havien de fer i es guiaven amb el sol, per anar fent-les.\nNo tenia ocasió de comprovar – sempre anem escopetejats – si hi ha pedres en altres llocs de Sant Esteve de Pelagalls amb aquestes marques.\nEn tot cas, és aquest un fenomen molt singular, que no pot explicar-se des la tesis dels ‘rellotges de feina’, que no troba suport en altres esglésies de la Segarra, ni de Catalunya.\nEm demanat ajuda a la Societat Catalana de Gnomònica , i a persones expertes, i si tenim resposta us ho farem saber.\nTambé em resistia a admetre com explicació del topònim que aquets petit turó fos el lloc on ‘pelaven els galls’. Com defensa per Descarregallops , ‘tros de les Pallargues on tiraven llops morts’, l’Anna Rialp Cercós.\nN’hi ha de prou curioses: babol, caputxí, gall, gallaret, gallet, monges, papariu, paparota, pipiripip, puput, quiquiriquic, vermelló. El darrer d’aquests noms al•ludeix directament al color vermell d’aquestes flors. També al•ludeixen al color roig la curiosa denominaciórepublicans recollida a Gallecs (Bonet et al., 2008) i els noms de gall, gallet i altres derivats, sens dubte per comparació amb el vermell de la cresta d’aquests animals. A més, és conegut el joc infantil consistent a obrir les poncelles, jugant a endevinar prèviament si serà “gall”, “gallina” o “poll” (segons que surti vermella, de color de rosa o blanca).\nESCOLA PÚBLICA DE SANT MARTÍ DE MALDÀ. L’URGELL JUSSÀ\nPONT MEDIEVAL DE LES CODINES. SORA-MONTESQUIU. OSONA\nSANT JAUME DE LA SANTA CREU D’OSOR. LA SELVA. GIRONA


Bona acollida als artesans de "Posa el Maresme al plat", a la fira de Tordera | Diari Maresme\nBona acollida als artesans de “Posa el Maresme al plat”, a la fira de Tordera\nPer Redacció , a Cultura 7 d'abr. de 2009\nEls artesans alimentaris que van participar el passat cap de setmana a la Fira del Ram de Tordera sota la denominació genèrica de "Posa el Maresme al plat" han fet una valoració molt satisfactòria de la seva participació.\nEls artesans participants i la Cooperativa Agrària de la Baixa Tordera que han donat a conèixer els seus productes en el marc d’aquesta fira han valorat molt positivament l’acollida que han tingut per part dels 27.000 visitants que va registrar la Fira de Tordera.\nEls quatre mestres artesans que han donat a conèixer els seus productes a la fira torderenca són Neules Casa Graupera (Mataró), Formatges Can Pujol (Vilassar de Dalt), Embotits Can Martri (Sant Cebrià de Vallalta) i Món Dolç (Sant Cebrià de Vallalta), i tots ells formen part del projecte Productes de la Terra-Artesania Alimentària.\nEl projecte Productes de la Terra-Artesania Alimentària està impulsat i dinamitzat pel Consell Comarcal del Maresme, amb el suport de la Diputació de Barcelona, i té com a objectiu principal ajudar els productors artesanals a comercialitzar els seus productes.\nCens i catàleg\nPer aconseguir-ho, l’any passat es va elaborar un cens de productors i mestres artesans, amb el suport de les regidories de Promoció Econòmica municipals, i el mes de febrer es va editar el Catàleg de productes de la terra i artesania alimentària del Maresme.\nLa tercera acció del projecte és facilitar la presència d’aquests artesans a les fires locals i comarcals que permetin la comercialització de productes. "Posa el Maresme al plat!" és l’eslògan sota el qual es donen a conèixer els productes de gran qualitat que s’elaboren a la nostra comarca.


Recorregut pel Nucli Antic | +B\nPosted on Juliol 10, 2017 by paisajetransversal\nUna 50a de persones participen de la primera acció del PIAM de Nucli Antic\nLa plaça del Carme ha estat el punt de sortida del recorregut d’aquest dissabte al matí pel Nucli Antic. L’església i els Claustres del Carme, el santuari del Tura, la plaça Major i el pont de Santa Magdalena són alguns dels llocs d’aquest passeig històric que ha anat a càrrec d’en Xavier Puigvert i que ha comptat amb la col·laboració del professor de l’Escola d’Art, Albert Domingo, l’artista Kim Domene i en Met Moliné de l’AOAPIX.\nI mentrestant, us animem a aportar idees de millora del nucli antic. S’han instal·lat bústies amb qüestionaris impresos a 6 equipaments (l’Ajuntament, l’Escola d’Art, el Consorci d’Acció Social, el Mercat municipal, la Biblioteca i el Núria Social). El mateix qüestionari també està disponible en línia al web del projecte a l’enllaç:\nActivitats participatives infantils →\nACGAX. Servei d’Imatges. Fons Ajuntament d’Olot. Autor: Eduard Masdeu.\nFotografies dels gegants, cavallets i cabeçuts ballant a la plaça Major:\nACGAX. Servei d’Imatges. Fons Ajuntament d’Olot. Autora: Leila Cherifi.\nFotografies del ball del Drac:\nACGAX. Servei d’Imatges. Fons Fotografia Serradell.


Tots sumem #TotssomNadal | Escola Nadal\nTots sumem #TotssomNadal\nAquest és el model de carta que us convidem a tota la ciutadania a enviar a la bústia electrònica de l’Ajuntament de Sant Feliu.\nEntre tots i totes podem fer que les nostres peticions siguin ateses i que l’Ajuntament es senti més legitimat per a reclamar de forma urgent al Departament que signi el NO tancament de la segona línia de P3 al Nadal.\nUs la facilitem en format document per a què sigui més fàcil l’edició (copiar i enganxar) a l’e-mail que enviem de forma massiva. Us facilitem l’adreça dins del document.\nformat pdf: P3SantFeliu\nformat doc (per editar): P3SantFeliu (1)\n#TotssomNadal #NoaltancamentdunP3alNadal #prouretallades\nGeneral, Infantil, Portada, Primària #TotssomNadal 4\nAlejandro Sánchez García 26 de maig de 2021 a les 14:01\nNúria P 26 de maig de 2021 a les 14:34\nLa comunitat educativa de l’Escola Nadal de Sant Feliu de Llobregat, i per a què quedi constància, us demana que ompliu la bústia de l’Ajuntament amb aquesta petició:\nBenvolguts membres del Ple Municipal de l’Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat,\nLa comunitat educativa de l’Escola Nadal de Sant Feliu de Llobregat lluita en senyal de protesta davant la comunicació del tancament de la segona línia de P3.\nAquest tancament trencaria completament la diversitat educativa arrelada al municipi, ja que comporta la pèrdua de mestres especialistes, de personal de suport (vetllador, TEIs) i el projecte educatiu de l’Escola Nadal.\nTot això només per un any amb males dades de preinscripció. La Comunitat educativa, els pares, les mares, els alumnes, els docents i els representants sindicals estem mobilitzats per manifestar el nostre absolut rebuig i aturar aquesta decisió; una decisió no contemplada inicialment en la planificació del SSTT d’Educació del Baix Llobregat.\nReclamen la formalització d’una reunió conjunta de la direcció dels Serveis Territorials del Baix Llobregat amb els/les representants de l’Ajuntament, la Direcció del Centre, les representants de les famílies i els Sindicats, per signar el manteniment de la doble línia a l’Escola Nadal el curs 21-22.\nTsanko Feodorov 26 de maig de 2021 a les 18:24\nCristina Forto 26 de maig de 2021 a les 20:51\nNo al tancament de la 2a linia de P3 de l’Escola Nadal.


Home > Informació addicional sobre la protecció de dades\nEl responsable del tractament de la informació i/o les dades personals obtingudes mitjançant la gravació d’imatges és:\nIdentitat: MAPFRE SA, amb CIF A-08055741\nAdreça postal: Carretera de Pozuelo de Alarcón, 52. Majadahonda 28222, Madrid (España).\nContacte del delegat de protecció de dades: DataProtectionOfficer.MAPFRE@mapfre.com\nMAPFRE S.A. tractarà totes les dades personals obtingudes mitjançant la gravació d’imatges per a les finalitats següents:\nControlar l’accés als edificis i instal·lacions.\nGarantir-hi la seguretat.\nLes dades personals proporcionades es conservaran durant el període de temps determinat d’acord amb els criteris següents: (i) obligació legal de conservació; i (ii) sol∙licitud de supressió per part de l’interessat en els casos en què pertoqui.\nLa base legal per al tractament de les vostres dades amb les finalitats incloses a l’apartat “Amb quina finalitat tractem les vostres dades personals?” és l’interés legítim que MAPFRE S.A. té per:\nPreservar la seguretat de les persones i els actius a les instal∙lacions.\nControlar que els treballadors compleixen adequadament les prestacions laborals, així com les normes de seguretat i prevenció de riscos laborals.\nMAPFRE S.A. no comunicarà les vostres dades a cap altra entitat ni faràs transferències internacionals de dades a tercers països o a organitzacions internacionals.\nAccés: conèixer quines dades personals té MAPFRE S.A.\nRectificació: sol∙licitar la rectificació de les dades inexactes.\nSupressió: sol∙licitar la supressió de les dades quan, entre altres motius, ja no siguin necessàries per a les finalitats amb què van ser recollides.\nLimitació del tractament: sol∙licitar la suspensió del tractament de les dades si, per exemple, són inexactes o el tractament és il∙lícit, tenint en compte que sí que poden ser tractades per a l’exercici o la defensa de possibles reclamacions, la protecció dels drets d’una altra persona o per motius d’interès públic.\nOposició: oposar-se al tractament de les dades, excepte quan siguin necessàries, entre altres motius, per al desenvolupament de la relació contractual, en cas que n’hi hagués, o per a l’exercici o la defensa de possibles reclamacions.\nPortabilitat: rebre les dades personals en un format estructurat, d’ús comú i llegible, o sol∙licitar-ne la transmissió a una altra persona responsable quan sigui possible tècnicament.\nUs recordem que, si escau, podeu revocar el consentiment prestat per al tractament de les vostres dades en qualsevol moment.\nEls drets anteriors es poden exercir directament per part del titular de les dades o per mitjà d’un representant legal o voluntari, a través d’una comunicació escrita i adreçada a Oficina Corporativa de Privacidad y Protección de Datos. Carretera de Pozuelo, 52 – 28222 Majadahonda, Madrid.\nA més, us informem que podeu presentar una reclamació davant de l’Agència Espanyola de Protecció de Dades, especialment quan considereu que no hem tractat les vostres dades d’acord amb la normativa, a través de la pàgina web habilitada a aquests efectes per l’autoritat de control corresponent.


A Mallorca i Eivissa: Arriben 4 pasteres a Balears amb 38 immigrants\nCinc d’ells menors d’edat\nLa Guàrdia Civil ha detingut fins a les 13.00 hores d’aquest dimecres fins a 38 immigrants irregulars, cinc d’ells menors d’edat, arribats a Eivissa i Mallorca en les quatre pasteres localitzades en el dia d’avui.\nLa Guàrdia Civil ha localitzat i detingut a Eivissa a 14 immigrants, pel que sembla algerians, arribats entre ahir a la nit i aquest matí en tres pasteres a Eivissa, segons ha informat el director insular de l’Administració General de l’Estat a Eivissa i Formentera, Ramon Roca, que ha precisat que dos son menors.\nEn el cas de Mallorca, l’embarcació va ser interceptada amb els seus onze ocupants a bord en els voltants de Cabrera per una patrullera de la Guàrdia Civil que la va remolcar fins al port de Palma. Els immigrants irregulars estan detinguts a una comissaria de la Policia Nacional, que ha iniciat els tràmits d’identificació de cara a posar-los a disposició judicial i, si així es determina, procedir a gestionar la seva repatriació.\nNotícies relacionadesEivissaMallorcaPasteres Balears\nCessen els caps policials sobre la violència masclista després de l’assassinat de Sacramento Roca\nDetinguda a Palma una parella per un delicte de maltractaments al seu fill de tan sols un mes de vida


10. Psicodèlia – eskkalades\nMontserrat, Serrat dels Monjos\nArmand Ballart i Koki Gassiot\nEquipament: Spits i claus\nACTUALITAT: Considerada un de les vies més interessants del Serrat dels Monjos compta amb diverses repeticions cada any. Info acualitzada a. http://escalatroncs.com/2015/10/25/psicodelia-serrat-monjos-montserrat/\nROLLOS PATATEROS (X): Psicodèlia\nPer tercera vegada torno al Serrat dels monjos en el que ja serà un periple de primeres per la cara sud de Montserrat. Sense ni avisar ni dir-me res l’Armand i en Fredi han obert la via “Guateque”, al costat de la Pícnic, i m’han deixat amb un pam de nas: “kekabrons”… Es que no se’ls hi pot ensenyar res!!\nArmand Ballart: art i roca…\nBé, torno altre vegada amb l’Armand un dia de principis d’hivern a fruir el solet del serrat però amb el dia “tonto”. El dia abans amb el Sergi i l’Emili (crec recordar) ens va vagar d’anar a explorar l’Avenc del Pouetons, un forat tenebrós de més de 120m de fondària sota terra situat a prop del refugi d’agulles de Montserrat. Jo, que no en tinc ni idea d’espeleologia i que més aviat sóc claustrofòbic, hi vaig com a convidat; però sempre m’havia fet gràcia conèixer aquest últim racó amagat del massís de Montserrat. L’aventureta es divertida, ficats en aquell racó humit i ple de fang ens ho passem força bé. Malgrat això, l’última corda, no se massa bé per què, corre molt malament sobre els jumars i m’obliga a fer molta força sobre el braç esquerre, quant surto tinc el bíceps molt castigat i em fa una mica de mal. La sorpresa que ens espera a dalt és que m’entra érem al forat s’ha fet de nit i ha caigut una petita capa de neu que ens ha deixat la muntanya emblanquinada…\nAquell 26 de gener en llevar-me noto encara el braç adolorit, tot i saber que seria molt millor quedar-se a caseta he quedat amb l’Armand i em fa vergonya anular la cita per un “doloret” així que recullo els trastos i cap a escalar; mal fet…\nFoto de l’amic “Escalatroncs”\nTinc la sort de que hem toca el primer llarg i això vol dir que, sense saber-ho, m’han tocat els llargs “fàcils” de la via. A l’Armand li tocarà el diedre de VI del quart llarg, molt difícil però molt bonic; és el que li dona caràcter a la via. A mesura que vaig pujant me’n recordo de la punyetera última corda de l’avenc i de lo malament que lliscava el puny de jumar, el braç em fa més i més mal, tant que a l’últim llarg gairebé no puc ni recuperar les cordes. Tinc el bíceps desfet, amb una tendinitis que hauré d’arrossegar durant gairebé tres anys i per manca d’atenció se’m carnifica: a vegades val més la pena no fer el burro i quedar-se a reposar casa!\nNo obstant, la via és una de les més interessants del Serrat dels Monjos, la primera que ataca la part central i més alta del mateix i, tot i que discontinua, amb algunes parts de força dificultat que han de deixar prou content qualsevol.\nEl ja comentat quart llarg és una joia que no deixa indiferent i és una clara manifestació de l’estil impol·lut, resolutiu i genial de l’Armand Ballart.\nKoki, agost de 2009


Kilian Jornet presenta ‘Path to Everest’\nLa pel·lícula narra la doble ascensió a l’Everest del maig\nKilian Jornet. // Twitter.com\nActualitzada el 15-02-2018 10:24\nEl 8 de març a les 9 de la nit s’estrenarà a Aribau Multicines de Barcelona l’última entrega de Summits of my life , un projecte que ha durat cinc anys i que ha portat Kilian Jornet a intentar establir noves marques de velocitat a muntanyes d’arreu del planeta.\nEn aquesta darrera entrega es fa un repàs al camí que ha portat en Kilian fins al cim de l’Everest, en solitari, d’una sola tirada i sense l’ajuda d’oxigen, elements que fan aquesta fita encara més complicada. No content només amb això, va decidir provar una segona ascensió uns dies més tard per tal d’intentar rebaixar la marca que ell mateix havia establert.\nL’atleta català s’ha mostrat satisfet del camí que ha recorregut fins al dia d’avui:\nAmb ‘Path to Everest’ arribem al final de ‘Summits of my life’. Ha estat un projecte apassionant que m’obre les portes a nous projectes i somnis per complir en un futur. En aquest camí he après molt, escalat muntanyes amb què somniava des de petit i conegut gent increïble arreu del món. Em fa molta il·lusió poder compartir aquests moments amb tots els espectadors que veuran la pel·lícula


El Joventut Handbol presenta els seus equips al CEM El Turó | La Llagosta informa\nEl Joventut Handbol presenta els seus equips al CEM El Turó\nEl Joventut Handbol La Llagosta va fer dissabte, al Complex Esportiu Municipal El Turó, la presentació de tots els seus equips d’aquesta temporada 2017-2018. El club compta amb un total de tretze equips i prop de 200 esportistes entre jugadors i tècnics.\nEn concret, el Joventut Handbol té aquesta temporada un prebenjamí mixt, un benjamí masculí, un aleví masculí, un aleví femení, un infantil masculí, un infantil femení, dos cadets masculins, un cadet femení, dos juvenils masculins, un sènior masculí i un sènior femení. Tots els equips participen a les competicions federades de la Federació Catalana d’Handbol o del Consell Esportiu del Vallès Oriental.\nTot i que el club manté el nombre de jugadors i jugadores, enguany no han pogut assolir la fita de tenir un equip tant masculí com femení a totes les categories. El director esportiu del Joventut Handbol, Xavi Canalejas, ha explicat que aquesta temporada, sobretot en categoria femenina, han optat per fer equips més amplis: “en comptes de tenir equips tan limitats, amb poques jugadores, hem optat per tenir menys equips amb prou personal, creiem que així guanyem també en qualitat“.\nL’acte de presentació va comptar amb la presència del president de la Federació Catalana d’Handbol, Jaume Fort; de l’alcalde de la Llagosta, Óscar Sierra, i del regidor d’Esports, Jordi Jiménez.\nL’esdeveniment va servir per retre reconeixement als equips que la temporada passada van assolir èxits esportius defensant la samarreta del Joventut Handbol, fer les fotografies oficials de tots els conjunts i donar a conèixer, al públic assistent, els jugadors i jugadores que formen part de l’entitat. També es va reconèixer als esportistes de l’entitat que van proclamar-se Campions d’Espanya defensant la samarreta de la Selecció Catalana.\nDurant l’acte, es van recollir productes d’higiene personal, que l’entitat local Rems farà arribar a les persones més necessitades de la nostra població. Des del Joventut Handbol la Llagosta, consideren molt positiva la quantitat de material recollida.


L'Attrachju Corte França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRN 200, Corte, Corte, França, 20250 - Veure al mapa\nMés informació sobre L'Attrachju\nConvenientment situat a Corte, L'Attrachju és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Hospital Santos Manfredi, Museu de Còrcega.\nL'Attrachju també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Corte. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, aparcament de cotxes.\nL'ambient de L'Attrachju es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, llits extrallargs (> 2 metres) són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. L'Attrachju és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Corte.\nFor bookings made on the day of arrival, please note that double beds are available only for reservations made after 12:00. Please note that a garage for motorcycles is available on site.


Perdonar setanta vegades | Míriam Diez Bosch | Directora de l’Observatori Blanquerna de Comunicació, Religió i Cultura | Articles | El Punt Avui\nPerdonar setanta vegades Perdonar setanta vegades Perdonar setanta vegades Perdonar setanta vegades + Perdonar setanta vegades E-mail\nDirectora de l’Observatori Blanquerna de Comunicació, Religió i Cultura - 11 febrer 2019 2.00 h\nPerdonar setanta vegades\nPerdonar setanta vegades Perdonar setanta vegades Perdonar setanta vegades Perdonar setanta vegades Perdonar setanta vegades E-mail\nMíriam Diez Bosch - Directora de l’Observatori Blanquerna de Comunicació, Religió i Cultura\n“És en les entranyes, on ens juguem la nostra humanitat, i és precisament en el perdó on podem percebre la grandesa de les persones.\nEns estem equivocant constantment. Fins i tot quan les intencions són bones, l’espifiem. S’ha popularitzat la perillosa frase d’oblidar sense perdonar. O pitjor encara, ni oblit ni perdó. En els processos de reconciliació nacional (però també personal) s’insisteix, en canvi, a cultivar l’empatia, a administrar el record i a aprendre a perdonar. Amb tot, el perdó no és una tàctica. El perdó és una virtut, un convenciment i una voluntat juntes de voler començar altre cop, però no de nou. Perquè no és nou ni immaculat, el futur que t’espera quan has estat víctima, o botxí. És un futur amb seqüeles, ferides i sentiments que tornen. Per això se’n diuen ressentiments.\nUna de les persones que es dediquen a guarir ferides a Irlanda del Nord m’explicava que a la seva feina, en una Comissió de Reconciliació, no poden demanar a la gent que perdoni, però tampoc demanen que oblidin. Oblidar podria equivaldre a fer net i no recordar ni les causes ni les conseqüències de fets nefastos que han fet mal. La Irene Villa, víctima d’un atemptat d’ETA en el qual va quedar mutilada, sense cames, em confessava que només perdonant ha pogut tirar endavant. Aquest fet li ha costat el menyspreu per part de diverses entitats i associacions de víctimes del terrorisme, que no poden entendre-la. És el seu procés personal, que no pot imposar sinó proposar només com a possible. A ella, perdonar li ha permès recuperar les ganes de viure i de tirar endavant. “Si vols ser feliç un dia, venja’t. Si vols ser feliç tota la vida, perdona.” És la seva màxima. Per Irene Villa, sense cames però campiona olímpica, “no hi ha pau sense perdó”. El perdó és la condició de possibilitat per seguir. El perdó sincer, s’entén, no el verbal. Sense ell, és complicat reprendre una relació o recuperar la confiança. El cristianisme és la religió del perdó. Va ser Hanna Arendt a la secció sobre “El caràcter processual de l’acció” a La condició humana qui va escriure que “el descobridor del paper del perdó en l’esfera dels assumptes humans va ser Jesús de Natzaret”. De religions basades en l’amor i la pau n’hi ha més d’una, però el nucli del cristianisme és el perdó.\nEl jesuïta Francesc Riera explica la frase de Jesús a Pere a l’Evangeli: perdonar no set, sinó setanta vegades. És a dir, molt més que el que demanaven els rabins, que era tres cops. Set, per tant, és “moltes vegades”, set significa desbordar. La misericòrdia que sobrepassa, el perdó sense límits.\nAquests dies, i per molts més que vindran, el perdó estarà molt present en els discursos davant de l’escàndol dels abusos sexuals a menors per part de persones d’Església. No es pot pensar que demanant perdó n’hi ha prou, perquè el perdó és una condició de possibilitat, però no és una estació final. Cal perdonar –si es pot–, però sobretot cal reparar. Tenir cura de les víctimes. És indigne l’abús de poder, el clericalisme, la sexualitat mal portada i totes les causes que es puguin llistar, però més indigne és l’encobriment i la manca de restitució. I cal demanar perdó, moltes, moltíssimes vegades, com cal prevenir i assumir que no estem davant de casos aïllats. El mal és estructural, un mal que no està tancat als murs de les esglésies sinó que està escampat pel món, començant pels murs familiars. La llar, a molts indrets del món, pot ser un dels llocs més perillosos per a nens i nenes, i si això és així, és que la societat està emmalaltint molt de pressa.\nUna trista però útil conseqüència de la sortida a la llum d’encobriments familiars, esportius, eclesials... és que la societat es consciencia més d’una plaga de la qual ningú no està exempt. I els protocols ajuden a respondre, a reparar, i a prevenir. Reparar no és una acció a més a més del perdó. No hi ha perdó sense reparació. Rescabalar, com diu Francesc Torralba, no és només un acte ètic, sinó també psicològic, econòmic, social, públic. El perdó com a virtut ètica no és un acte de bones intencions, ni paraules buides. El perdó és una paraula molt, molt pesada. Costa de demanar, costa de donar, costa d’acceptar. Perdonar no és, en cap cas, justificar comportaments negatius propis o aliens, afegeix el filòsof Torralba: no és un acte de condescendència o de debilitat però tampoc és, en sentit estricte, la pràctica de la justícia, perquè el perdó flueix de l’amor i no del dret; neix del cor i no de la racionalitat jurídica. És en les entranyes, on ens juguem la nostra humanitat, i és precisament en el perdó on podem percebre la grandesa de les persones.\nDuch i la gent necessària\nEl Punt Avui. Girona 11-02-2019, Pàgina 5\nEl Punt Avui. Nacional 11-02-2019, Pàgina 5\nUn testament d’upa\nLlegir o no\nPatrimonis en risc\nEl cel sempre és blau


GRAN CONCERT AL TEATRE FORTUNY DE REUS. FESTIVAL DE TARDOR - JOVES INTÈRPRETS. 21 DE NOVEMBRE\nGRAN CONCERT - FESTIVAL DE TARDOR - JOVES INTÈRPRETS\nDIMECRES 21 DE NOVEMBRE DE 2012 A LES 21 HORES\nExcepcional concert el que us estem preparant pel proper dimecres 21 de novembre al teatre Fortuny de Reus.\nS'emmarca dins del Festival de Música Clàssica de Tardor de Joves Intèrprets\nACTE DE CELEBRACIÓ DELS 15 ANYS DE LA COBLA REUS JOVE\nDel 21 al 24 de novembre tindrà lloc a la capital del Baix Camp la primera edició del Festival de Música Clàssica de Tardor de Joves Intèrprets, organitzat per la regidoria de Cultura i Joventut de l’Ajuntament de Reus, amb la col·laboració de l’Obra Social “la Caixa” i la Diputació de Tarragona.\nEl regidor Joaquim Sorio ha explicat que «el plantejament d’aquest festival de tardor, amb la música clàssica com a eix central, té com a tret característic, que ens portarà a conèixer autors musicals de diferents segles, i que volem que sigui una cita en el calendari cultural de Reus especialment sensible amb els Joves Intèrprets».\nEl festival, ha programat el concert inaugural i el de cloenda, els dies 21 i 24 respectivament, al Teatre Fortuny. El primer dia actuaran l’orquestra Händel de Vila-seca i la Cobla Reus Jove. Per la seva banda, dissabte dia 24 de novembre actuaran els solistes de la Jove Orquestra Nacional de Cambra d’Andorra. Les entrades costaran 12 euros. Amb el díptic del programa, es pot aconseguir el descompte amb un pack de 2x1 (dues entrades per dotze euros)\nLa resta de recitals que es faran els dies 22, 23 i 24 de novembre, tindran lloc a Cal Massó i seran gratuïts. Hi intervindran el Duet Olshanetsky, la Companyia Escalivada, el Duet Hydra i el Quartet de solistes Camerata XXI.\nEs poden recollir aquests díptics amb el descompte a diversos indrets:\n- A LES MATEIXES TAQUILLES DEL TEATRE FORTUNY. Plaça Prim 4 de Reus. (demanar el díptic de la programació de tot el festival, com el que us adjuntem en pdf\n- A L'INSTITUT MUNICIPAL D'ACCIÓ CULTURAL (IMAC) Carrer de Sant Joan 27 de Reus\n- A L'AJUNTAMENT DE REUS. (A l'entrada). Plaça del Mercadal 1 de Reus.\n- CONSELL MUNICIPAL DE LA GENT GRAN DE REUS\nTambé se n'han distribuït en alguns instituts i escoles públiques de la ciutat de Reus. Cal promoure la música entre tots els sectors de la societat, els infants, els joves, la gent gran, tothom i té cabuda.\nPer obtenir el descompte només cal presentar la pestanya retallable a les mateixes taquilles del teatre Fortuny i comprar les entrades.\nEs a dir, només s'aplicaran descomptes en l'adquisició a la guixeta, però no serà aplicable en la compra per internet o servicaixa/tiketmaster.\nRealment és un concert molt interessant, on es presentarà una nova formació: L'ORQUESTRA SIMFÒNICA CATALANA DE COBLA I CORDA DEL CAMP DE TARRAGONA I LES TERRES DE L'EBRE. (Formada per l'orquestra Haendel i la cobla Reus Jove, dues de les formacions musicals de més prestigi i qualitat, cadascuna en el seu àmbit musical que li és propi)\nA més a més, és un dels concerts de celebració dels 15 anys de la cobla Reus Jove (presentada el 22 de novembre de 1997).\nun concert de traca i mocador!\nNo us el deixeu perdre, ens agradaria tenir un teatre Fortuny ben ple.\nUS PASSEM TOT SEGUIT EL PROGRAMA SENCER DEL CONCERT I EL CURRÍCULUM DELS ARTISTES ACTUANTS:\nSIMFONIA (Obertura del Messies) HW 56 - GEORG FRIEDRICH HÄNDEL. (1685-1759)\nVISTES AL MAR (Suite) - EDUARD TOLDRÀ I SOLER. (1895-1967)\nPRELUDI DE TRISTAN I ISOLDA (Opera en tres actes) WWV 90 - RICHARD WAGNER (1813-1883) Arranjament per a orquestra de corda d'Enric Riu\nMONTJOLIU (Sardana) - MANEL OLTRA I FERRER (1922)\nNIU D'AMOR (Sardana) - RICARD VILADESAU I CANER (1918-2005)\nLE MERLE BLANCHE (Polka) - EUGÉNE DAMARÉ. (1840-1919). Flabiol solista: Aleix Vaqué. Arranjament per a cobla de Jordi León.\nEL VENT DE LA NIT (Obra lliure per a cobla) - XAVIER "PENDÓN" GONZÀLEZ I RANCHAL (1989) [Primer premi al Certament Musical Ciutat de Sabadell 2011]\nPUIGSOLIU (Petit poema simfònic) - JOAQUIM SERRA I COROMINAS. (1907-1957) Orquestració per a simfònica de cobla i corda de Josep Cassú\nORQUESTRA HÄNDEL DE VILA-SECA\nORQUESTRA SIMFÒNICA CATALANA DE COBLA I CORDA\nDIMECRES 21 DE NOVEMBRE DE 2012 A LES 21 HORES. TEATRE FORTUNY\nCURRÍCULUM ORQUESTRA HÄNDEL, grau professional del Conservatori de Vila-seca\nFou creada el 1988 dintre del projecte d'orquestres pedagògiques del Conservatori de Vila-seca. Es tracta d'una orquestra de caràcter docent, integrada per uns 30 alumnes de Grau Professional d'entre 16 i 30 anys.\nHa actuat arreu de les comarques tarragonines; havent realitzat també concerts a poblacions com Barcelona, Igualada, Girona i Vic, Cuenca i també a Tuttlingen i Leverkusen (Alemanya).\nCURRÍCULUM COBLA REUS JOVE:\nHan realitzat actuacions arreu dels Països Catalans, a diverses ciutats de l’Estat espanyol, Anglaterra, Bèlgica, Estònia, França, Holanda, Luxemburg, Polònia i Suècia. Tenen enregistrats nou CD’s de música per a cobla i sardanes. L’extens treball de la Cobla es tradueix musicalment en un ampli i variat repertori que comprèn no només les sardanes, sinó que també treballa el camp de la música lliure per a cobla, és a dir, balls vuitcentistes, la música de concert, les obres per a cobla, danses d’esbart (han actuat en diverses ocasions amb l’Esbart Dansaire de l’Orfeó Reusenc, l’Esbart Continuïtat de Torroella de Montgrí, l’Esbart Dansaire d’Arenys de Munt i l’Esbart Dansaire de Rubí).\nUna altra vessant de l’activitat de la cobla, és tot allò que té relació amb les Festes Majors amb l’acompanyament musical d’elements del seguici festiu. La cobla ha tingut diverses experiències musicals amb altres directors convidats que han volgut aportar els seus coneixements.\nAlguns d’ells han estat els mestres Francesc Benítez, Rafael Fabregat, Tomàs Grau, Joan Lluís Moraleda, Xavier Pagès, Enric Rigau, Marcel Sabaté, Antoni de Villasante i Jesús Ventura. Des del gener de 2003 la direcció musical de la cobla està al càrrec del jove director Francesc Gregori.\nNascut a Tortosa, realitza els estudis musicals als Conservatoris de Tarragona, Vila-seca i El Liceu de Barcelona, on obté el Títol Superior en les modalitats de violí - sota el mestratge de Evelio Tieles - i de música de cambra. Posteriorment amplía la seva formació instrumental amb la violinista Ala Voronkova i altres mestres d'aquesta especialitat.\nEn l'àmbit de la direcció, ha rebut formació de mestres com ara Jacques Bodmer, Jordi Mora i Josep Prats i ha participat en diversos cursos de perfeccionament, com el Curs Internacional de Viena amb en Salvador Mas i el Curs del Festival d'Atri (Italia) amb Dominique Rouits.\nDes de l'any 1991 es professor de violí del Conservatori de Música de Vila-seca, i actualment també exerceix com a cap del Departament de Corda del mateix Conservatori.\nLa seva tasca com a director s'ha centrat principalment en l'àmbit pedagògic, dirigint, des de l'any 1991, l'orquestra Händel, (agrupació docent del Conservatori de Vila-seca), integrada per alumnes de Grau Professional. Col·labora com a director amb diverses orquestres, i en aquesta ocasió ho fa com a director convidat de la cobla Reus Jove.


Presentades als Jutjats de la Seu autoinculpacions per l'1-O - FÒRUM.ad\nPresentades als Jutjats de la Seu autoinculpacions per l’1-O\nEl 05/11/19 15:18\nUna trentena de persones han presentat simultàniament aquest dimarts al matí, als Jutjats de la Seu d’Urgell, escrits en els quals s’autoinculpen pels fets relacionats amb el referèndum d’autodeterminació de Catalunya celebrat l’1 d’octubre de 2017. L’acció, impulsada per Òmnium, arriba com a resposta al fet que el Tribunal Suprem espanyol ha condemnat diversos líders polítics i socials catalans a penes que sumen prop de 100 anys de presó. Entre els empresonats hi ha president d’Òmnium, Jordi Cuixart, condemnat a 9 anys de reclusió.\nRafel Llobet, membre de la junta d’Òmnium Alt Urgell, ha justificat aquesta decisió per respondre a “una sentència totalment injusta” i “basada en uns fets en què molta gent en va ser responsable i hi va participar”, com també per denunciar la manera d’interpretar la llei per part del sistema judicial espanyol.\nL’escrit fa referència als dos fets principals als quals la sentència del TS fa referència per condemnar Jordi Cuixart i l’expresident de l’ANC, Jordi Sànchez: la concentració del 20 de setembre de 2017, en la qual una protesta multitudinària va col·lapsar el centre de Barcelona per mostrar el rebuig als registres judicials a departaments de la Generalitat, i la celebració del referèndum de l’1 d’octubre de 2017. Òmnium remarca que en tots dos fets hi van participar centenars de milers de persones.\nLa campanya ha arribat a la Seu després d’haver-se dut a terme ja en jutjats de les principals ciutats catalanes. Des d’Òmnium han avançat que ara l’acció s’està donant a conèixer també en d’altres poblacions de la comarca i que aquests dies s’està preparant la tramitació de més autoinculpacions a la resta de Catalunya.\nEntre els veïns i veïnes que han presentat l’escrit hi ha l’alcalde de la Seu, Jordi Fàbrega, i el vicealcalde urgellenc, Francesc Viaplana. Fàbrega ha reiterat que cal seguir denunciant el fet que “tenim nou persones que han estat condemnades per uns fets que no són delicte” i “per uns actes que a Catalunya van cometre 2.300.000 persones, com van ser votar l’1-O o bé anar a manifestacions”. El batlle conclou que “si ells són sediciosos, nosaltres també ho som”, perquè “no han jutjat 12 persones, sinó que ens han jutjat a tots”, i que ni ells ni la resta de participants a l’1-O no són culpables de res.\nSense poder estar a la sala d’espera\nD’altra banda, la tinent d’alcalde de la Seu, Marian Lamolla, ha lamentat públicament el fet que des dels Jutjats de la Seu s’ha obligat els participants en l’autoinculpació a esperar més de dues hores al carrer, a peu dret i suportant baixes temperatures, perquè se’ls ha impedit estar a la sala d’espera mentre es feia la tramitació. Un fet que la regidora urgellenca entén com “una altra forma de càstig” i “una pena”.\nAl matí, Òmnium ha instal·lat una parada informativa a la plaça de Jacint Verdaguer, davant dels Jutjats, per explicar la campanya a tothom qui s’hi vulgui sumar.\nNotícia Anterior: Inaugurada oficialment la plataforma de Soldeu: “És un somni fet realitat”\nSegüent Notícia: Sis sessions impulsaran estratègies conjuntes de lluita contra el canvi climàtic


200 números de la revista Estris dedicats al lleure educatiu | Catalunya Religió\n(MCECC) Amb quasi 44 anys de recorregut, la revista Estris arriba al número 200. I ho fa amb un especial sobre 'El valor del lleure' que recull 20 articles persones destacades del món acadèmic, social, comunicatiu, educatiu i del lleure analitzen la influència del pas pel lleure en l’adquisició de competències i habilitats socials. Competències com l’autonomia, el lideratge, la creativitat, la justícia, el compromís o el treball en equip posen en relleu el valor que té l’educació en el lleure, tant per als infants com per als monitors i monitores.\nEn aquesta revista també hi ha quatre articles dedicats al paper de la revista Estris i la importància de que una publicació dedicada al món del lleure arribi als 200 números. Es tracta dels articles: 'La lluna en un cove', de Maria Valencia, editora de l'Estris 200; 'Una eina informativa i pedagògica', de Quim Moreno, director de la revista; 'La responsabilitat social dels centres d’esplai', de Josep Oriol Pujol, director general de la Fundació Pere Tarrés i 'Lleure i transformació social', de Neus Munté, consellera de Benestar Social i Família de la Generalitat de Catalunya\nCoincidint amb aquest especial, Estris.cat regala 10 subscripcions digitals anuals totalment de franc. Per participar en el sorteig d’aquestes subscripcions, només cal seguir-los a Twitter (@revistaEstris) i utilitzar l’etiqueta #Estris200 en els propers dies. Els guanyadors es donaran a conèixer el dia de Sant Jordi.\nEstris, revista, publicació, 200, números, especial, valor, lleure, educació, moviment, centres, Esplai, cristians, MCECC, Catalunya, Editorial, Educació, Joves, Cultura i art, Comunicació


La Ciutat Princesa, 22 anys desprès – Sants.org\n9 Novembre, 2018 9 Novembre, 2018 Sants Viu\nLi toca el torn al Jesús, que tot i dir que improvisa, ve amb el discurs après. “Tal dia com avui de 1998 es va re okupar el cine”, certament, una acció propagandística d’on poc més que una guitarra es va poder recuperar. Una guitarra que del cine va anar a l’Hamsa i d’allà a Can Vies, on penja al costat de la barra. Eren temps on no existia el concepte “que diran de nosaltres, ni ens importava”i ni molt menys existien les xarxes socials on recollir opinions i saber el que pensava la gent del que estaven fent. Recorda que al cine hi havia realitats molt diferents, vinculades a la practica més que a la teoria. L’okupació va ser una proposta de Joan Conesa, a qui tenien referenciat com a una persona generacionalment més gran que totes elles i conegut per la seva faceta de robar bancs per finançar el moviment autònom i el seu pas per la presó. El Jesús explica el sobrenom del Cine, l’almorrana de la Via Laietana: era l’únic edifici del carrer que no era una seu institucional. De dalt a baix, oficines bancaries, el de la Prefectura de la Policia Espanyola , de la patronal, dels sindicats, i institucionals. I és que abans de l’okupació el Cine ja va tenir ús sindical per part de la CNT -reivindicat com a patrimoni històric-. En Jesús, descriu la resposta al desallotjament com un fet de ràbia en sentit estricte, contra tot allò que significaven els edificis que envoltaven el Cine.\nLa Ciutat Princesa, 22 anys desprès was first posted on novembre 9, 2018 at 12:29 am.


La Universitat Politècnica de València traspassa fronteres - Diari La Veu\nEscriba el número 742180\nLa Universitat Politècnica de València traspassa fronteres\nEl QS World University la situa entre les 200 primeres universitats del món en huit disciplines malgrat els retalls de fons públics\nLa Politècnica de València està considerada com la millor tecnològica de l'Estat espanyol.\nLa Universitat Politècnica de València (UPV) està entre les 200 millors institucions d'educació superior del món en huit disciplines, segons el QS World University Rànquings per matèries 2014, malgrat les actuals circumstàncies desfavorables en finançament públic. A més, la UPV és l'única universitat tecnològica de l'Estat espanyol que apareix en els tres principals rànquings mundials de qualitat docent superior, la qual cosa, la posiciona com la millor tecnològica de l'Estat espanyol i una de les grans d'Europa.\nAixí, la UPV no solament es manté en el rànquing de 2014 entre les 100 millors universitats del món en Agricultura i Ciències Forestals i en Estadística i Recerca Operativa, entre les 150 primeres en tres disciplines més (Enginyeria Química, Enginyeria Civil i d'Estructures i Enginyeria de Telecomunicacions i Electrònica) i entre les 200 més destacades en Enginyeria Mecànica, Aeronàutica i Fabricació; sinó que a més, apareix per primera vegada en aquest últim grup d'elit formativa internacional en dues matèries més: Matemàtiques i Ciència dels Materials, segons fonts d'aquesta entitat educativa.\nAquestos indicatius que situen la UPV entre les universitats amb més prestigi del món, s'han produït, segons va assenyalar la Politècnica en un comunicat, "malgrat veure reduït any rere any el seu finançament públic".\nA l'èxit dels resultats de la UPV en el rànquing QS per matèries, cal sumar l'unànime reconeixement dels altres dos principals mesuradors de la qualitat docent superior a nivell mundial, l'Academic Rànquing of World Universities (ARWU) de la Universitat Jiao Tong de Shanghai i l'Estafes Higher Education (THE).\nL'única de l'Estat present en els 3 principals rànquings mundials\nDe fet, la UPV és l'única universitat de l'Estat espanyol de caràcter tecnològic que figura en l'última llista (agost de 2013) de l'ARWU de les 500 millors universitats del món i la primera politècnica estatal entre les 100 millors universitats del món amb menys de 50 anys d'antiguitat segons el THE 100 Under 50.\nPer tant, segons ressalta la pròpia UPV, la Politècnica és l'única universitat tecnològica de l'estat que apareix en els tres principals rànquings mundials de qualitat docent superior, "fent-ho a més en una posició global de lideratge que avala la qualitat d'una universitat que segueix, malgrat l'actual conjuntura econòmica en educació i recerca, en constant millora".\nMés de 3.000 centres analitzats\nEl rànquing, desenvolupat per l'empresa britànica Quacquarelli Symonds (QS), avalua el treball de les universitats en cinc grans àrees del coneixement: Arts i Humanitats; Enginyeria i Tecnologia; Ciències Biològiques i Medicina; Ciències Naturals i Ciències Socials i Gestió Empresarial.\nPer a elaborar la classificació, QS analitza diferents paràmetres relacionats amb la producció científica, el prestigi de les universitats tant per al món acadèmic com l'empresarial, la projecció internacional i el compromís en l'ensenyament. De les més de 20.000 universitats existents en el món, el rànquing QS ha analitzat en aquesta quarta edició més de 3.000 centres d'educació superior i classificat un total de 689.\nBons resultats, moltes restriccions\nSobre aquest tema, el rector de la UPV, Francisco Mora, va manifestar que el rànquing QS presenta uns "números molt bons per a la Politècnica". El màxim responsable de la universitat valenciana va destacar a més, la millora "malgrat les restriccions en recerca que estem patint per part del finançament públic". I més, tenint en compte que aquest mesurador "atén bàsicament a paràmetres de recerca".\nPer a la UPV, aquest assoliment demostra que els investigadors de la UPV "estan treballant amb més afany que mai, amb molta més innovació i creativitat en la seua feina, perquè disposen de menys mitjans i recursos que en anys anteriors".\nLa UPV ha incorporat més disciplines entre les 200 millors universitats del món i el nivell global de la UPV ha millorat, tal com assenyala el mateix rector, "la UPV confirma que és sense dubte la millor tecnològica d'Espanya i una de les grans del continent europeu".\nEscriba el número 292217


Armin Laschet: qui és l'home triat per substituir Angela Merkel?\nArmin Laschet: qui és l’home triat per substituir Angela Merkel?\nL'elecció de Laschet en compte de Söder s'explica en part per la complexa relació entre la CDU i la CSU\nPer: Ed Turner\nDesprés de mesos d’incertesa, els demòcrata-cristians alemanys han triat finalment l’home que es presentarà a les eleccions del setembre per substituir Angela Merkel com a canceller. Armin Laschet és actualment ministre-president (el cap de govern) de l’estat de Rin del Nord – Westfàlia i ha encapçalat la Unió Cristiano-demòcrata (CDU) des que Merkel va abandonar aquesta funció al gener.\nVa ser triat per davant de Markus Söder, cap del partit germà de la CDU, la Unió Social-cristiana (CSU), i ministre-president de Baviera. Söder havia guanyat el suport d’uns quants pesos pesants de la CDU i nombrosos sondatges d’opinió mostraven que tenia més suport públic que Laschet.\nDe fet, tan sols el 29% dels alemanys enquestats veia Laschet apte per a ser canceller, i Söder tenia el suport del 63%. Una altra enquesta suggeria que el nomenament de Laschet podria costar al partit 98 escons. Però el fet que Laschet dirigeixi el partit que ha tingut la cancelleria d’ençà del 1949, tret de vint anys, segurament farà que sigui el favorit per a succeir Merkel.\nQui és Laschet?\nLaschet, de seixanta anys, ha estat constantment subestimat durant la seva carrera, una experiència que comparteix amb Angela Merkel i fins i tot amb Helmut Kohl, que van superar col·legues més coneguts abans d’ocupar el càrrec més important d’Alemanya.\nEl 2017, va aconseguir una sorprenent victòria quan esdevingué ministre-president de Rin del Nord-Westfàlia, seu del gran centre industrial del Ruhr, a més d’importants aglomeracions urbanes al voltant de Colònia i Düsseldorf. Antic diputat, Laschet es declara pro-europeu i es presenta com a centrista, molt a l’estil de Merkel. Aquest va ser l’èxit de la seva proposta a la CDU quan va ser elegit cap del partit el gener per un estret marge contra el representant de l’ala dura, Friedrich Merz.\nAmb el seu suau accent renà, Laschet sembla més un batlle de poble que no un cap de nació. No obstant això, ha demostrat ser un mestre de la gestió del partit en la contesa per a presidir-lo, tot contactant un per un amb els càrrecs intermedis per tal d’apuntalar el suport (una cosa per la qual Kohl també va ser famós).\nLaschet també pot ser dur. Ha adoptat una línia severa en qüestions d’ordre públic al seu estat natal, on va culpar maldestrament búlgars i romanesos dels brots locals de covid-19. L’any passat va pressionar constantment per accelerar la relaxació de les restriccions de la covid, tot situant-se en contra de Merkel, i es va trobar amb les crítiques d’ella el març d’enguany per no haver aplicat les restriccions amb prou rigor.\nLaschet també ha rebut crítiques per les seves declaracions de política exterior en què qüestionava la responsabilitat de Rússia als atemptats de Salisbury i el suport al règim de Baixar al-Assad a Síria. Dit això, els assumptes exteriors no han estat encara un pilar important a la carrera política de Laschet i és probable que giri cap al corrent europeu si assumeix el paper de cap de la nació.\nPer què ell?\nL’elecció de Laschet en compte de Söder s’explica en part per la complexa relació entre la CDU i la CSU. La CSU és l’ala bavaresa de la democràcia cristiana alemanya i ha estat ferma defensora dels interessos de Baviera, cosa que no es veu bé fora d’aquest estat. Les dues vegades anteriors (el 1980 i el 2002) en què la CSU ha presentat el candidat a canceller, el partit ha estat derrotat, cosa que els defensors de Laschet han assenyalat sovint.\nLes dues ales de la democràcia cristiana alemanya també s’han enfrontat, fa poc, per la política migratòria. El 2018 hi hagué una disputa pública entre Merkel i Horst Seehofer, llavors cap de la CSU i ministre d’Interior del seu govern, per la política de fronteres obertes de la cancellera. La crisi va esclatar i, curiosament, va convertir Söder en la cara pública de la CSU. Des de la seva nova posició, va girar cap a una posició més centrista i es va esforçar per destacar les seves credencials ambientals.\nTanmateix, amb això no n’hi hagué prou per a convèncer la majoria de l’òrgan executiu de la CDU que donés suport a Söder com a candidat a canceller. En una reunió virtual caòtica, trenta-un membres van votar en secret per Laschet. El resultat va ser de nou vots a favor de Söder i sis abstencions, cosa que representa una bona victòria per a Laschet, però no un suport rotund.\nL’endemà, Söder va acceptar el resultat de mal grat, i el secretari general de la CSU va declarar que Söder continuava essent “el candidat a canceller dels nostres cors”. Alguns pesos pesants havien donat suport a Söder –sobretot Reiner Haseloff, ministre-president de Saxònia-Anhalt–, però molts més van donar suport a Laschet. És possible que hi hagi hagut preocupació per l’enfocament més aviat despectiu i gairebé populista de Söder envers els òrgans del partit (als membres del Präsidium, o nucli de l’executiva de la CDU, no els va fer gens de gràcia de ser comparats amb una sala plena de fum).\nArribarà al cim?\nPocs mesos abans de les eleccions, la gran pregunta és si Laschet pot guanyar prou suport públic per a convertir-se en canceller. El primer sondatge fet després del seu nomenament donava als Verds un avantatge de set punts. El sondatge suggeria que, encara que la CDU / CSU quedava en primer lloc, hi havia opcions que podrien deixar-la fora del govern (una coalició entre els Verds i uns quants partits podria formar un bloc més gran).\nA principi d’any, era gairebé segura una coalició CDU / CSU-Verds, però el programa de vaccinació d’Alemanya, que trontolla, l’escàndol de les contractacions corruptes que afecta els diputats de la CDU-CSU i els problemes interns de la Democràcia Cristiana han malmenat aquesta possibilitat. No obstant això, el clima és febril i la CDU-CSU podria recuperar terreny d’aquí al setembre, sobretot si agafa embranzida la vaccinació. Val la pena d’observar la política alemanya, que potser proporcionarà un altre centrista subestimat com a polític més important de la UE.\nEd Turner és codirector de l’Aston Centre for Europe, Aston University. Aquest article va aparèixer originalment a The Conversation.


Registre Espanyol de Malalties Neuromusculars (NMD-ES) – Neuromuscular Barcelona\nRegistres Registre Espanyol de Malalties Neuromusculars (NMD-ES)\nEl projecte NMD-Es és un projecte col.laboratiu en el que actualment participen neuròlegs i neuropediatres de 29 hospitals de tota Espanya. Té com objectiu registrar el major número de pacients amb malalties neuromusculars, aquesta informació ens permet investigar nous gens, biomarcadors i patrons de neuroimatge, i l’elaboració d’algoritmes diagnòstics. NMD-ES pretén ser també una eina útil i ràpida per la cerca de candidats per assajos clínics.\nActualment existeixen 10 registres operatius amb més de 5000 pacients introduïts, aquests registres engloben la majoria de malalties neuromusculars: Miastènia Gravis, Neuropaties hereditàries, esclerosis lateral amiotròfica, distròfies musculars, neuropaties inflamatòries, malaltia de pompe, miopaties mitocondrials, miositis per cossos d’inclusió, miastènia congènita i miopatia per dèficit de col·lagen VI.\nLa informació continguda és totalment anònima i compleix amb tots els requisits legals en quant a confidencialitat i protecció de dades. Tots els pacients inclosos al registre han de signar un consentiment informat.\nS’ha desenvolupat també, un pla de qualitat que garanteix l’exactitud i fiabilitat de les dades.\nLa necessitat de disposar de registres d’aquestes malalties poc freqüents ha estat reconeguda a Europa i de fet existeixen una sèrie de registres europeus que a l’actualitat intenten agrupar-se sota els mateixos paràmetres. Aquests projectes europeus representen una eina important per recopilar i utilitzar coneixements de diferents patologies proporcionant una eina d’accés fàcil a coneixement mèdics. L’adopció de criteris de qualitat de les dades introduïdes als registres i les relacions que naixeran entre els usuaris de les mateixes, facilitarà que s’arribi a consens per definir solucions compartides o guies clíniques..\nRegistrar pacients amb o sense diagnòstic de malalties neuromusculars a Espanya.\nInvestigar nous gens, biomarcadors i patrons de neuroimatge.\nConèixer la disponibilitat de mostres per investigació.\nExplotar el registre com a eina de selecció de pacients per assajos clínics.\nDesenvolupar algoritmes diagnòstics utilitzant la informació clínica, neuroimatge i dades de laboratori.\nPARTICIPACIÓ EN L’ÀMBIT INTERNACIONAL\nEl Registre Espanyol de Malalties Neuromusculars forma part del projecte europeu TREAT-NMD, xarxa a l’àrea de les malalties neuromusculars que proporciona la infraestructura necessària per que les noves teràpies arribin a tots els pacients. Concretament formem part del TGDOC (Global data base oversight committee) responsable de revisar totes les sol·licituds d’informació per al reclutament de pacients per assajos clínics i les sol·licituds adreçades a conèixer la viabilitat de assajos a diferents països.\nAquest registre participa també a projecte RD-Connect, plataforma integrada que conecta bases de dades, registres, biobancs i dades clíniques bioinformàtiques per la investigació de les malalties minoritàries. RD-Connect forma part del Programa Marc Horitzó 2020.\nMiopatías / Distrofias Musculares\nMiopatía por déficit de Colágeno VI\nEl registre ofereix diferents maneres d’explotar les dades que conté:\nLocalització de pacients per assajos clínics i projectes d’investigació. Tant des d’organismes institucionals com per a projectes col.laboratius entre investigadors.\nExplotació individual de les dades introduïdes per l’investigador.\nProjectes col.laboratius d’investigació.\nCOM PARTICIPAR AL REGISTRE\nSi ets pacient i vols participar\nSi ets metge i vols participar\nLes dades d’aquest registre són introduïts pel metge neuròleg del pacient. Si com a pacient afectat vols que les teves dades consten en aquest registre, pots consultar si el teu hospital de referència ja participa en el projecte (veure llistat d’hospitals participants). Si no és així, pots demanar al teu metge que es posi en contacte amb nosaltres a l’adreça de correu electrònic ssegovia@santpau.cat o enviant-nos el següent formulari, nosaltres l’informarem dels passos a seguir per poder participar.\nContacte Registres (Pacients)\nHospital de Referència:\nCom podem coraborar?:\nSi encara no participes en el Registre clínic, posa’t en contacte amb nosaltres a l’adreça de correu ssegovia@santpau.cat o enviant-nos el següent formulari i t’informarem de tot el procediment per formar part d’aquest projecte.\nContacte Registres (Metges)\nEstudi de patró de neuroimatge en la Distròfia oculofaríngea\nEstudi d'història natural, de 5 anys de durada, en pacients pediàtrics i adults amb miopatia per defecte de Colágeno VI\nInvestigador Principal: Cecilia Jiménez (Hospital Sant Joan de Déu)\nCaracterització clínica de pacients amb Esclerosi lateral amiotròfica a Espanya\nInvestigador Principal: Ricard Rojas (Hospital de Sant Pau)\nCaracterització clínica i genètica dels pacients amb malaltia mitocondrial a Espanya\nDurada: 2018 -\nInvestigador Principal: Rafael Artuch (Hospital Sant Joan de Deu)\nImplicacions pronòstiques dels pacients amb Miastenia Gravis que pateixen alteracions del timó\nDurada: 2017 -\nInvestigador Principal: Gerardo Gutiérrez (Hospital Infanta Sofía)\nEstudi de síndromes miastènics congènits en la població pediàtrica espanyola: caracterització clínica, electrofisiològica, genètica i resposta terapèutica\nInvestigador Principal: Andrés Nascimento (Hospital Sant Joan de Déu)\nEstudi observacional retrospectiu per descriure la història natural i l'evolució dels pacients amb miositis per cossos d'inclusió (Inclusion body myositis IBM).\nInvestigador Principal: Isabel Illa Sendra (Hospital de Sant Pau)\nAgència finançadora: Novartis\nBase de dades espanyola de malalties neuromusculars\nInvestigador Principal: Ricard Rojas Garcia (Hospital de Sant Pau)\nAgència finançadora: Instituto de salud Carlos III\nDescripció genotip-fenotip de pacients d'Espanya amb CMT causat per mutacions en el gen GDAP1\nInvestigador Principal: Teresa Sevilla (Hospital La Fe)\nRamos-Fransi A, Rojas-García R, Segovia S, Márquez-Infante C, Pardo J, Coll-Cantí J, Jericó I, Illa I, Myasthenia NMD-ES Study Group.


Dimarts, 15 abril 2014 14:03\nCal decidir els usos de dos equipaments municipals\nUn cop aprovat, el primer reglament de Participació Ciutadana, l’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro inicia ara un doble procés participatiu per decidir els usos del futur centre cívic de Castell d’Aro –en una part de l’actual escola Vall d’Aro- i del nou espai per a entitats a Platja d’Aro –on avui hi ha els serveis municipals de l’àrea d’Urbanisme-. Per fer-ho, el consistori s’adreça tant a les associacions del municipi, com a tota la ciutadania que a nivell particular hi vulguin prendre part.\nLa nova ubicació de l’escola, al costat de l’institut Ridaura, el curs 2015-2016 allibera l'equipament. Una part de l’edifici (60 m2) es destinarà a l’ampliació de la Llar d’Infants Municipal. Es retiraran els mòduls prefabricats i es recuperarà la part de la Plaça Poeta Sitjà cedida com a pati. D’aquests canvis en resultarà una superfície ja construïda de 450 m2.\nLes entitats locals estan cridades a diverses reunions de treball, i tothom pot expressar la seva opinió en un qüestionari en format paper o en versió electrònica, del 15 d’abril al 2 de maig. També es pot demanar informació o manifestar-se directament al Centre Cívic Vicenç Bou de Platja d’Aro, presencialment, per telèfon o a participa@platjadaro.com. Posteriorment, en un taller participatiu, associacions i ciutadania, treballaran amb l’opinió recollida per formular les propostes d’usos per al nou centre cívic.\nParal·lelament cal definir els continguts de l’espai de 250 m2 que s’alliberarà amb el trasllat de l’àrea d’Urbanisme de l’Edifici Banc de Madrid a la Casa de la Vila, a partir de maig de 2015. Pensat inicialment com a hotel d’entitats, el nou centre cívic de Castell d’Aro i l’existència d’altres espais de Platja d’Aro que donen serveis a les associacions poden fer-ne variar les seves característiques, Justament per això també s’inicia, entre les entitats, el procés participatiu que ajudi a definir-ne el model.\nCal decidir els usos del nou centre cívic de Castell d’Aro i l’espai per a entitats a Platja d’Aro\nCalendari de treball amb reunions amb associacions i enquestes per a tota la ciutadania (15 d’abril-2 de maig)\nProcessos iniciats després de l’aprovació pel ple municipal del primer reglament de Participació Ciutadana\nInformació: regidoria de participació i entitats municipals · T 972 818 341 · participa@platjadaro.com · web procés participatiu\nLlegir 3703 vegades


Responem als dubtes sobre les vacunes - À Punt\nResponem als dubtes sobre les vacunes\nL'immunòleg Alfredo Corell explica a À Punt, per exemple, si les persones vacunades poden contagiar-se i contagiar-ne altres.\nVÍDEO | Responem als dubtes sobre les vacunes\n22 de febrer 2021 - 16:21\nL'evolució positiva dels contagis va lligada també a la immunització de la població. Aquest dilluns ha arribat un nou enviament de Pfizer a la Comunitat Valenciana amb més de 40.000 dosis. S'accelera el procés de vacunació i augmenten els dubtes entre la gent. Amb l'ajuda de l'immunòleg Alfredo Corell responem les preguntes més freqüents. Per exemple, si les persones vacunades poden contagiar-se i contagiar-ne altres.\nL'administració de la vacuna contra la Covid-19 genera encara molts dubtes entre la població, entre altres si els xiquets i les xiquetes s'han de vacunar o si podem contagiar a pesar d'estar immunitzats. À Punt ha eixit al carrer per a tractar de resoldre algunes d'aquestes qüestions amb l'ajuda de l'immunòleg Alfredo Corell.\n- Puc contagiar o contagiar-me encara que m'haja vacunat?\nQuan ens vacunem, es produeixen unes defenses al nostre organisme per a defensar-nos del virus, de manera que si jo agafe el virus dins de dos mesos, les meues defenses fan que no cresca. Però el virus entra per la via respiratòria fonamentalment i, encara que no done símptomes, puc contagiar.\n- Fins a quan dura la immunitat?\nSembla que almenys l'horitzó d'un any tindrem immunitat, encara que pot ser més.\n- Puc negar-me a posar-me una de les vacunes i triar-ne una altra?\nNo podem, ni hem de triar la vacuna que volem posar-nos, ja que cal valorar que en aquest temps que ha passat tinguem tres vacunes.\n- Els xiquets s'han de vacunar?\nNo podem posar un producte que no ha sigut testat en aquestes franges d'edat. Que siga més necessari o no, l'evidència no ens espenta a això perquè ha sigut el col·lectiu que menys casos ha tingut i que havent-los tingut no han registrat unes gravetats altes.


Què hi ha de postres?: de maig 2013\nAvui farem la típica coca de pa artesana, molt senzilla de fer i molt bona. I ja tindrem la base per fer pa.\nLa farina la compro en sacs de 25 quilos en una farinera. N'hi ha de moltes classes amb diferent "força": el nº 1E - 1 - 1B - 1L - 2 - 3 - 3L - 5E - 5F - 5B - 5 - 5L - 6 - 6B.\nLa nº 1 és la que té més força.\nNosaltres quan en preparàvem per fer brioix les barrejaven perquè teníem una saca de cada. Això és complicat i jo sempre agafo la del mig, la nº 3.\nDepèn del tipus de farina admet més aigua o menys.\nLa pasta mare és un trosset de massa de la darrera vegada de fer pa que guardo al congelador. L'he tret 12 hores abans de fer el pa i la poso a la nevera per a que es descongeli.\nAmb les proporcions d'aquesta recepta sortirà un pes de coca d'aproximadament 860 g.\n290 g d'aigua.\n10 g d'aigua.\n10 g de llevat frecs. (Levital)\n100 g de pasta mare.\nPer començar es posa la farina i la sal a l'amassadora. S'hi posa l'aigua de mica en mica i es treballa a velocitat lenta uns 5 minuts.\nEs para l'amassadora, el bol es tapa amb un drap i es deixa reposar uns 10 minuts.\nEn el vas que hi tenim els 10 g d'aigua i s'hi posen els 10 g de llevat frecs i es barreja amb una cullera.\nQuan han passat els 10 minuts de repòs hi afegim el llevat.\nI la pasta mare i es treballa 5 minuts més.\nAls 9 minuts una mica l'oli d'oliva.\nDesprés dels 10 minuts.\nEs posa sobre la fusta de treball empolsinada amb farina. Si es vol amassar a mà, mireu la pasta de brioix.\n(La pasta no s'ha d'enganxar a la fusta de treball, ni tampoc a les mans. Si s'enganxa hi afegim una mica de farina, i si és massa dura s'hi afegeix una mica d'aigua. Ha de quedar just per a que no s'enganxi i poder-la treballar bé.)\nAmb les mans la treballem una mica més, aixecant la pasta i picant-la sobre la fusta de treball. Fins que quedo ben fina i elàstica, així queda molt més bé.\nLi donarem forma rodona i ho posem en un bol, es deixa reposar uns 30 minuts en el forn a 30ºC, amb la porta tancada per a que no li toqui el aire.\nI altra vegada en el forn, de manera que reposi els 15 minuts restants.\nAls 30 minuts, la posem sobre la fusta de treball sense tocar-la molt i ja la tenim a punt.\nAmb un corró empolsinat amb una mica de farina s'estira la massa donant-li forma de coca.\nCargolarem la massa sobre el corró i la posarem sobre paper de forn que tindrem en una safata.\nAmb les mans formem la coca, apretant la massa mirant que quedi d'un gruix uniforme.\nI com van llevant.\nEs posa la safata dintre el forn i es deixa llevar uns 30 minuts fins que la massa pugi més del doble (són mesures orientatives). El temps de llevar és molt important i ha d'estar al seu punt.\nQuan està al punt, es treu la safata del forn i es posa el forn a 220ºC. Quan tinguem aquesta temperatura amb un tros de plàstic amb molt de compte s'hi fan uns talls.\nEl forn ha tardat 22 minuts a arribar als 220ºC. Aquests minuts els hem d'afegir al temps de llevar. En ser la safata freda, la temperatura baixarà a uns 180ºC. També en ser la safata gruixuda, els primers 6 minuts només tenia enceses les resistències de sota, sense ventilador, després a dalt i a baix. I es deixa coure uns 20 minuts. (Si no es fa així no es cou de la part de sota i va molt bé que els primers minuts tingui força escalfor la part de sota que és el que la fa que s'infli). Durant tot aquest temps la temperatura ha estat de 180ºC a 200ºC.\nEl temps de forn és orientatiu... 10º més o menys de temperatura fa que canviï el temps i també si es molt gruixuda o prima.\nDesprés dels 20 minuts, ha quedat ben cuita.\nI fem la últimes fotos.\nPer que ens quedi així? És el fruit de fer-la moltes i moltes vegades i és així com se n'aprèn i també voler-ho fer cada dia millor.\nPensareu quina cosa tant complicada, però us dic que amb una mica de pràctica es fa en un plis plas!!!\nPublicat per Ramon Juanola a 8:22 11 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Coca de pa (M)\nAvui he fet unes lioneses salades per fer un bon aperitiu, una altra varietat per fer un bon entrant de pasta salada per celebrar un aniversari o el dinar de festa major.\n82 g de aigua (surten unes 40 lioneses petitetes)\n26 g de mantega (o greix de porc)\n67 g de farina tamisada\n2 ous (110g aproximadament)\nLa mateixa que la pasta choux.\nAmb la mànega he fet muntanyetes de la mida de mitja nou petiteta. Cal posar-les una mica separades perquè s'inflaran molt i es podriran tocar. Les he posat sobre una planxa de silicona, perquè tinguin força escalfor de sota. S'inflen molt més si es fan en una safata que no tingui la base gruixuda.\nPosarem la safata al forn. Es couen primer uns 10 minuts a 200ºC i seguidament s'abaixa a 180ºC i es couen 10 minuts més, sense ventilador. En cap cas es pot obrir la porta: sortiria el vapor i no s'inflarien. Només es pot obrir quan estiguin daurades.\nDesprés de 20 minuts. El temps de forn és orientatiu. Cal assegurar que les lioneses quedin cuites de dins i seques per fora.\nEs poden farcir d'un munt de coses. Jo les he fet de llom de porc salat, formatge, salmó fumat, paté, sobrassada i d'olives verdes amb filets d'anxova.\nAquí en tenim sis. Eh que són maques i bones!!!!!!\nUs animo ha fer-les. Amb una mica de pràctica, costa més dir que les vols fer, que fer-les.\nPublicat per Ramon Juanola a 13:57 16 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Lioneses salades\nPublicat per Ramon Juanola a 10:15 8 comentaris:


El tortell de Reis – Santacreu\nJa queda molt poc per tornar a viure una de les nits més màgiques de l’any, aquella on els Reis d’Orient recorren casa per casa repartint regals i llaminadures. Però, mentre ses majestats recorren la ciutat la vigília del 6 de gener, a Santacreu, treballem tota la nit per preparar el pastís més esperat de les festes nadalenques, endevineu quin és? Exacte: el tortell de Reis!\nAquest dolç típic té forma d’anella o cèrcol, la seva massa pot estar feta amb pasta fullada o brioix francès i pot anar farcit de massapà, nata, crema, trufa, melmelada o cabell d’àngel. En aquest post indaguem una mica més en la seva història i us expliquem com l’elaborem al nostre obrador.\nL’origen del tortell és pagà, encara que avui en dia es gaudeixi durant el Nadal. Els romans el menjaven durant les seves celebracions en homenatge al déu Saturn, el protector de l’agricultura, on celebraven el final dels mesos foscos de l’any. Es tractava d’uns tortells rodons fets amb carabassa, mel, figues, dàtils… i contenien una fava que representava l’abundància i la prosperitat. Qui treia la fava podia governar com a rei o reina en clau d’humor durant els dies vinents.\nTot i que els ingredients i el seu significat han canviat, la seva forma continua sent rodona. Ara, qui troba la fava ha de pagar el tortell! A més, s’afegeix una altra figureta de ceràmica, normalment amb aparença de rei o reina, i a qui li toca s’ha de posar una corona daurada durant tota la celebració.\nA Santacreu elaborem el tortell clàssic de brioix francès, fet amb massa mare i llarga fermentació i amb tres farcits diferents: amb massapà d’ametlla Marcona, amb nata i crema cremada o bé farcit només amb crema cremada. Es decoren tots tres amb fruites confitades, sucre perlat i trossets d’ametlla. A més, per garantir un producte fresc i esponjós, els coem durant tota la nit i el matí de Reis.\nVolem que gaudeixis d’un producte 100% artesà. Saber que el nostre equip ha treballat intensament per oferir-te el millor tortell és garantia de la millor qualitat i d’un resultat extraordinari gràcies a la passió amb què s’ha preparat.\nRecorda encarregar el teu amb 24 hores d’antelació com a mínim, t’esperem a la nostra botiga!


Des de la Font del Bisbe: Avui, 14 de juny, totes i tots som escola!\nLa mobilització de Somescola avui portarà a que Barcelona s’ompli d’una marea popular per defensar l’escola catalana i el dret a decidir el model educatiu. “Per un país de tots, decidim escola catalana”, un lema, que encapçalarà la marxa que sortirà del Passeig de sant Joan amb la Gran Via, a la plaça Tetuan, i acabarà al passeig Lluís Companys, davant el Parc de la Ciutadella.\nS’han aplegat 44 entitats a la convocatòria i una multitud de suports de tota mena ha anat rebent fins al dia d’avui. L’escola és un element central de la cohesió social i la llengua un patrimoni comú, una eina vehicular per l’entesa de les persones.\nEl que es vol es mantenir un model, vigent, d’escola catalana, que la darrera decisió del tribunal superior de justícia de Catalunya posa en perill. Un model que amb tots el entrebancs i sovint amb unes administracions més que tèbies amb els recursos, sempre ha tingui en les escoles, en les comunitats escolars, els que millor l’han defensat.\nSom conscients de la voluntat manifesta del govern del partit popular de destruir el que ha estat la columna vertebral de la catalanitat, l’escola en català. Sabem de l’obsessió del ministre Wert pel tema, una obsessió ideològica que no te res de pedagògica. Però en el moments difícils és quan la nostra comunitat escolar, el nostre país, sap defensar-se i avançar. Avui totes i tots som escola!\nEtiquetes de comentaris: comunitat, entesa, justícia, Som escola


EL PRIMER ANIVERSARI DE LA NOVA PLAÇA MERCAT\nEL PRIMER ANIVERSARI DE LA NOVA PLAÇA MERCAT 40% més de clients i 45% més de facturació, dades principals del balanç dels placers al nou edifici del Mercat, que avui està de celebració\nLa Plaça Mercat ha celebrat aquest matí el primer any de funcionament a les noves instal.lacions. A les 9h en punt, els placers han bufat les espelmes del pastís amb el que han commemorat els primers dotze mesos a l’edifici, que consta de 3.900 metres quadrats repartits en tres plantes.\nEl president de l’Associació de Placers, Jordi Vilarrasa, ha assegurat que “ha estat un any amb uns resultat molt positius en el que tots hem treballat de valent en un horari continu que també ens ha ajudat a arribar a més gent”. Segons Vilarrasa, “el client d’Olot et diu que està molt orgullós del nou Mercat i això t’anima. També ve gent de fora que ve a veure el nou espai i comprar els nostres productes”. Amb l’entrada en funcionament de la nova Plaça Mercat, es va decidir ampliar l’horari d’atenció al públic que actualment és de dilluns a divendres de forma ininterrompuda de les 8 a 19h i de dissabte de 8 a 15h. Això ha suposat un horari ininterromput i, amb el nou edifici, un increment de clients del voltant del 40% de mitjana. El regidor de Promoció de la Ciutat, Estanis Vayreda, ha concretat que “un 90% dels compradors de la Plaça Mercat són d’Olot i comarca, que mantenen una fidelització (entre diària i/o setmanal) del 95%”. Pel que fa a la facturació, “tot i que no tenim el volum de cada establiment, segons dades dels mateixos placers, es pot parlar d’una mitjana d’un 45% d’augment del nou Mercat en relació a l’espai anterior” ha afirmat Vayreda.\nL’alcalde, Josep M. Corominas, ha subratllat “la feina impagable que fan els places amb la seva bona manera de treballar, els seus productes de qualitat, amb la seva simpatia que s’han anat guanyant un públic molt fidel”. Corominas ha afegit que “estem molt contents pels resultats obtinguts per Plaça Mercat, però no ens quedem aquí. Seguim treballant en l’antic edifici de l’hospital Sant Jaume, la plaça del Teatre i el Firal com a nous revulsius per al centre de la ciutat”.\nQuan es va inaugurar la plaça Mercat el mes de novembre de 2014, hi havia 19 espais ocupats. A principis de 2016, s’obrirà l’últim espai que queda disponible de les instal.lacions del Mercat d’Olot que, de mitjana, compta amb 35.000 clients al mes.


Un informe del Síndic certifica que l'escola catalana està infrafinançada - Regió7\nUn informe del Síndic certifica que l'escola catalana està infrafinançada\nConclou que cal invertir 1.163,8 milions anuals més perquè l'educació sigui gratuïta de veritat\n13·07·20 | 23:32\nEl síndic de greuges, Rafael Ribó, i el conseller Josep Bargalló (segon i tercer per l'esquerra) acn\nUn informe del Síndic de Greuges de Catalunya xifra en 1.163,8 milions d'euros el finançament públic extra que la Generalitat hauria de fer als centres perquè una plaça escolar fos realment gratuïta. Per corregir l'infrafinançament que aquest estudi certifica, la sindicatura proposa un sistema gradual que recuperi els contractes programa: un mètode lligat a les característiques socioeconòmiques de les famílies, els centres i la zona, associat al compliment de compromisos.\nSegons l'anàlisi, falten diners sobretot per contractar més professorat i personal de suport, tant a la xarxa pública com a la concertada; cobrir les despeses de funcionament dels centres, i garantir la gratuïtat d'activitats complementàries, sortides, colònies, llibres de text i material escolar. El treball evidencia que la despesa pública és més elevada en aquest sector que en el concertat, perquè el públic concentra les situacions socials més desfavorides.\nEl document remarca que les desigualtats i els desequilibris entre els centres educatius justifiquen la importància d'augmentar progressivament la inversió pública en educació, ja que l'actual «és insuficient» per cobrir el cost d'una plaça escolar «sense necessitat de copagament».\nEl seu cost teòric s'ha calculat a partir d'«un escenari hipotètic d'escolarització plenament equilibrada que actualment no es produeix, en què centres públics i concertats tinguessin una composició social equivalent entre si». Els resultats distingeixen nivells i xarxes educatives: el cost d'una plaça d'infantil i primària s'ha valorat en 4.973,63 euros per alumne -5.117 a la pública i 4.659 a la concertada- i en 6.100 a secundària -6.579 i 5.211, respectivament.\nEl càlcul s'ha fet a partir d'informació facilitada pel Departament d'Educació sobre el finançament dels centres públics i concertats, d'una enquesta sobre les quotes que paguen les famílies i dels pressupostos liquidats de cent escoles concertades.\nAmb relació a les quotes que abonen els pares, l'informe denuncia la «forta associació» que hi ha entre elles i l'estructura social dels centres, especialment als concertats, cosa que fa que els projectes educatius siguin desiguals. Pels experts, «els elevats nivells de despesa privada evidencien que el principi de gratuïtat de l'ensenyament no es compleix». Aquestes aportacions s'acosten, de mitjana, als 1.857 euros per alumne i curs: 855,8 al sector públic i 3.931,5 al concertat.\nUna comissió d'experts ha realitzat una sèrie de treballs per quantificar la despesa pública necessària per garantir la gratuïtat educativa, els resultats dels quals es recullen en el projecte «Estimació del cost de la plaça escolar a Catalunya», que el síndic, Rafael Ribó, va presentar ahir al Parlament.\nPer la seva banda, el conseller d'Educació, Josep Bargalló, va afirmar que el Departament «té un pla de xoc de 33 milions d'euros per invertir sobretot en centres de màxima complexitat el pròxim curs», en la lluita contra la segregació escolar, i que s'aplicarà a través de contractes programa.\nAragonès condiciona la negociació amb l'Estat a la fi de la repressió: "Si no acaba, serà molt difícil parlar de res"\nLa Xina destaca els seus «èxits històrics» i elogia la seva relació amb Espanya\nEl volcà de Tajogaite es reactiva i la lava busca la costa de La Palma\nRestriccions covid: 10 comensals per taula a l'interior de restaurants i el 60% de públic als grans espais


Detecten un brot de galteres a les comarques de Girona\nLa responsable del servei de vigilància epidemiològica a Girona, Neus Camps, ha recordat que la malaltia sol ser benigna i no acostuma a causar problemes greus.\nRedacció 13/02/2012 - 11.54 Actualitzat 13/02/2012 - 14.11\nLa parotiditis es pot prevenir amb la vacuna de la triple vírica marcada en el calendari. (Foto: Reuters)\nLes comarques gironines s'han vist afectades per un brot de galteres que ha infectat 26 persones. L'origen s'ha trobat en un grup de gironins que van viatjar a una altra zona de l'Estat en què la malaltia era present. Dels 26 contagiats, 6 han patit alguna complicació com inflamació de testicle o del pàncrees.\nTots els contagiats són adults i no hi ha cap infant al qual li hagin diagnosticat la malaltia. Després de dues setmanes d'incubació, cinc dels viatges van començar a notar diversos símptomes de la malaltia, com com mal de cap, pèrdua de gana, dolor abdominal o dolor muscular, així com la inflor de les glàndules paròtides.\nLes galteres no tenen un tractament específic, així que els malalts només poden prendre medicació per a alleujar-ne els símptomes. Per a evitar el contagi els experts recomanen a aquells que puguin estar afectats que s'estiguin tancats a casa des del primer dia, per evitar que puguin contagiar més persones.\nLa parotiditis és una malaltia aguda i contagiosa, però, segons detalla Camps, és benigna i autolimitada, ja que quan es passa el període infecciós el malalt es cura. Tot i això i encara que generalment la malaltia no és greu, sí que a vegades poden aparèixer algunes complicacions.\nControlat un brot de galteres que ha afectat escoles i instituts de l'Anoia


Adjudicat el projecte de museïtzació del Museu del Port de Tarragona per 917.000 euros\nProjecte de museïtzació del Museu del Port de Tarragona.\nLa licitació l'ha guanyat la UTE formada per Expomon Produccions juntament amb Wasabi Produccions\nActualitzada 13/01/2021 a les 11:20\nEl Port de Tarragona ha adjudicat el projecte museïtzació del Museu a la UTE formada per Expomon Produccions juntament amb Wasabi Produccions per un import de 917.000 euros. Les obres es troben en la fase final de la remodelació i nous continguts del Museu del Port.\nPer la seva part, Wasabi Produccions és una productora dedicada a la comunicació audiovisual especialitzada en el desenvolupament, programació, disseny i realització de projectes audiovisuals i interactius per a la comunicació cultural en l’àmbit de la interpretació del patrimoni, el turisme cultural i ecològic, la museologia i l’art. Entre els seus últims projectes destaquen el Catalunya Mar Enllà al Museu Marítim de Barcelona, el Museu del Vidre a Vimbodí Museu d'Or, o La Fortalesa de Sant Julià de Ramis.\nLa UTE guanyadora haurà de seguir l’encàrrec del projecte Nou Museu del Port de Tarragona de l’equip Cristià-Blasi. D’aquesta manera produiran, subministraran i adequaran l'equipament de l'espai expositiu per aconseguir una millor conservació del fons patrimonial del Museu. A més de donar vida al disseny d’espais nous com el d'immersió amb continguts multimèdia en format 360 graus o, els jocs per al públic més jove perquè puguin conèixer la història del Port.\nComenta el contingut : Adjudicat el projecte de museïtzació del Museu del Port de Tarragona per 917.000 euros


Ajuntament de Vilassar de Dalt/La Merceria Ros rep el reconeixement de la Generalitat pels seus 158 anys d'història\nData i hora oficials: 09/05/2021 21:51\nLa Generalitat de Catalunya ha fet entrega, aquest dimecres 29 de novembre, dels Premis Nacionals de Comerç i dels Premis Nacionals als Establiments Comercials Centenaris que han reconegut la Merceria Ros amb el Premi a la categoria de cent cinquanta o més anys d'història.\nLa Merceria Ros (Cal Peret Sabater) de Vilassar de Dalt ha estat reconeguda amb el Premi Nacional als Establiments Comercials Centenaris de la Generalitat de Catalunya en un acte celebrat al Saló Sant Jordi del Palau de la Generalitat aquest dimecres 29 de novembre. El President de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra i la Consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, van presidir l'acte en què es van reconèixer un total de 28 establiments comercials i 2 mercats municipals centenaris i 15 establiments comercials amb cent cinquanta o més anys d'història.\nFundada el 1861 per Pere Ros, la Merceria Ros ha estat durant 158 anys instal·lada a la Baixada de la Font de la Teula i ha tingut al capdavant fins a 5 generacions de la mateixa família. Des d'aleshores ha estat dedicada a la venda de llenceria i teixits i ha estat testimoni de canvis de tot tipus tant a Vilassar com al mateix món del comerç, des del naixement de la Pesseta fins a les vendes per Internet.\nA continuació reproduim un text de Joan Casanovas amb motiu del reconeixement a la Merceria Ros:\n158 anys de Merceria Ros (Can Peret Sabater) a Vilassar de Dalt\nPremi Nacional als Establiments Comercials Centenaris de la Generalitat de Catalunya\nA la font de la Teula, a Can Peret Sabater — avui Merceria Ros— van estar gairebé 10 anys sense cobrar amb pessetes... Encara no s'havien inventat: no es van encunyar fins al 1869 i sabem que Pere Ros –el famós “Peret Sabater” fundador de tan antic comerç— pagava contribució industrial o de comerç des del 1861, data —tirant d'hemeroteca—, en què, posem per cas, Abraham Lincoln lluitava en la Guerra de Secessió nord-americana o any de l'abolició de la servitud a l'Imperi Rus.\nI dèiem “famós” Peret Sabater perquè, aquest apel•latiu, a banda de designar el comerç d'espardenyeria —i, de seguida, de merceria—...va al•ludir les nissagues que en van derivar, talment com un malnom: aquest noi, aquesta noia és de can Peret Sabater. Gairebé fins al dia d'avui. Els més grans de ben segur que ho recorden.\nAquest llunyà 1861, encara no existia la Massa —que enguany només fa cent trenta anys— i el poble de Vilassar no s'havia bellugat tampoc dels que —semblaven— immutables límits de les dues Rieres (la de Targa i la Salvet). Tot i que no disposem de fotografies antigues, la botiga ha conservat, com el bon vi, que temps era temps també havien elaborat per a autoconsum en el soterrani, el buquet del establiments amb encant, cada vegada més escassos: els mobles de melis que folren tota la botiga, el sostre amb bigues de fusta pintades amb sanefes i motius geomètrics, la rajola hidràulica del terra, i, a la façana, el vidre gravat de la porta d'entrada amb el nom de l'establiment i el tirador metàl•lic acabat a dalt i a baix en punxa d'un cert aire modernista... Per cert, gairebé idèntic al de la pastisseria La Colmena —prop de la Plaça de Sant Jaume de Barcelona—, que enguany també recull el mateix diploma acreditatiu de comerç amb 150 anys, o més!\nHan estat, fins ara, cinc generacions i fins a set persones al timó d'un negoci entranyable que, a part d'en Pere Ros —entre parèntesis les dates a càrrec del negoci—(1861 – 1903), va tenir també al capdavant Rafael Ros (1904 – 1933), Josefa Pujol (1933 – 1948) i els que coneixeran els més grans Constantí Ros (1948 -1972), Rosalia Bosch (1973 – 1976), i, sobretot, M. Pilar Ros (1977 – 2002) i Montserrat Casanovas Ros 2003- 2019 (encara en actiu).\nQuan parles amb la Pilar o la Montse, sempre et diuen que el mèrit ha estat dels clients, per la confiança que els han fet. Que per molts anys sigui així!


La Guàrdia Civil destrueix 25 quilos d'explosius a Bellver de Cerdanya\nVan ser localitzats en un habitatge i es feien servir antigament per a voladures\n© El material explosiu localitzat a Bellver de Cerdanya.\n© El projectil localitzat a La Ràpita, la Noguera.\nLa Guàrdia Civil va destruir el passat dijous 25 quilograms de material explosiu que havia estat localitzat per un ciutadà en un habitatge d'un familiar que havia mort a Bellver de Cerdanya (Cerdanya)\nFins al lloc es van desplaçar efectius del Grup Especialista en Desactivació d'Explosius (GEDEX). Un cop fetes les comprovacions pertinents, el material va ser evacuat a una cantera, on el passat dijous a les dotze del migdia va ser destruït, segons ha explicat la Guàrdia Civil.\nEntres les actuacions del GEDEX els últims mesos a les comarques de Lleida també destaca la destrucció d'un projectil de calibre 149 mil·límetres localitzat semi-enterrat al poble de La Ràpita, a la Noguera.\nLocalitzen dos granades de mà de la Guerra Civil en una casa en ruïnes d'Abella de la Conca