OTAN I ONU\nEl significat d’OTAN és Organització del Tractat de l ‘Atlàntic Nord. L’objectiu d’aquesta organització és el de garantir la seguretat dels països membres. El Tractat es va signar en Washington, el 4 d’ abril de 1949. Les dependències principals de l’organització està a Brussel·les, Bèlgica.\nL’ OTAN va ser creada per a defensar els països membres front la Unió Soviètica, un atac a un país membre seria interpretar com un atac a l’organització..\nEls inicis de l’ OTAN els trobem al tractat de Brussel·les, en 1948, que va consistir en un aliança militar entre Bèlgica, els Països Baixos, Luxemburgo, França i el Regne Unit. Per a contrarestar el poder de la Unió Soviètica, es va buscar la participació americana. Va ser llavors quan en 1949 s’afegiren els Estats Units, Canadà, Portugal, Itàlia, Noruega, Dinamarca e Islàndia.\nEls països membres de l’OTAN són Alemanya, Bèlgica, Bulgària, Canadà, Dinamarca, Eslovàquia, Eslovènia, Espanya, Estats Units, Estònia, França , Grècia, Hongria, Islàndia, Itàlia, Letònia, Lituània, Luxemburgo, Noruega, Països Baixos, Polònia, Portugal, Regne Unit, la República Txeca, Romania i Turquia.\nQuan s’ha de prendre una decisió cada un del 26 països membres envia una delegació a Brussel·les on negocien les decisions supervisades per un secretari general. Entre els secretaris generales, Javier Solana ha sigut l’únic espanyol,va estar en aquest lloc des del 5 de desembre de 1995 fins el 6 d’octubre de 1999.\nL'Organització de les Nacions Unides (ONU), és una organització intergovernamental mundial, creada per la Carta de San Francisco el 1945 amb la finalitat de mantenir la pau, promoure la cooperació econòmica, cultural, social i humanitària, garantir la seguretat dels estats basant-se en els principis d'igualtat i autodeterminació i vetllar pel respecte dels drets humans. Actualment formen part de l'organisme un total de 192 estats del món, és a dir, tots excepte el Vaticà i Kosovo.\nLa Comissió de la Comunitat té una delegació permanent davant l'ONU a Nova York i Ginebra. El terme "Nacions Unides" va ser creat per Franklin D. Roosvelt durant la Segona Guerra Mundial, per referir-se als Aliats.L 'any 2001 fou guardonada amb el Premi Nobel de la Pau, que compartís amb el seu Secretari Gneral Kofi Annan, pel seu treball per un món més ben organitzat i pacífic.\nPublicat per sisélluisrevest a 13:15 Cap comentari:\nPublicat per sisélluisrevest a 11:22 Cap comentari:\nLa Primera Guerra Mundial va esclatar el 1914, entre les potències\nimperialistes que desitjaven controlar les millors colònies.\nEntre 1870 i 1914,\nl'era de l'imperialisme, període caracteritzat per l'explotació sistemàtica de\nterritoris dominats políticament i econòmicament.\nL'imperialisme va significar el repartiment\nd'Àfrica i de bona part d'Àsia i Oceania entre les grans potències europees,\nencapçalades per la Gran Bretanya i França, encara que també van intervenir-hi els\nEstats Units i el Japó.\nL'expansió colonial va originar profundes\ntransformacions en les societats indígenes i tensions i conflictes internacionals entre\nles potències imperialistes. El resultat de tot plegat fou l'esclat de la Primera Guerra\nMundial. Per als pobles colonitzats, l'època sota domini estranger va sentar les bases\ndel subdesenvolupament en què es van trobar, i es troben encara, amb la descolonització.\nÉs per això que l'imperialisme és un fenomen clau per a entendre el món actual.\nEls països en\nconflicte estaven agrupats en dos blocs: la Triple Aliança (Alemanya, Imperi\nAustro-Hongarès, Itàlia) i la Triple Entente (Anglaterra, França i Rússia).\nAquest bloc va ser reforçat pels Estats Units des de 1917.\nEl 28 de juny del 1914 va ser assassinat el príncep Francesc Ferran, hereu de\nl'Imperi Austro-Hongarès quan visitava Sarajevo. El crim va ser comès per un\ngrup serbi anomenat "Mà Negra", enemic de l'expansionisme austríac\nEn represàlia, Àustria-Hongria va declarar la guerra a Sèrbia. Llavors,\nRússia va mobilitzar tropes per ajudar a Sèrbia, la qual cosa va provocar que\nAlemanya li declari la guerra a Rússia i la seva aliada França. Quan Alemanya\nva entyrar en Bèlgica per envair França, Anglaterra li va declarar la guerra.\nEs va signar el 28 de juny de 1919 el Tractat de Versalles. Les potències vencedores van imposar dures\ncondicions a les dels derrotats. Per exemple, Alemanya va haver de cedir\nAlsàcia i Lorena a França, i l'Imperi Austro-Hongarès es va desintegrar, donant\norigen als estats d'Hongria, Txecoslovàquia i Iugoslàvia.\nA més, Alemanya va quedar obligada a pagar una milionària indemnització als\nvencedors, a limitar el nombre dels seus soldats i a no fabricar ni importar\nPublicat per sisélluisrevest a 9:11 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Primera guerra mundial\nL'arribada al tron dels Borbó.\nA començaments del segle XVIII...\nCARLES II (1661-1700)\nCarles II de Castella i d'Aragó va ser l'últim rei hispànic de la dinastia dels Àustria. En morir sense descendència, va esclatar la Guerra de Successió, una guerra europea que va enfrontar els partidaris dels dos pretendents: Felip d'Anjou, de la dinastia borbònica, i Carles d'Àustria. Aquesta guerra va acabar el 1714 amb l'ocupació de Barcelona pels exèrcits borbònics. El darrer rei de la dinastia dels Àustria va regnar del 1665 fins al 1700. Era fill de Felip IV de Castella .\nDavant la manca de descendència del rei, les potències europees es van disputar la successió. Lluís XIV de França, per exemple, conspirava per aconseguir que el seu nét, Felip d'Anjou, fos l'hereu de la corona. Però la corona austríaca també aspirava al tron hispànic i postulava L'arxiduc Carles d'Austria com a successor. Finalment, Carles II va nomenar Felip d'Anjou com a hereu. Aquesta decisió va fer esclatar la Guerra de Sucessió a la Península Ibérica, que va enfrontar l'aliança entre Castella i França, partidària de Felip, amb l'aliança d'Holanda, Anglaterra i Àustria, favorable a Carles d'Àustria.\nFelip va ser coronat com a Felip V de Castella, l'any 1700. Però la Casa d'Àustria no va acceptar el testament, perquè creia que l'arxiduc Carles tenia més drets de successió. Aleshores, l'arxiduc Carles va buscar l'ajuda d'altres estats europeus, com Anglaterra i Holanda, que van formar la Gran Aliança de la Haia (1701) i es van enfrontar a l'aliança franco espanyola dels Borbons. Aquesta guerra europea, que va tenir per escenari la Península Ibèrica, es va conèixer com la Guerra de Sucessió.\nL'arxiduc Carles va ser proclamat rei d'Espanya a Viena. Un any més tard va desembarcar a Lisboa per tal d'encapçalar els exèrcits contra les forces felipistes. A la tardor de 1705 els territoris de la Corona d'Aragó li van retre fidelitat( no volien perdre els seus furs ni el seus parlaments).\nLa flor de lliri és el símbol de la Casa de Borbó\nL'abril de 1707 els austriacistes van ser derrotats a Almansa: València i Aragó van caure sota domini borbònic. Com a reducte dels austriacistes van quedar Catalunya i les Illes.\nFELIP V (1683-1746) (Versalles 1683 - Madrid 1746)\nFelip V de Castella, va ser el vencedor de la Guerra de Successió i reconegut com a rei d'Espanya a partir del Tractat d'Utrecht (1713).\nDurant la guerra, Felip V es va mostrar intransigent amb els súbdits rebels. El 1707 va suprimir les lleis pròpies de València i Aragó( Decrets de Nova Planta).\nPublicat per sisélluisrevest a 14:49 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: L'arribada al tro dels Borbó\n“En mis dominios no se pone el sol”\nLa monarquia hispànica de Felip II\nFelip II va ser fill de l'emperador Carles V i d'Isabel de Portugal. Des de molt jove va ser preparat per exercir el seu càrrec de rei.\nDesprés de la abdicació de Carles I en 1556, va governar l'imperi integrat pels regnes i territoris de Castella, Aragó, Navarra, el Franc-Comtat, els Països Baixos, Sicília, Sardenya, Milà, Nàpols, Orà, Tunísia, tota l'Amèrica descoberta i Filipines. A aquests vasts territoris se li va unir Portugal i el seu imperi afroasiátic en 1580. Amb Felip II (1556-1598) l'hegemonia espanyola arriba al seu apogeu.\nDesprés de viatjar per Itàlia i els Països Baixos. Felip II es va assentar en la nova capital, Madrid, des d'on va governar amb plena dedicació el seu enorme imperi. A diferència del que va passar amb el seu pare Carles I, amb Felip II el centre de gravetat de l'Imperi es va assentar a la península, especialment a Castella.\nEls seus successius matrimonis van ser part important de la seva política exterior. Es va casar per amb Maria de Portugal el 1543 i, després de la seva mort, amb María I Tudor, reina d'Anglaterra, en 1554. La ràpida mort de la reina que va portar de tornar al catolicisme a l'illa, va fer que Felip es casés amb la francesa Isabel de Valois en 1559. En quedar novament vidu i sense hereus homes, es va casar per quarta vegada, el 1570, amb la seva neboda Ana d'Àustria, mare del successor al tron espanyol, Felip III.\nLa idea de la unitat religiosa va marcar la política de Felip II. No va dubtar a intervenir davant l'amenaça de les incursions barbaresques i turques en les costes mediterrànies. Felip II va obtenir una gran victòria, encara que no la definitiva, en la batalla de Lepant el 1571.\nEl Papat, Venecià i Espanya van firmar un tractat per organitzar una croada contra els turcs. L'armada aliada, sota el comandament del germanastre de Felip II, Joan d'Àustria, va derrotar els otomans a la batalla de Lepant, que va marcar la fi de l'hegemonia turca al Mediterrani.\nDesprés de la mort de la seva esposa Maria Tudor, les relacions es van fer cada vegada més hostils amb Anglaterra, que donava suport als rebels protestants als Països Baixos. L'intent d'envair l'illa el 1588 amb l'Armada Invencible va acabar amb un gran fracàs que va iniciar el declivi del poder naval espanyol a l'Atlàntic.\nLa revolta dels Països Baixos\nTambé als Països Baixos espanyols el calvinisme havia fet grans progressos, sobretot al nord, la futura Holanda. La política antiprotestant de Felip II va provocar una gran oposició.\nEl 1566, dirigits per Guillem d'Orange, els Països Baixos es van sublevar contra el domini espanyol. Ni la mà dura del duc d'Alba, ni l'actitud més tolerant de Joan d'Àustria van poder solucionar el conflicte. Finalment, Espanya va aconseguir el 1579 que el sud dels Països Baixos tornés a l’obediència espanyola, però Holanda se'n va separar definitivament, encara que Espanya no va reconèixer la seva independència fins el 1648.\nLa reina Elisabet I d'Anglaterra donava suport als protestants holandesos. Felip II va enviar una gran flota contra Anglaterra, l'Armada Invencible, que va ser derrotada el 1588.\nL'armada va partir de Lisboa el maig de 1588. La formaven 130 vaixells, 8.000 mariners, 2.000 remers i prop de 20.000 soldats, als quals encara s'havien d'afegir a Flandes els que va proporcionar Alejandro Farnesio.\nEnmig de tempestes van tenir lloc diversos enfrontaments al canal de la Mànega i al mar del Nord, en els quals es va demostrar la superioritat de l'artilleria anglesa. Les restes de l'armada van tornar a Espanya costejant Anglaterra. En aquesta tornada desordenada es van perdre molts vaixells i es van estavellar contra les costes angleses.\n"No he mandado a mis naves a luchar contra los elementos" digué Felip II\nEspanya era un dels països d'Europa amb menys població, malgrat la seva gran extensió. Les guerres de la Reconquesta i l'emigració a Amèrica eren les causes de la despoblació del territori.\nLa societat espanyola continuava sent estamental:\n· Els estaments privilegiats eren la noblesa i l'Església.\n· Els camperols continuaven sent la majoria de la població.\n· Els artesans i comerciants eren menys nombrosos que a d'altres zones d'Europa.\nNomés els camperols, els artesans i els comerciants pagaven impostos. Els nobles i el clergat n'estaven exempts.\nAl principi del segle XVI l'economia espanyola tingué un període de creixement:\no Castella era la zona més rica en aquella època.\no Va augmentar la producció agrícola.\no L'artesania va créixer molt.\no El comerç, va viure la seva època d'esplendor.\nO I la segona meitat de segle amb l'arribada d'una gran quantitat d'or i plata d’Amèrica.\nEl 22 de setembre de 1609, un ban subscrit pel virrei de València, el marquès de Caracena, ordenava que tot morisc, home, dona o xiquet majors de sis anys, es prestara a abandonar de seguida les seues cases i presentar-se en menys de tres dies a un dels ports assignats per a tal fi per procedir al seu embarcament cap al Nord d’Àfrica. Els matrimonis formats per cristià de natura i morisca junt els seus fills, els que demostraren mitjançant llicència episcopal la seua bona cristianadat, els seus esclaus i descendents i els xiquests menors de sis anys que els pares vulgueren deixar en mans de cristians, quedaven dispensats d’esta obligació. La disposició, aprovada pel Consell d‘Estat el 4 d’abril de 1609, s’estenia a tots els moriscos de l’antic Regne de València, acordant-se els ports de Vinaròs , el Grau de València, Dénia i Alacant com a punts d’embarcament. En poc més de tres mesos, 100.000 persones, un terç del total de la població del territori valencià, acusats de professar d’amagat la religió islàmica, abandonaven per sempre la terra que els havia vist nàixer.\nFinalment, la Corona acceptava les tesis de les altes instàncies de l’Església Catòlica, encapçalades pel dominic Jaume Bleda i l’arquebisbe de València, Joan de Ribera, que sota l’argument de la impossible evangelització dels moriscos, exhortaven els poders públics a la seua immediata expulsió. I\nFinalitzava així un període de quasi tres-cents anys de coexistència més o menys pacífica, més o menys esvalotada, mai completament acceptada, entre dues comunitats: els cristians conqueridors i els musulmans vençuts que en la seua derrota no els queda més que acceptar les condicions de la pau oferta pels guanyadors. Un període, que en donava pas a un altre on la uniformitat religiosa de l’estat, tant anhelada per l’Església, no podia amagar la magnitud d’una crisi econòmica i demogràfica de primer nivell.\nPublicat per sisélluisrevest a 10:31 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: El regnat de Felip II


Els mossos comissen 120 quilos d'haixix i 13.320 euros a l'Estartit - Diari de Girona\nEls mossos comissen 120 quilos d'haixix i 13.320 euros a l'Estartit\ne.b. 23.06.2017 | 00:25\nMaterial comissat aquest dijous en el pis de l'Estartit. mossos d'esquadra\nMaterial comissat aquest dijous en el pis de l'Estartit.\nEls Mossos d'Esquadra de la unitat d'investigació de la comissaria de la Bisbal d'Empordà van detenir ahir a l'Estartit dos homes de 35 i 39 anys, de nacionalitat marroquina i veïns de la mateixa població, com a presumptes autors d'un delicte contra la salut pública, després de trobar-los fins a 120 quilos d'haixix.\nAl pis, a més de localitzar-hi aquests 120 quilos d'haixix (amagats sota els llits d'una habitació), hi van comissar 25 grams de cocaïna, una premsa casolana de cocaïna, una bàscula de precisió i paperines per embolcallar la droga. A més, amagats dins d'uns tubs, hi havia 13.320 euros en bitllets.\nL'entrada i registre dels Mossos d'Esquadra en el pis del carrer Devesa, a prop del CentreMar de l'Estartit, va fer-se arran d'una investigació policial davant les sospites que en aquest domicili s'hi estava traficant amb drogues, van informar fonts de la policia catalana.\nEn el moment de l'actuació policial, a l'interior del pis hi havia dos homes, llogaters de l'habitatge, que van ser arrestats, van afegir les fonts policials.\nEls detinguts, un dels quals compta amb nombrosos antecedents, havien de passar properament a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de la Bisbal.\nAquest dimecres, la Policia Local de Sant Feliu de Guíxols va comissar 50 quilos d'haixix a un ciutadà francès.\nSant Hilari modifica el reglament dels vigilants municipals per les pistoles Taser.\nDenuncien irregularitats en les hores extres de la Policia Local de Sant Feliu.\nAlliberen un blauet comú al parc dels Estanys de Platja d'Aro.


Bloc per anar traient: 'Gros pédé': interpretació d'un cartell a muntanya\n'Gros pédé': interpretació d'un cartell a muntanya\nFa un parell o tres de setmanes vam baixar amb les Filkes per la vall de Carançà, al Conflent, fins a les gorges. Veníem de Núria. Cap al final de la vall, en un trencall, vam trobar un cartell d'aquests que en principi serveixen per senyalitzar els senders.\nPer començar ja ens va semblar que no era on tocava (en un talús rocós del camí, a l'alçada del genoll i generant dubtes sobre la direcció que calia prendre). Després, veient les marques a l'escorça d'un arbre gros que hi havia al trencall, uns metres més enllà, vam deduir que inicialment hi estaria penjat i que, bé per rovellament natural dels caragols o per accions deliberades, s'hauria despenjat. Un cop despenjat hauria estat, ara sí, humanament traslladat al lloc on el vam trobar nosaltres, amb el bonic objectiu de confondre el senderista.\nLes possibilitats d'interpretació no s'acabaven aquí. A la part superior dreta hi havia una enganxina circular groga amb lletres mig rosades que deia 'en català si us plau', en referència a les indicacions en francès i a les formes afrancesades dels topònims Fontpedrosa i Tet. L'enganxina era a sobre d'un estel d'aquests que van al capdamunt de l'estelada (dibuixat amb rotulador negre), de la qual cosa es deduia sense massa esforç que l'enganxina era posterior a l'estel. Les quatre barres que completaven l'estelada podrien haver estat fetes per un excursionista per tal d'aprofitar la sang que li brollaria de la mà per l'efecte tallant dels ferros instal·lats a les passarel·les de les gorges. Les quatre barres serien, per coherència creativa, contemporànies a l'estel, però podrien ben ser de dos autors diferents, tenint en compte tant la diferent tècnica utilitzada (rotulador negre vs estil Guifré el Pilós) com la impossibilitat de l'autor de les quatre barres, ferit, d'escriure amb el rotulador negre.\nLa foto és de la Meis, està una mica sobreil·luminada per l'estelada (la foto).\nPerò el més bo és la resposta que hi ha a la part superior esquerra: 'en catalán = gros pédé!', és a dir, que els de l'enganxina i els l'estelada són uns marietes, però uns marietes amb una connotació molt despectiva (fixeu-vos que pédé és el prefix de pédéraste). Una primera cosa divertida de la igualtat és que no digui 'catalán = gros pédé!' sinó 'en catalán = gros pédé!' En el primer cas, estaria molt clar que els marietes som els catalans, en general. Però tal com està posat, qui hauríem d'entendre que és el col·lectiu acusat de marieta? Els que van per les muntanyes del Conflent reivindicant la catalanitat dels cartells o també els que ho fan, posem per cas, al Vallespir? I els que ho fan a tota l'altra banda de país, la part diguem-ne ocupada per España, també hi estarien inclosos, en el subconjunt marieta de la població mundial?\nPerò el més curiós de tot plegat és que la paraula catalán estigui escrita amb accent tancat a la darrera a (a la foto no es veu, però no us enganyo, l'accent era tancat). Després de deliberar una estona, el grup no va saber què concloure. Podria ser que, a la primera part de la igualtat, un francòfon hagués posat l'accent per error (en francès no en porta, d'accent), atabalat en veure que els seus companys d'excursió s'allunyaven? I si la primera part de la igualtat estava escrita en castellà i la segona en francès?\nArribats a aquest punt, vam decidir continuar el camí pel trencall de la dreta, que ens va dur feliçment a un aparcament. Des d'allà vam fer dit i al cap de només set horetes ja érem al Vallès. Sobre el personal que va tenir l'amabilitat d'agafar-nos més val que en parlem un altre dia.\n'Gros pédé': interpretació d'un cartell a muntanya...


POLÍTICA - 30/04/2018 23:30 / Redacció\nIgnasi Guardans compara els professors catalans amb "peligrosos pederastas"\nEspejo Público d'Antena 3 ha baixat el nivell per uns dies però continua la seva línia habitual. Susana Griso està de baixa per maternitat després d'adoptar a Costa d'Ivori la seva tercera filla i la substituta no li arriba a la sola de la sabata. Per això, des de la direcció d'Espejo Público han de compensar el buit de la catalana amb convidats de luxe. I aquí és on ha entrat Ignasi Guardans.\nExconvergent però amb tesis més semblants al Partido Popular o fins i tot a Vox, Guardans ha pronunciat unes vergonyoses paraules plenes de mentides. Ha explicat que els nens que no porten llaços grocs són assenyalats a les escoles, el mateix que passa amb els adults.\nDeclaracions que han topat amb Jordi Barbeta i Alfons Godall que l'han posat al seu lloc, rebutjant totes aquestes mentides i conisderant que "no tenia vergonya" de dir el què deia.\nParaules clau: IGNASI GUARDANS PROFESSORS CATALANS PEDERASTAS


Olga Moreno, dona d’Antonio David Flores, cinquena concursant confirmada de ‘Supervivientes 2021’ Olga Moreno, dona d’Antonio David Flores, cinquena concursant confirmada de ‘Supervivientes 2021’ – El Món\nOlga Moreno, dona d’Antonio David Flores, cinquena concursant confirmada de ‘Supervivientes 2021’\nCompartirà reality amb Antonio Canales, Silvia Pantoja, Alexia Rivas i Tom Brusse, per ara\nOlga Moreno | Telecinco\nRedacció 16/03/2021 5:19 pm\nLa llista de concursants confirmats per l’edició d’enguany de ‘Supervivientes’ va creixent. Ara mateix són cinc els confirmats, amb la recent incorporació d’Olga Moreno. És dissenyadora i coneguda a televisió per ser la parella d’Antonio David Flores des de fa 20 anys. Fins ara els espectadors l’han conegut molt poc, però en el reality se la veurà tal com és en unes condicions veritablement extremes.\nOlga Moreno és de Sevilla i tota una enamorada del món de la moda. Treballa com a dissenyadora i té una botiga de roba a Màlaga. A més, ha explicat que ha treballat per a diferents artistes i ha col·laborat en diverses desfilades. Ella i Antonio David es van conèixer l’any 2001 quan ell era col·laborador de ‘Cròónicas Marcianas’ i ella relacions públiques d’uns coneguts grans magatzems. Vuit anys després, es van casar. Tenen una filla en comú, Lola, que va néixer l’any 2001.\nLa nova concursant de ‘Supervivientes’ pot demanar consell a Rocío Flores, filla d’Antonio David, que va participar en el reality l’any passat. Les dues s’adoren i Rocío ha dit en diverses ocasions que Olga és com una mare per a ella. De fet, la sevillana i Antonio David viuen amb la petita Lola i també amb els dos fills que ell va tenir amb Rocío Carrasco, David i Rocío.\nAmb aquest anunci, la llista de concursants confirmats fins ara per participar a ‘Supervivientes 2021’ queda així:\n1. Antonio Canales, ballarí de flamenc. L’andalús és el primer concursant confirmat de l’edició del 2021. No és el primer reality en el qual participa, però sí des que confessés que ha arrossegat un greu problema amb les drogues. Sincer i amb caràcter, promet protagonitzar confessions potents.\n2. Silvia Pantoja, cosina d’Isabel Pantoja. Fa anys que no tenen tracte, però aquests últims mesos ha tornat a demostrar que té informació sucosa sobre ella. No dubta en treure a la llum secrets i anècdotes de la cantant que la deixen en molt mal lloc, el que pot estirar encara més el xiclet sobre aquest tema.\n3. Alexia Rivas, reportera de Socialité. La periodista torna a televisió després de ser enxampada en roba interior a casa d’Alfonso Merlos quan aquest encara sortia amb la tertuliana Marta López. La infidelitat, descoberta en directe durant una entrevista, va col·locar el trio a primera línia mediàtica durant el confinament de fa un any. L’escàndol la va forçar a deixar el programa del cor i va tornar a estudiar, però reconeix que tenia ganes de televisió.\n4. Tom Brusse, exconcursant de La isla de las tentaciones. Aquest serà el tercer reality de Telecinco en el qual participi en només un any i mig. El marroquí va sortir a la fama gràcies a MYHYV, encara que va ser gràcies al seu paper a La isla que va començar a ser més conegut. Allà va ser infidel a la seva parella, Melyssa, a qui va deixar per marxar de la mà d’una altra noia. Caldrà veure si ara es manté infidel o torna a enganyar en directe.\n5. Olga Moreno, dissenyadora i enamorada de la moda, és coneguda per ser la dona d’Antonio David Flores des de fa 20 anys. Té una filla en comú amb el col·laborador de ‘Salva’m’ i els tres formen una família amb els dos fills d’ell amb Rocío Carrasco, David i Rocío Flores, que la considera com una mare.


Taller de percussions i ritmes ibèrics | CASES DE LA MÚSICA · Xarxa de cases de la música popular\nTaller de percussions i ritmes ibèrics\nEl 5 octubre del 2016\nTaller de percussions i ritmes ibèrics en què es mostraran les particularitats i els orígens de diferents instruments tradicionals de percussió, així com unes nocions bàsiques de la rítmica tradicional i de les tècniques d'interpretació.\nEl percussionista Aleix Tobias condueix aquest taller de percussions i ritmes ibèrics en què es mostraran les particularitats i els orígens de diferents instruments tradicionals de percussió, així com unes nocions bàsiques de la rítmica tradicional i de les tècniques d'interpretació. Per acabar el taller s'intentarà adaptar algun d'aquests ritmes tradicionals a un format de combo.\nA càrrec d'Aleix Tobias, percussionista. És el director de Coetus - Orquestra de percussions ibèriques i ha col·laborat amb Sílvia Pérez Cruz entre molts d'altres artistes.\nDia: El 5/10/2016\nCal inscripció prèvia abans del 27 de setembre\nInscripcions amb un descompte del 10%\nInscripcions amb un descompte del 15%\nInscripcions amb un descompte del 20%


En els últims dies 17 nous casos segons Sanitat a les comarques | ARA Multimèdia\nEn els últims dies 17 nous casos segons Sanitat a les comarques\nActualització de dades oficials oferides per Sanitat. A 17 de setembre el departament de Salut d'Alcoi té 708 casos acumulats, 89 detectats en els últims 14 dies.\nEscrit per Lirios Silvestre 18 setembre 2020\nMantenim un increment amb xifres baixes, i una situació de control a l'Hospital, amb dos persones en estat greu a l'UCI en el dia de hui. Atenció primària té més falta de recursos.\nDe nou, som dels departaments de salut que menys casos sumen en els últims dies. Des de l'última actualització, el dimarts 15 de setembre, sumem 17 nous casos, segons les xifres oficials per departaments. Per municipis, Sanitat parla d'un brot d'origen social a Muro amb 3 persones afectades, i un quart cas no relacionat. Ibi suma 5 casos, Banyeres 4, Alcoi 3, i Castalla i Onil, un cadascun. Alcosser de Planes comptabilitza el primer positiu. Són, en total, dos casos més que el total oferit per departaments, i que compensen els dos de menys que teniem en l'actualització de dimarts.\nPel que fa als casos positius en l'última quinzena, reduïm la xifra respecte a l'última actualització, quan superàvem el centenar, i ara en tenim 89.\nMantenim la tendència de situació controlada. Des de Comissions Obreres, en una compareixença per a criticar la situació a les residències DomusVI, han explicat que el dia de hui hi ha 2 persones ingressades en estat greu a l'Hospital Verge dels Lliris per coronavirus. També asseguren que hi ha personal i material a l'hospital, però no als centres de salut i atenció primària, on la situació és més tensa.\nMentrestant, l'inici del col·legi a les comarques de moment també es té controlat. El protocol s'ha activat amb dos casos a Alcoi, i dos aules de primària han sigut confinades.\nCCOO demana implicació institucional en les residències DomusVI


Processionària del pi - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEspècie Thaumetopoea pityocampa\nDenis i Schiffermüller, 1775\nLa processionària del pi o arna del pi  (Thaumetopoea pityocampa) és un insecte lepidòpter de la família Thaumatopoeidae. Habita la conca mediterrània i és una important plaga per a algunes espècies d'arbres, sobretot pins.\n2 Cicle vital i morfologia\n2.1 Primer estadi larvari\n2.2 Segon estadi larvari\n2.3 Tercer estadi larvari\n2.4 Quart estadi larvari\n2.5 Cinquè estadi larvari\n2.6 Crisàlide i imago\n2.7 Fase d'ou\n4.1 Fase de larva\n4.2 Fase de pupa\n4.3 Fase d'ou\n5 Mètodes de control\nBossa pròpia dels estadis larvaris (Pinus pinaster de Nazaré, Portugal)\nAquest insecte és propi de la zona mediterrània europea i africana, tot i que també es troba en algunes parts d'Alemanya, Suïssa, Hongria i Bulgària. Un dels principals factors que limita la seva distribució són les baixes temperatures, fent que només pugui sobreviure en zones on l'hivern no és rigorós (temperatures mínimes superiors a uns -15 °C). A causa del canvi climàtic, aquestes temperatures mínimes han anat pujant, i la distribució d'aquesta espècie s'està expandint vers el nord i cap a altituds superiors. És present a tota la península Ibèrica, incloses les illes Balears. A Menorca hi és present des de fa 50 anys, quan van fer-se repoblacions forestals amb pins espanyols.\nCicle vital i morfologia[modifica]\nEl cicle d'aquest lepidòpter consta de cinc estadis larvals, un de crisàlide i un d'imago (papallona nocturna).\nPrimer estadi larvari[modifica]\nLes erugues acabades de néixer són de color verd i mesuren uns 2,5 mm, podent arribar a assolir uns 5-6 mm al final d'aquest estat. Presenten taques fosques en la part dorsal dels segments abdominals i més clares en els toràcics. La pilositat és escassa i la càpsula cefàlica és negra, de la mateixa manera que en la resta d'estadis. Es desplacen poc, i fan nius a cada conjunt d'acícules on es detenen, tot i que aquests tenen molt poca consistència. Només es mengen les parts tendres de les fulles, de manera que en els pins afectats es veuen poms d'acícules semisecs i d'un color esblanqueït, i a la base d'aquests s'observa un entreteixit de fils de seda amb els excrements de les erugues. Aquest estadi sol durar entre 8 i 12 dies, depenent de la localitat. Quan surten dels ous, acostumen a menjar les acícules que hi ha al voltant de la posta, tot i que també poden desplaçar-se a una altra branca.\nSegon estadi larvari[modifica]\nArribaran a mesurar uns 10-12 mm de longitud, amb la part dorsal recoberta d'abundants pèls de color groc-ataronjat i de color blanc en el lateral. Presenten unes pautes de comportament similars al primer estadi, però els desplaçaments són menys freqüents i més llargs. Aquesta segona fase dura aproximadament entre 12 i 18 dies, i provoca uns danys a les fulles dels pins semblants als de la fase anterior.\nTercer estadi larvari[modifica]\nUn cop feta la segona muda, la larva adquireix el seu aspecte més reconeixible (variable segons la zona on visqui: a més fred, tegument més fosc). En aquesta fase es creen els dards urticants, agrupats en l'interior de dispositius formats pels replecs del tegument (alliberats pel moviment de la larva). En aquest estadi solen decidir l'emplaçament definitiu de la colònia i comencen a formar les inconfusibles bosses blanques que pengen dels pins. La 3a fase acostuma a durar aproximadament un mes.\nQuart estadi larvari[modifica]\nEn aquesta fase les erugues augmenten el nombre de pèls urticants i surten cada nit del niu per buscar aliment. Van teixint sobre el niu, aconseguint que la bossa es faci més densa i compacta. Aquest estadi és el que presenta una duració més variable: en les zones fredes, poden passar-hi tot l'hivern, mentre en les zones més càlides pot durar tan sols un mes.\nCinquè estadi larvari[modifica]\nEn aquest últim estadi, segueixen augmentant el nombre de pèls urticants i també la mida del seu cos. L'alimentació passa a ser molt activa, menjant-se per complet les acícules de pi on tenen el niu. En cas de quedar-se sense aliment, formen llargues fileres per terra buscant un nou pi on nodrir-se. Aquestes fileres són les que els donen el nom de processionària (per la semblança amb una processó religiosa). L'eruga capdavantera (femella) és la que escull quin és el lloc idoni per a l'enterrament. S'acostumen a soterrar en clars o a les vores dels boscos, cercant sòls ben il·luminats, per tal de rebre escalfor un cop enterrades (si la localitat és massa càlida, buscaran sòls ombrívols). Un cop enterrades, la processionària començarà la fase de crisàlide.\nCrisàlide i imago[modifica]\nUn cop enterrades fabriquen un capoll i entren en fase de pre-pupa (eruga envoltada de capoll), fins que muden i passen a crisàlide. La crisàlide té 3 estadis, i durant la segona fase algunes entren en diapausa, podent romandre enterrades d'1 a 3 anys esperant les condicions òptimes de temperatura per descloure's. Un cop finalitzada la fase de crisàlide, comença l'estadi d'imago, en aquest cas, de papallona nocturna. Les papallones adultes són característiques pel seu color grisós en les ales anteriors amb les nervacions i les vores de color negre. La regió frontal del cap presenta una protuberància còrnia, còncava, amb quatre quilles transversals. Les femelles d'aquesta espècie, d'entre 36 i 49 mm de llargada, són més grans que els mascles, d'entre 31 i 39 mm. El dimorfisme sexual també es pot apreciar en el fet que els mascles tenen una taca fosca en la regió anal, els pèls grisos que els recobreixen el tòrax i l'abundant pilositat de l'abdomen (les femelles hi tenen escates de color daurat). Les papallones ponen els ous en les fulles de pi, per tornar a començar el cicle.\nPosta ja desclosa. A l'esquerra s'observa les acícules menjades per les larves de primer estadi, així com les primeres restes de seda i excrements\nEls ous són cilíndrics, de color blanc-groguenc i s'agrupen en postes de 70 a 300, envoltant un parell d'acícules de pi, cedre o làrix. Els ous estan recoberts amb unes escates de color marronós, per protegir els ous d'atacs de depredadors, parasitoides, patògens o les inclemències del temps. Les postes poden fer fins a 5 cm de longitud, i estan fixes a les acícules mitjançant una secreció adhesiva que allibera la femella. Les femelles només poden fer una posta d'ous.\nPot arribar a esdevenir una plaga molt comuna i estesa arreu del món, de caràcter cíclic i difícil d'erradicar. Les larves mengen les fulles i defoliant l'arbre, però aquesta plaga només és letal en alguns casos d'arbres molt joves. El contacte amb humans o animals domèstics pot causar reaccions al·lèrgiques i ptialisme.\nLa processionària té un ampli nombre de parasitoides, patògens i depredadors en tots els seus estats del cicle vital, que ja exerceixen un control poblacional sobre aquesta plaga de manera natural.\nMantis religiosa menjant una larva de la processionària del pi a prop de Prullans, Baixa Cerdanya.\nFase de larva[modifica]\nDepredadors: Alguns ocells (el cucut, la puput o Parus sp.) i mamífers (liró gris i Eliomys sp.) mengen larves de processionària, pel que un mètode indirecte de lluita contra la processionària és facilitar l'establiment amb la col·locació de caixes niu. També alguns aràcnids, insectes com les formigues, neuròpters de la família Chrysopidae, el dípter Xanthandrus comptus o els ortòpters Thyreonotus corsicus i Steropleurus andalusius preden la larva de processionària.\nFase de pupa[modifica]\nDepredadors: La puput és capaç de menjar tant larves com les pupes enterrades a terra. Menja el contingut i deixa la cutícula pupal amb el capoll.\nParasitoides: (ordenats de més a menys habituals) Baryscapus servadeii, Ooencyrtus pityocampae, Trichogramma sp., Anastatus bifasciatus, Baryscapus transversalis, Eupelmus sp., Macroneura sp., Pediobius sp.\nLes trampes amb llum ultraviolada atrauen ambdós sexes, mentre les trampes amb feromona sexual atrauen només els mascles. Per la gran perillositat de les bosses de l'insecte cal tallar-les amb protecció ocular i dèrmica. Amb una escopeta es pot disparar a les bosses (a l'hivern) per destruir-les i deixar que el fred mati les larves, però això és una pràctica laboriosa, que només dona bons resultats en àrees petites.\nQuímics: Sovint es duu a terme amb avionetes en grans extensions, fent servir productes selectius que impedeixin la muda o substàncies específiques contra lepidòpters com preparats a base de Bacillus thuringiensis. Els insecticides no selectius poden ser contraproduents perquè eliminen depredadors o paràsits naturals de la processionària.\n↑ «Tot el que et cal saber de la perillosa eruga processionària». [Consulta: 4 març 2019].\n↑ Bachiller et al., 1981. Plagas de insectos en las masas forestales españolas, capitulo V: plagas de pinos y otras coníferas. Ministerio de Agricultura y Pesca 51-64.\n↑ «La processionària del pí». Veterinariament. [Consulta: 24 juny 2021].\n↑ «Predators on larva of the pine processionary moth».[Enllaç no actiu](anglès)\n↑ 5,0 5,1 5,2 FONTANILLAS, I. i PICOLO, R. La resposta a la defoliació, dins de TERRADAS, J. (coord.) Ecosistemes terrestres. La resposta als incendis i a d'altres pertorbacions Barcelona, 1987. Ed. Diputació de Barcelona ISBN 84-505-5043-2\n↑ «The major egg parasiotids of the pine processionary moth». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 21 desembre 2012].(anglès)\nPapallones dels Països Catalans - 90753(català)\nFitxa de la processionària[Enllaç no actiu](català)\nDocumental sobre la processionària del pi a Espanya(castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Processionària_del_pi&oldid=27675729»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 juny 2021 a les 07:48.


Els Banys Àrabs de Girona | Caldari\n· Caldari ·\nÉs l’espai més reduït i càlid del conjunt, i podia superar els 40 o 50 graus centígrads de temperatura ambient, acompanyada de vapor abundant. En termes moderns, seria el més semblant a una “sauna”. L’aigua s’escalfava en un forn situat en una sala annexa, i es transmetia cap al caldari a través d’un hipocaust, o sigui, una cambra subterrània connectada amb el forn. Al caldari hi havia una petita piscina situada a l’angle sud-est de la cambra, que és poc fonda i, com en banys musulmans, no presenta grades d’accés.\nUna canal de ceràmica vidriada encastada en un dels murs servia per facilitar la circulació d’aire calent provinent de l’hipocaust.\nDiverses intervencions arqueològiques a la fi del segle XX han permès conèixer la complexitat constructiva del caldari, el forn i l’hipocaust, que encara avui mantenen alguns interrogants sobre el seu funcionament.\nAquesta sala estava plena de vapor, ideal per suar i prendre-hi banys calents.


Queixes dels banyistes pel tancament de la Platgeta de l'Estartit durant sis hores - Diari de Girona\nQueixes dels banyistes pel tancament de la Platgeta de l'Estartit durant sis hores\nLa restricció a la zona, que es va fer per poder aportar-hi sorra, havia de durar fins a les onze del matí, però finalment es va allargar fins a la una del migdia a causa d'una avaria\nr.a. 11.08.2018 | 01:43\nQueixes dels banyistes pel tancament de la Platgeta de l'Estartit durant sis hores l'Estartit\nEls banyistes de l'Estartit es van haver d'esperar ahir fins a la una del migdia per poder gaudir de la Platgeta. Concretament, fins que van finalitzar les tasques d'aportació de sorra que s'hi van fer, de manera excepcional, des de primera hora del matí. Tot i que l'Ajuntament de Torroella de Montgrí havia anunciat que l'actuació es faria de sis a onze del matí, finalment es va endarrerir, fet que va provocar les queixes i crítiques dels usuaris, que van esperar més del previst a poder gaudir de platja estartidenca.\nSegons va explicar la regidora de Platges, Sílvia Comas, l'actuació es va iniciar més tard del previst a causa de l'avaria d'una de les màquines. «Al final s'ha començat a les set del matí i tot s'ha endarrerit», va relatar Comas, que va recordar que el temps anunciat de duració de les tasques era «aproximat».\nRespecte a l'aportació de sorra que es va haver de fer, la regidora va detallar que es va decidir fa dues setmanes, després d'observar com la sorra anava desapareixent. «En temporada baixa, la quantitat de sorra en aquest espai era correcta. No sabem si ha estat pels temporals, però va començar a minvar i per això vam decidir que s'havia de fer una aportació de sorra», va explicar Comas.\nEn total, el camió va fer quinze viatges fins a la Platgeta, carregat de sorra que s'havia extret de la platja gran de l'Estartit i, més concretament, del Torrent d'en Planes. «En aquesta zona hi teníem acumulació de sorra, de manera que hem pogut fer dues actuacions en un mateix matí», va ressaltar la regidora torroellenca.\nA més, Sílvia Comas va indicar que des de l'Ajuntament de Torroella consideren que amb l'aportació de sorra que es va fer ahir es podrà acabar «bé» la temporada d'estiu.


'Exonerat de l'oblit', el nou llibre de relats de Joan Verdegal - Castellonplaza\nLa memòria i la moralitat marquen l'obra del borrianenc\n'Exonerat de l'oblit', el nou llibre de relats de Joan Verdegal\nCASTELLÓ. La memòria, la moralitat i la humanitat. Amb aquests tres elements primordials l’escriptor, traductor i professor Joan Verdegal ha confeccionat el seu nou llibre, Exonerat de l’oblit (Onada Edicions). Es tracta d’una sèrie de 33 relats breus de tall realista i universal, que destil·len exemples d’actituds correctes i de deshonestes, en el marc d’una conversa còsmica entre una entitat que decideix qui i què ha de ser recordat i un simple representant del gènere humà.\nUna persona, el Mortal, es troba al davant d’una misteriosa entitat, la Pedra. Aquesta és la veu delegada de la divinitat i, per mitjà del reservat Àngel Lector, li posa al davant els comportaments quotidians, que apareixen il·lustrats en una sèrie de relats breus. En acabar cada escena, la Pedra jutja si el Mortal ha estat capaç d’entendre la condició humana i si és mereixedor de passar a la immortalitat amb memòria. Amb aquesta estructura Joan Verdegal ha construït el seu nou llibre.\nEl títol de l’obra ja és clarificador. Per a l’autor és fonamental que la memòria es preserve, tant quan parlem d’individus com quan parlem del conjunt del cos social. "És la porta del record i de la transcendència, i el buit que deixa només s’omple de foscor". Rere aquest al·legat que alerta del drama de la pèrdua de la memòria, Exonerat de l’oblit es caracteritza per la dualitat entre la conversa mística entre el Mortal i la Pedra i el realisme costumista que impregna cadascun dels trenta-tres relats. Són xicotetes històries autònomes en les quals el públic lector es pot reconèixer, atès que carrega amb les virtuts i els vicis: la companyonia, l’atzar, la responsabilitat, la infidelitat, la distracció, la celebració, la corrupció…, amb una clara intenció moralitzant que permeta reflexionar i filosofar sobre què és la humanitat, transmutada en eixe Mortal que si escau planta cara als dogmes de l’Ésser Suprem.\nJoan Verdegal (Borriana, 1955) és doctor en Filologia i màster de Traducció, i ha exercit de catedràtic d’ensenyament de Secundària i de professor titular a la Universitat Jaume I. En el camp acadèmic ha publicat diversos articles d’investigació i ha dirigit la revista interuniversitària MONTI (Monografies de Traducció i Interpretació) i l’Anuari de l’Agrupació Borrianenca de Cultura; també ha publicat diversos llibres centrats en estudis al voltant dels premis literaris i la traducció, com ara La novela francesa a través de los premios literarios (1996, amb María Dolores Burdeus), La pràctica de la traducció francès-català (2011) o El premio Fray Luis de León de traducción: historia, sociología y crítica (2013).\nPel que fa a la vessant literària, ha escrit el llibre de relats Rigorosament incert (2019) i ha traduït obres de Boris Vian (La espuma de los días, 2000), Marie-Jean Hérault de Séchelles (Teoria de l’ambició, 2006), Alexandre Dumas (La tulipa negra, 2006), Charles Nodier (Jean Sbogard, 2008) i Cristina de Suècia (Lleures i sentències, 2009).


En bolquers!!! - Levante-EMV\nteresa mollá 29.04.2020 | 19:26\nSoc treballadora de la Generalitat Valenciana des de fa més trenta-sis anys, pràcticament d'ençà que van començar les transferències del Govern Central a l'autonòmic. Amb això vull dir que he viscut de primera mà l'evolució (i de vegades involució) del Govern Autonòmic.\nFa quasi quatre anys el Govern Valencià va aprovar el decret 82/2016 pel qual es regulava la prestació de serveis en règim de teletreball del personal empleat públic de l'administració de la Generalitat. Doncs bé quasi quatre anys després, com que no ha estat desenrotllat, la pandèmia ens ha pillat a totes i tots en bolquers.\nAfortunadament la Generalitat compta amb grans professionals a la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions (DGTIC) -on la meitat de la plantilla són dones, la qual cosa és una excepció a aquest àmbit professional- que han pogut fer possible, el que semblava impossible: que alguna gent empleada de la Generalitat estiga teletreballant.\nSoc una dona confiada en el fet que, com a societat, podrem aprendre de les nostres errades. I l'errada de no haver desenvolupat el decret 82/2016 s'ha pagat amb hores perdudes pel confinament obligatori de molta gent que, podent haver treballat des de casa no ho ha pogut fer per no tindre els llocs adaptats i preparats.\nSón molts els llocs de feina, i per tant moltes hores que podrien treballar des de les seues cases amb tots els controls que estableix el mateix decret i que permetrien, no sols conciliar la vida laboral i personal de molta gent empleada de la Generalitat, també millorar la situació de molts serveis que s'han vist desbordats per la manca de personal a les mateixes oficines del Govern.\nMolta feina per a tirar endavant tot el mal que ha fet la pandèmia i no solament en l'àmbit social. La «nova normalitat» de la que ens parlen els governants deurà incloure una nova empenta en aquest sentit si realment volem parlar d'una administració autonòmica moderna i eficient i adaptada a les noves realitats que el moment demanda.\nNo podem quedar-nos enrere en un moment tan delicat on, després d'haver-se paralitzat tràmits i serveis autonòmics, la realitat va imposant-se i, quan s'acabe el confinament perquè s'alce el Decret d'Alarma, seràn necessàries moltes mans per a poder avançar tot el que aquest temps ha estat aturat.\nDes d'ací agrair a totes i tots els professionals de la DGTIC l'enorme l'esforç que han fet per intentar i en molts casos aconseguir que l'administració poguera continuar treballant encara que fora amb mínims i amb gent des de les seues cases, malgrat tot.\nI també donar un toc d'atenció als responsables de la falta de desenrotllament del decret abans mencionat perquè prenguen les mesures necessàries per a permetre a alguna gent que per qüestions variades, puga treballar en condicions des de casa i, així continuar aportant i sumant esforços per a construir una administració veritablement moderna i amb serveis públics i de qualitat al servei de la ciutadania que és la destinatària del nostre treball com a empleades i empleats públics.\nQuan l'oposició no té res per aportar.


Els Castellers de Vilafranca inauguren la primera fase de les obres de Cal Figarot - Castellers de Vilafranca\nEls Castellers de Vilafranca inauguren la primera fase de les obres de Cal Figarot\nimobils2016-04-26T09:00:00+01:0026 Abril 2016|Notícies castelleres|0 Comments\nLa inauguració comptarà amb una diada castellera a la seu social dels vilafranquins\nEls Castellers de Vilafranca inauguraran aquest cap de setmana la primera fase de les obres de Cal Figarot. La celebració serà a la seva seu social i culminarà amb una diada castellera el diumenge a les dotze del migdia, acompanyats dels Castellers de l’Alt Maresme i els Castellers del Prat.\nEls actes d’inauguració de la primera fase de les obres començaran amb l’assaig general dels Verds el divendres a dos quarts de deu del vespre i, a continuació (a la mitjanit, aproximadament), amb un concert del grup ‘TRES’ a la nau de Cal Figarot. ‘TRES’ és un duet acústic que barreja cançó d’autor amb sons elèctrics de banda de rock. El diumenge, a dos quarts de dotze del migdia, també es retrà homenatge als 4 anys del mandat de Pere Almirall al capdavant dels Verds, amb la descoberta del quadre amb la seva fotografia al costat dels altres excaps de colla.\nDesprés de l’actuació de diumenge dels Castellers de Vilafranca i les colles convidades, hi haurà un vermut popular al mateix recinte inaugurat. La primera fase de les obres de Cal Figarot s’ha centrat principalment en la remodelació del pati i la nau, amb la millora de l’espai d’assaig i l’alçada de la nau.


Una nena agafada de la mà de la mare (iStock)\nEl govern modifica el Codi Civil per protegir els infants víctimes de la violència vicària, en constatar que la majoria de morts es produeixen durant el règim de visita amb el pare\nRedacció 30/11/2021 - 16.01 Actualitzat 02/12/2021 - 01.49\nPas endavant en la lluita contra la violència vicària, la que un home exerceix sobre una dona a través dels seus fills. A partir d'ara, en casos d'indicis fonamentats de violència masclista els pares tindran prohibida l'estada, la visita i les comunicacions amb els seus fills.\nEl Consell Executiu ha aprovat un decret llei per afrontar específicament aquest tipus de violència. Entra en vigor avui i modifica els articles del Codi Civil català sobre la guarda, les estades i les comunicacions dels menors.\nCaldrà que hi hagi o bé denúncia de la Fiscalia o bé un procés judicial obert, i també afectarà els maltractadors que estiguin complint condemna.\nFins ara, els jutges ja tenien la potestat de prohibir als pares maltractadors les visites dels fills, però en tot cas ho decidien ells. A partir d'ara serà d'obligat compliment. I és que cal tenir en compte que els tribunals acostumen a prioritzar que les relacions entre pares i fills no es trenquin, fins i tot en casos de violència familiar o masclista.\nLa consellera de Justícia, Lourdes Ciuró (ACN/Bernat Vilaró)\nLa consellera de Justícia, Lourdes Ciuró, ha ressaltat que fins ara "en la immensa majoria dels casos aquesta potestat del jutge no s'exercia" i que ara "hem volgut girar-ho".\n"Hem determinat que en cap cas es podrà concedir aquest règim de visites llevat que el jutge ho motivi de manera molt explícita", ha afegit.\nEl nombre de criatures víctimes de la violència vicària creix any rere any\nAixí, en el conjunt de l'estat, cinc menors han mort aquest any 2021 a mans dels seus progenitors, un dels quals a Catalunya. Va passar a finals d'agost en un hotel de Barcelona.\nLa majoria de morts d'infants per violència vicària es produeixen durant les estades amb el pare. Així, de les 47.000 ordres de protecció a la dona que es van atorgar el 2019 a l'estat espanyol, només en un 3% dels casos es van suspendre les visites entre infants i progenitors.\nAquestes dades, procedents del CGPJ, confirmen que en la majoria dels casos no es va suspendre el règim de visites amb els progenitors violents.\nViolència masclista Menors


"Em dic Violeta". Tu què ets, nen o nena? - TV3\n"Em dic Violeta", de David Fernández de Castro i Marc Parramon\nLa Violeta porta una vida normal en una família acomodada, amb uns pares afectuosos i amb tot el que el cor d'una noia de 11 anys podria desitjar. Però no sempre va ser la bonica nena que és avui: va néixer nen\n23/02/2021 - 12.57\nAls 6 anys va desconcertar als seus pares -les conegudes estrelles de cinema porno Nacho Vidal i Franceska Jaimes- en dir-los que volia dir-se i vestir-se com una nena. Ells, després del xoc inicial, van decidir acompanyar-la en el llarg i difícil camí que la portarà, algun dia, a convertir-se en dona, enfrontant-se a molts reptes mèdics -quan arribi a la pubertat haurà de decidir si pren bloquejadors hormonals per aturar el desenvolupament dels trets masculins- i legals -el primer, obtenir un DNI amb el seu nou nom i gènere. Més tard tindrà l'opció d'hormonar-se, de sotmetre a una reassignació de sexe (vaginoplàstia), o de convertir-se en mare a través de l'adopció.\nLa Violeta i la seva família són el nucli d'"Em dic Violeta", que se centra en com han abordat la situació. Els desafiaments que li esperen a la Violeta en la seva transició cap a l'edat adulta estan encarnats per altres personatges, més grans que ella, que els estan vivint actualment. El documental també explica la tràgica història de l'Alan, un adolescent trans de 17 anys de Rubí (Vallès Occidental), que es va suïcidar el 24 de desembre del 2015 després de patir assetjament escolar a l'institut. La seva mort no només va commoure la ciutat, sinó que va canviar les vides dels seus pares -l'Esther i el Xavi, que s'han convertit en activistes- i també la de l'Iván, qui, després d'aquell terrible fet, es va adonar que ell també era un jove transgènere. Units per la desgràcia, l'Esther, el Xavi i l'Iván es donen força mútuament per enfrontar-se a les seves lluites quotidianes i mantenir viva la memòria de l'Alan.\nTot i casos com el de l'Alan, la percepció social de les persones transgènere ha evolucionat en les últimes dècades cap a una visió molt més oberta i tolerant. Rodat amb gran sensibilitat i allunyant-se de la morbositat, el documental i els seus protagonistes contribueixen a normalitzar el fenomen de transgènere infantil. Una intenció que xoca amb un escull imprevist: la Fiscalia de Menors, en el seu afany de protegir la Violeta, recomana que a la pel·lícula no se la pugui reconèixer, que no se li vegi la cara. Estimulats per aquesta paradoxa, els directors troben una forma elegant i efectiva de resoldre l'aparent carreró sense sortida, que culmina en l'escena final.\nPremi del Públic i Premi Amnistia Internacional, DocsBarcelona, 2019\nFestival de Màlaga, 2019\nProducció: Carles Brugueras i Joan Úbeda\nCàmera i direcció de fotografia: Anna Molins\nProducció executiva DKISS: Susana Ortega\nProducció executiva MOVISTAR+: Maria Pilar Canales, Cristina Merino i Iñigo Trojaola\nProducció executiva TVC: Jodri Ambròs\nProducció executiva TVC: Daniel Barea\nDirecció de producció: Marieke van den Bersselaar i Pilar Razquín\nGrafisme: Clara Pons\n"Em dic Violeta", una producció de The Mediapro Studio i Polar Star Films amb la col·laboració de Dkiss, Movistar+ i Televisió De Catalunya.\nDavid Fernández de Castro, codirector\nAnteriorment ha dirigit els documentals: "Priorat", "Ajoblanco, crònica en roig i negre", "Entre el cel i la terra" i "El Papus, anatomia d'un atemptat".\nAnteriorment ha dirigit els documentals: "Injustícia exprés. El cas Óscar Sánchez'", "Filosofia a la presó", "Veus contra l'estigma" (codirecció), "Refugi Dresden" i "Missatges de frontera".\nVerdú, Dolera i Violeta, tres estrelles protagonistes al Festival de Màlaga\nLa Generalitat desplega una xarxa de punts d'atenció integral LGTBI per tot Catalunya\nUn nou gènere al DNI: persones no binàries\nLGTBI+: "No estem tan bé."\nNacho Vidal: "Amb dos anys, la Violeta ja deia que era una nena"


Què és i per què importa el pensament crític? 💭 | Crehana MX | Marbrerie\nInnova amb les teves idees: què és i per què és important el pensament crític?\nÉs probable que si no tinguéssim un pensament crític encara seguiríem creient en la Fada de les Dents i en Papa Noel.🎅\nno ens malinterpretar, és genial tenir aquesta il·lusió quan som nens, però és encara millor desenvolupar un pensament crític que ens permeti reconèixer el que no és raonable i innovar amb idees noves. Ser un pensador crític és una qualitat molt important, no només per la feina, sinó per a la vida en si mateixa.\nEn aquesta nota, et comptarem què és el pensament crític, les seves característiques i beneficis; així mateix, et donarem consells per desenvolupar-lo, entre altres coses més. A l’acabar aquest article, estem segurs que et prendràs uns minuts per “qüestionar” i formar la teva pròpia opinió sobre ell. 😉\nCaracterístiques el pensament crític\nCaracterístiques d’un pensador crític\nHabilitats de pensament crític\nTipus de pensament crític\nTeories de el pensament crític\nImportància de l’ pensament crític\nper a què serveix el pensament crític?\nCom es desenvolupa el pensament crític?\nEstratègies didàctiques per desenvolupar el pensament crític a l’aula\nCom desenvolupar el pensament crític en l’educació en línia?\nCom aplicar el pensament crític en el treball?\nexercicis de pensament crític\nT’has preguntat què és el pensament crític? Com sabem la seva importància, t’ho resumim aquí.\nEl pensament crític, per definició, és un procés on l’individu fa servir la raó per dirigir el seu pensament de manera que qüestiona afirmacions o les emocions amb la finalitat d’arribar a la postura més raonable sobre un tema.\nes tracta d’un tipus de pensament reflexiu i racional per essència, ja que, part del dubte i es regeix per la lògica. En altres paraules, el pensament crític és l’habilitat de pensar racionalment i sense biaixos, de manera que s’entén o construeix una connexió lògica d’idees.\nNo obstant això, no creguis que el pensament crític esdevé només d’una intel·ligència (com la intel·ligència matemàtica); aquest, es manifesta en totes T’interessa saber quin tipus d’intel·ligència tens? Descobreix-ho amb nosaltres!\nEs pot dir que que hi ha principalment setembre característiques de el pensament crític, les quals et recomanem prendre en compte per formular les teves pròpies hipòtesis.\nÉs conscient i no involuntari.\nés reflexiu i racional.\nTé un propòsit i és adreçat.\nCerca solucionar un problema o explicar alguna cosa.\nés un procediment; no una creença.\nÉs una interpretació de la realitat fonamentada amb arguments lògics.\nEs dóna suport amb fonts fiables de dades, informació i evidència.\nEs materialitza en una comunica clara amb un ordre lògic d’idees.\nNo intenta homogeneïtzar el coneixement.\nUn pensador crític és algú que està compromès amb el pensament reflexiu i independent, i, per tant, amb la innovació Sabies que Crehana va néixer de el pensament crític? Et convidem a conèixer la nostra història!.\nVols unir-te a el grup de persones que busca la innovació i la revolució de pensament? Coneix aquesta llista de les característiques de l’perfil d’un pensador crític.\nEl pensament crític requereix qüestionar tota representació de la realitat. Els que exerceixen aquesta mena de pensament es preguntaran si les idees, arguments o troballes reflecteixen tot el panorama d’un fet.\nÉs de ment oberta i humil\nEl pensament crític implica reconèixer que no hi ha una veritat única, però que sí que hi ha teories ben fonamentades. És important que un pensador crític tingui en compte que totes les afirmacions i opinions són construccions discursives de la realitat.\nEl pensament crític evita i reconeix biaixos. Per això, un pensador crític està obert a escoltar altres interpretacions. Reconèixer i avaluar les diferents postures t’ajudarà a armar les teves pròpies hipòtesis.\nÉs curiós, mai conformista\nEl pensament crític està guiat per la motivació i la curiositat. Per qüestionar alguna cosa cal ser curiosos amb aquesta cosa, doncs, un pensador crític sempre busca anar més enllà del que se li ofereix.\nEl pensament crític requereix ser autodidacta Què vol dir ser autònom en l’aprenentatge? Significa ser disciplinat. Això és important a l’hora de dur a terme una investigació, ja que, un pensador crític és constant i compromès.\nAquestes són les actituds que has d’evitar practicar-les si vols aconseguir un pensament crític:\nPrefereixo que em donin les respostes correctes en lloc de resoldre-les.\nNo m’agrada pensar molt en les meves decisions.\nNo terra revisar els errors que he comès.\nNo m’agrada que em critiquin.\nDescobreix metodologies per aplicar innovació en els teus projectes amb el nostre curs d’Introducció a les metodologies d’innovació.\nHabilitats de el pensament crític\nLlavors, quins són els elements de el pensament crític? Quines habilitats de el pensament crític ha? Després d’explicar les característiques d’un pensador crític, és important esmentar les habilitats o capacitats que has de desenvolupar per innovar.\n1. Capacitat interpretativa: fa a la comprensió de la informació.\n2. Capacitat d’anàlisi: refereix a el reconeixement de la intenció, profunditat, context i rerefons d’un discurs.\n3. Capacitat de raonament lògic-crític: fa a la cadena de pensaments reflexius, conscients i voluntaris que responen a un problema. És l’habilitat per a associar diverses dades en una conclusió i per detectar biaixos en un discurs.\n4. Capacitat per avaluar: refereix a l’habilitat per a percebre el grau de fiabilitat de fonts o discursos.\n5. Capacitat per inferir: fa a la identificació de dades rellevants per, a partir d’això, arribar a conclusions raonables.\n6. Capacitat per explicar: fa a la materialització de el raonament en la paraula de manera que sigui clara, concisa, reflexiva i coherent.\n7. Capacitat metacognitiva: refereix a l’habilitat d’autoavaluació i autocorrecció.\nQuins tipus de pensament crític ha? On es poden presentar? Com es relaciona el pensament crític i la creativitat? A nosaltres també ens emociona!\nCal ressaltar que tots els tipus de pensament crític no funcionen de forma separada, sinó que es relacionen entre ells, ja que es correlacionen entre si.\nRegulat per la memòria\nAquest tipus de pensament crític és el més primari, ja que és el que garanteix la teva supervivència i adaptació a l’mig. El seu nom es deu a la immediatesa amb la qual s’arriba a raonar, ja que acostuma a aflorar en situacions d’emergència (com quan el teu gos es menja la teva tasca el dia del lliurament 😂).\nRegulat per l’emoció\nEs tracta d’un pensament crític lligat a la intuïció. Està relacionat amb el desenvolupament de la intel·ligència emocional.\nRegulat per la raó\nÉs aquell que sorgeix de les associacions que fem entre objectes o significats . Aquest tipus de pensament crític es desenvolupa en la interacció per mitjà de l’observació, exploració, comparació i classificació d’objectes. Serveix per analitzar, argumentar, raonar, justificar o provar raonaments.\nRegulat per la voluntat\nAquest tipus de pensament crític és el resultat de la maduresa i l’experiència, ja que parteix d’una visió més integral de la realitat. És a dir, serveix per captar les realitat des dels seus diferents angles i dimensions.\nRegulat per la imaginació\nEl pensament creatiu és un pensament crític atès que no entén la realitat d’una manera determinada o lineal, ja que sap que és possible trencar les estructures per crear-ne.\nEl pensament crític té un llarg recorregut en la història. Aquest ha estat la base dels grans descobriments, per això, nosaltres volem que tu també descobreixis el geni que viu en tu 🧞♀🧞.\nOrigen de el pensament crític\nL’origen de el pensament crític en la història occidental remunta a l’època grega amb Sòcrates, un filòsof que va ressaltar molt en els seus temps i que, avui dia, segueix sent molt reconegut.\nPer exemple, la maièutica és un mètode per a fomentar el pensament crític desenvolupat per Socrates. Es tracta d’un exercici de preguntes que desentranyen el sentit comú per descobrir el coneixement. Una frase cèlebre de Sòcrates era “només sé que res sé”.Això se sent paradoxal, no?\nCorrents de pensament crític\nal llarg de la història de el pensament crític ressalten 5 teòrics moderns. Per explicar les respectives teories, ens basarem en el llibre “Mètodes i pensament crític” de Carles Zarzar.\nArgumenta que el pensament crític és un pensament reflexiu i raonable que permet a l’individu decidir en què creure o què fer. Però, per a això, és important determinar què és el just i què és el veritable.\nAquest té dues vessants:\nCognitiu: implica el desenvolupament de les habilitats de pensament.\nAfectiu: implica disposició, actitud i compromís.\nEsmenta que el pensament crític és el que dirigeix a el bon judici, perquè és sensible a l’context. Es fonamenta en criteris definits i és autocorrectiu.\n3. John I. McPeck\nSosté que el pensament crític consisteix en l’habilitat i el desig de comprometre en una activitat amb reflexiu escepticisme. Implica un component cognitiu (els coneixements necessaris per desenvolupar-se en un c ampo) i un component crític (l’habilitat per qüestionar i distanciar-nos de les nostres creences per a després construir un argument sòlid).\nArgumenta que el pensament crític consisteix en el procés d’analitzar i avaluar el pensament amb el propòsit de millorar-lo.\nEn síntesi, el pensament genera propòsits, planteja preguntes, usa informació , utilitza conceptes, fa inferències, formula suposicions, genera implicacions i incorpora punts de vista.\nSegons Siegel, el pensament crític és la capacitat i disposició per actuar i jutjar fonamentadament en funció de principis aplicats amb coherència.\nInclou dos components:\nl’avaluació de la raó\nHàbits intel·lectuals i disposició per actuar raonablement\nNecessites ajuda per organitzar informació? Descàrrega gratis les nostres plantilles de mapa mental\nImportància de el pensament crític\nla principal importància d’el pensament crític és que està fortament lligat a l’expansió de el coneixement, sigui d’aquest en si mateix o dels mecanisme que contribueixen a una vida millor. El pensament crític ajuda a que puguem formar la nostra pròpia opinió, judici, idees o visió de món.\nQuins són els beneficis o avantatges de l’ pensament crític? Quins són els objectius de el pensament crític?\nÉs important esmentar que el pensament crític ens ajuda a mirar les coses “fredament”. Els éssers humans solem ser impulsius, per això, aturar-nos un moment i analitzar les coses pot ser de gran ajuda.\nEl pensament crític pot donar-nos bones eines per establir prioritats, de manera que puguem utilitzar millor el nostre temps. També, ens serveix per ser més curiosos i creatius. Així mateix, -per si no ho sabías- ‘ens ajuda a millorar la nostra capacitat de comprensió lectora! 😉\nQuè pot fer algú amb habilitats crítiques de pensament?\nProduir creences i coneixements\nSostenir creences i valors propis\nPlantejar problemes i buscar solucions\nFormular preguntes de rellevància amb claredat i precisió\nComunicar-se i interactuar amb altres\nEstablir metes i mitjans per al seu assoliment\nPrendre decisions raonables\nEntendre les connexions entre idees\nJerarquitzar i avaluar la informació\nArgumentar amb idees ordenades\nIdentificaran errors i inconsistències en el propi raonament\nPensar bé, resoldre problemes i crear idees noves de forma ràpida és un avantatge per a qualsevol Així que no oblidis entrenar la teva ment!\nFins a aquest punt, has de estar-te preguntant com faig per ser un pensador crític. El pensament crític és una habilitat de domini general. Tots podem pensar de forma crítica, però és important desenvolupar-la i enfortir-la a través del entrenament mental 💪.\nAmb la pràctica, els pensaments crítics fluiran d’una manera tan natural que aconseguirem desplaçar als pensaments automàtics per centrar-nos en el qüestionament de les idees.\nÉs important ser molt conscient dels principis de el pensament crític i ser també reflexius sobre el nostre propi raonament.\nMètodes per potenciar el pensament crític\n¿Buscaves exemples de com desenvolupar un pensament crític? Hem fet una llista amb tècniques i estratègies per a tu.\n1. Separa el teu subjectivitat\nA causa de que la realitat és una construcció, tots tenim una versió pròpia d’ella i és important tenir en compte allò, perquè la nostra versió o l’hegemònica poden no ser les úniques ni la més precises.\nObre’t a escoltar altres postures i com aquestes es relacionen amb el seu entorn. Conèixer altres cultures és definitivament una cosa molt útil. I això és una base per començar a formar el teu pensament crític.\n2. Practica l’empatia\nPer al pensament crític, entendre a l’altre i el seu context ajuda a comprendre el seu punt de vista. És important no jutjar l’altre amb els lents de les nostres pròpies creences, a la fi també són creences.\n3. Participa en debats\nRes més nutritiu que els debats per al pensament crític. La participació en fòrums i debats és de gran utilitat, ja que Confrontar a opinions diverses ajuda a millorar pel que fa l’argumentació com en l’empatia.\n4. Analitza textos, notícies, vídeos, pel·lícules, imatges i símbols\nAnalitzar diferents materials serveix per potenciar el pensament crític. Aprofundir en els textos i indagar en les intencions ajuda a el desenvolupament del nostre raonament.\nUn exercici útil és comparar les notícies de dos diaris diferents i veure com és que, a través de la selecció lèxica, un mateix tema pot donar dues connotacions diferents, ja que depenen de les intencions de l’autor.\n5. No et unes a una opinió generalitzada sense investigar\nAixò és una cosa molt comú i em va autoproclamar víctima d’això en un passat. De vegades, prenem per fet discursos pel simple fet que la gran majoria creu en ells; però, allò està lluny de potenciar el pensament crític.\nMoltes vegades el que es pren per fet no és el raonable i la història mostra diversos casos que el fonamenten. Per exemple, antigament, les castes eren vistes com una organització social lògica, avui dia, no ho són gràcies a pensadors crítics.\n6. Qüestiona estereotips\nLa generalització és una cosa molt comú en la societat. Escollir un -dels tants estereotips que hi ha- i analitzar-t’ajudarà a desenvolupar la teva pensament crític.\nVols pensar com el teu usuari? Troba solucions innovadores per als teus productes, processos o serveis amb el nostre curs online de Design Thinking.\nCom desenvolupar el pensament crític en els nens?\nDesenvolupar un pensament crític en els nens és alguna cosa essencial per a la seva formació. Hi ha moltes maneres en les que pots aconseguir això i fins i tot de forma divertida.\nHi ha una gran quantitat de jocs que compleixen amb aquesta funció. Per això, per als infants, el joc és important per desenvolupar un pensament crític. Aquests poden ser d’armat, de memòria, de preguntes, etc. Així mateix, l’art és un altre excel·lent mètode per reflexionar sobre un mateix o l’entorn.\nEl pensament crític i els models educatius estan molt relacionats. L’èxit d’un col·legi radica que els seus professors facin que els estudiants pensin críticament de manera que aconsegueixin autonomia de pensament.\nCultivar el pensament crític és bàsic per a una formació integral. Això ajuda a que els estudiants analitzin la realitat, siguin conscients d’ella i participin en la seva construcció. Així mateix, permet que es puguin auto-orientar cap a respostes que li permetin el seu desenvolupament personal.\nLa metodologia activa i el pensament crític\nEls models educatius, com el d’aprendre-fent, l’alumne a l’ésser protagonista actiu del seu aprenentatge, crea autonomia i motivació per aprendre, dos factors importants per al desenvolupament de el pensament crític.\nel pensament crític en les ciències, les arts i l’esport\nEs tracta d’activitats que fomenten el pensament crític. Desenvolupar les dues esferes ajuda a que el nen sigui crític. El món no és enterament lògic i quadriculat, ja que hi ha les emocions, i les arts ajuden molt a desenvolupar la intel·ligència emocional. Així mateix, la capacitat de crear estratègies de joc i la competència impulsen el desenvolupament de el pensament crític.\nT’agrada l’art i vols desenvolupar la teva pensament crític? Coneix el nostre curs d’exploració artística i desenvolupament creatiu.\nEl pensament crític en l’educació en línia és potser més crucial que el pensament crític en una aula física. Doncs, a l’aprendre en línia, els estudiants s’enfronten a reptes molt més complexos que requereixen solucions noves, sovint en relació amb la tecnologia i la informació.\nLes habilitats de pensament crític impliquen identificar falles en els arguments o raonaments de les persones i identificar l’ús indegut de la informació. Per exemple, el pensament crític permet als alumnes diferenciar les notícies falses dels informes reals, diferenciant els fets de les opinions i entenent que no poden prendre tot el que llegeixen o escolten el peu de la lletra.\nsi el pensament crític inclou l’actitud, el propòsit i l’esforç d’un, llavors, ¿com pots fomentar el pensament crític en un curs en línia? L’educació en línia és un espai ideal per fomentar el pensament crític perquè el docent té diverses vies dins de la plataforma LMS per involucrar els estudiants en activitats que fomentin un pensament més profund.\nA continuació, t’expliquem dues maneres per impulsar el pensament crític en l’educació a distància:\nFomenta el pensament crític en els fòrums de discussió\nPotser la part més important de l’aprenentatge en línia sigui el panell de discussió perquè és on els estudiants i el docent aborden la mateixa pregunta i analitzen possibles solucions i idees.\nUna manera d’empènyer als alumnes a tenir un pensament crític és que el docent desenvolupi la pregunta de discussió a la llum de la seva experiència i coneixement. Això ajuda als estudiants a veure com es relaciona el tema amb el món fora de l’àmbit acadèmic.\nA més d’aprofundir en la pregunta de discussió, pots involucrar els estudiants a l’abordar les seves respostes. A el fer-ho, pots fer diversos tipus de preguntes perquè els estudiants abordin la problemàtica, elaborin idees incompletes o pensin en les implicacions de les seves afirmacions.\nEn altres paraules, pots ajudar-los a fer servir la seva resposta inicial com un camí cap a un pensament crític més profund i significatiu.\nIncloure recursos complementaris per impulsar el pensament crític\nEls recursos complementaris poden ajudar els estudiants a veure com el contingut de el curs es connecta amb temes d’actualitat. Pots triar recursos que identifiquin els desafiaments actuals i aprofitar en llançar preguntes que fomentin el pensament crític dels alumnes.\nDesprés, pots complementar-se en un fòrum de discussió obert en el qual sol·licitis les seves opinions, i al seu torn, identifiquin el problema i donin possibles solucions. Una altra opció ideal és buscar estudis de casos que permetin als estudiants participar en la resolució de problemes.\nInculcar el pensament crític no només els ajudarà a dominar els objectius de el curs, sinó que també els donarà habilitats que poden aplicar més enllà de l’aula.\nel pensament crític és una habilitat clau en el lloc de treball. Després de tot, el pensament crític t’ajuda a resoldre problemes i desenvolupar estratègies que millorin el teu dia a dia. Per aquesta raó, avui els empresaris busquen contractar treballadors que tinguin fortes habilitats de pensament crític.\nDe fet, el pensament crític pot distingir-se com a líder i una ment valuosa per intercanviar idees. Ser un pensador crític t’ajudarà a millorar la qualitat del teu treball i la percepció que tenen sobre tu.\nGif : Tenor\nCom millorar les habilitats de pensament crític?\n1. Avalua nova informació\nEl primer pas per tenir un pensament crític és acceptar la informació només després d’avaluar-la. Ja sigui una cosa llegit o escoltat, els pensadors crítics s’esforcen per trobar la veritat objectiva. A l’fer això, avaluen considerant possibles desafiaments i solucions, que poden afectar o no en la seva decisió.\n2. Considera la font\nÉs essencial que consideres d’on obtens la informació. Per exemple, si la dada prové d’un anunci, entendre que és una estratègia de màrqueting dissenyada per vendre un producte t’ajudarà a avaluar el biaix potencial.\nRecorda que cada informació que reps te la va lliurar algú amb la motivació d’intercanviar coneixements. Els pensadors crítics avaluen la font considerant la seva motivació per proporcionar informació.\n3. Fes moltes preguntes\nFer preguntes és una habilitat important que has de dominar si estàs tractant de perfeccionar les teves habilitats de pensament crític. Quan accedeixis a nova informació, has de decidir quines preguntes t’ajudaran a avaluar-la millor. Alguns exemples inclouen:\nDe quines formes es pot solucionar aquest problema?\nQui proporciona aquesta informació?\nPer què es proporciona aquesta informació?\nQuines altres perspectives existeixen sobre aquest tema?\nQuè investigacions existeixen sobre el tema?\n4. Fes seguiment de la investigació\nAbans que puguis formar la teva pròpia opinió utilitzant el pensament crític, has de fer la teva pròpia recerca. Un cop hagis creat una llista de preguntes que necessiten resposta, pots utilitzar recursos per aprendre el que puguis sobre el problema.\nSi decideixes buscar en línia, revisa informació fiable de fonts com ara llocs de notícies, institucions educatives i organitzacions sense ànim de lucre. Altres opcions són utilitzar recursos com l’enciclopèdia o revisar materials en la teva biblioteca local.\n5. Forma una opinió\nAmb respostes a preguntes crítiques, pots formar la teva opinió. En aquest pas, pots estar segur que estàs basant la teva opinió en informació lògica i objectiva perquè has seguit els passos per tenir un pensament crític.\nÉs moment de fer activitats per fomentar el pensament crític. Pensa en alguna cosa que hagis parlat recentment amb algú, preferentment una situació que t’hagi causat molèstia o neguit.\nAlgú que coneixes? Algú que té una posició de poder o autoritat? És important fixar-te en qui ho va dir?\nQuè va ser el que va dir?\n¿Parlo de fets concrets o només va donar una opinió? Es va referir a una situació completa o només va mostrar l’esdevingut de forma parcial? ¿Va deixar alguna cosa important fora?\nOn ho va dir?\n¿Ho ha dit en públic o en privat? Altres persones presents van poder donar una visió diferent del que es va dir?\nQuan ho va dir?\nVa ser abans, durant o després d’un esdeveniment important? És important considerar el moment?\nPer què ho va dir?\n¿Va explicar el raonament darrere de la vostra opinió? ¿Estava tractant de fer quedar bé o malament a algú?\nCom ho va dir?\n¿Ho va dir trist, feliç, enutjat o indiferent? ¿El va escriure o ho va dir? ¿Vas poder entendre amb claredat el que va dir?\nAquest petit, però efectiu exercici, sens dubte pot ajudar-te a aclarir una situació. Intenta incorporar amb més freqüència i veuràs un avanç en com t’enfrontes a les situacions quotidianes. Així mateix, per si ets dels que té una ment dispersa, tenim aquests exercicis per concentrar-te millor ‘Descarrega’l gratis!


El Ple de Bétera aprova l’expedient sobre protocol d’actuacions de risc en la infància i l’adolescència – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEl Ple de Bétera va aprovar el passat dilluns l’expedient sobre protocol d’actuacions de risc en la infància i l’adolescència.\nEl regidor de Serveis Socials, Manuel Pérez, va explicar que hi ha 2 lleis en l’àmbit estatal (26/2015 del 28 de juliol) i Generalitat Valenciana (26/2018 del 21 de desembre). “Aquestes exposen que la competència per a determinar, valorar i poder intervindre declarar o determinar el cessament de la situació de risc que correspon a l’entitat local d’on té residència la persona protegida, en aquest cas el menor, li correspondria aplicar el protocol a l’equip bàsic de Drets Social”, va especificar Manuel.\n“En aquest cas, l’article 7.5 de la llei 26/2018 indica que aquest protocol l’ha de facilitar la Generalitat Valenciana als diferents equips bàsics de Drets Socials de cada municipi”, va prosseguir el regidor. “En aquest cas, la Generalitat no ha facilitat el dia de hui el protocol perquè estan elaborant-lo i, per tant, l’equip bàsic de Drets Socials de Bétera a través de la seua assessora jurídica ha considerat que s’havia d’aprovar aquest protocol per a donar-li solució als problemes que puguen anant sorgint sobre menors que estiguen en risc”, va afegir l’edil. Aquest, també va comunicar que a més a més el protocol de l’equip bàsic “determina que en el moment que entre en vigor el protocol de la Generalitat Valenciana, l’altra deixarà de tindre efectes en tot alló que contradiga al protocol de la Generalitat Valenciana. De moment, treballarem amb el nostre”. Per a finalitzar, el regidor va donar les gràcies al treball de l’equip de Drets Socials de l’Ajuntament de Bétera.\nD’altra banda, la regidora de Compromís, Daria Terrádez, va agrair també en primer lloc el treball del citat equip de Drets Socials i l’Assessoria Jurídica i va preguntar si “és un text definitiu”. Manuel Pérez va recordar que no era definitiu, ja que “s’està a l’espera del protocol oficial de la Generalitat i en alguns punts un protocol i l’altre podrien contradir-se. Després d’aquest aclariment, Daria va mostrar la predisposició de Compromís per a col·laborar en aquesta classe d’assumptes.\nAixí mateix, la portaveu del PSV-PSOE, Mª José Ballesteros va preguntar si “dins d’aquest protocol està previst alguna mesura o alguna actuació en el cas que es tracte de persones amb discapacitat”.\nA aquesta pregunta, el regidor de Serveis Social va mencionar que “és un protocol que unicament estableix la situació de risc en menors i la forma d’actuar de l’equip de Drets Socials a l’hora de trobar-se amb un cas de risc d’un menor tant si té una discapacitat com si no”.\nDesprés de resoldre aquesta qüestió, Ballesteros també va mostrar el suport del PSPV-PSOE a aquest protocol. Tots els grups polítics van votar a favor d’aquest protocol.\nA continuació, adjuntem un vídeo amb un resum d’aquest punt del ple:


Disminueix la incidència acumulada a la Safor i se situa en 358 casos per cada 100 mil habitants - Diari Serpis\nDisminueix la incidència acumulada a la Safor i se situa en 358 casos per cada 100 mil habitants\nLa pandèmia continua remitent a la Safor i està en xifres de la mitjana de la Comunitat Valenciana, després de moltes setmanes que estava per dalt.\nLa baixada s’ha produït per la millora dels casos actius als municipis de Gandia (-37), Oliva (-17), Bellreguard (-8), Daimús (-7), Ador (-6) i Beniarjó (-6), els casos actius a la Safor en aquest moment són de 617 en els últims 14 dies, la qual cosa suposa un -11,35% dels casos des del passat 13 d’agost.\nCal destacar que encara que s’està en procés de la remissió de la pandèmia a la Safor, el nivell és de Risc Extrem de Contagi. Per tant es fa necessari continuar respectant les restriccions i normes sanitàries establides per tal de fer front a la Covid19.\nDisminueix la incidència acumulada a la Safor\nArticle anteriorCompromís presenta una proposta a l’ampliació de la CV-60 i demana consens a tots els implicats\nArticle següentDos agents de la Policia Local del Real de Gandia consoliden la seua plaça


La raó devastadora per la qual Idris Elba no vol jugar a James Bond - Entreteniment | Gener 2021\nQuan la gent considera qui hauria de interpretar a James Bond després que Daniel Craig acabi amb el paper, el nom d'Idris Elba probablement ha sortit més que cap altre. Tothom, des dels caps d’estudi fins a Chris Hemsworth, ha recolzat l’actor com a candidat principal per interpretar el proper 007.\nAra bé, sembla que és molt poc probable que mai hi faci el paper. L'actor se sent desanimat davant la quantitat de persones que diuen que no pot ser Bono per una raó perjudicial: perquè Ebla és negre. 'James Bond és blanc', diuen aquestes persones, no t'importa que diverses persones hagin superat la idea d'un vincle femení.\nPer què Idris Elba se sent desanimada de ser Bond\nIdris Elba | David M. Benett / Dave Benett / Getty Images\nLa gent va citar l’entrevista d’Elba amb Vanity Fair, on l’actor expressa el seu desencant amb la reacció del seu càsting proposat com a Bond.\n'Acaben de ser desanimats quan aconsegueixen que la gent sigui des del punt de vista generacional', no pot ser. I realment és el color de la meva pell ', va explicar Elba. 'I llavors si ho aconseguí i no funcionava, o ha funcionat, seria pel color de la meva pell? Aquesta és una posició difícil en la qual em necessito quan no ho necessito. '\nLa seva frustració és comprensible, ja que la reacció està arrelada en un racisme flagrant. Dit això, molts tenen l’esquena. Amy Pascal, cap de l'estudi de Sony, va declarar que Elba hauria de ser el proper Bond, tot i que l'elecció no li correspon. Això depèn de Barbara Broccoli i Michael G. Wilson, els responsables d’Eon Productions, que ha produït totes les pel·lícules oficials de James Bond des del 1962, però no inclouen el paràmetre. Casino Royale del 1967, o Thunderball remake Mai digues mai més protagonitzada per Sean Connery.\nIdris Elba interpretaria James Bond?\nEl bònim 25, sobre el qual s’està duent a terme el rodatge, és la pel·lícula definitiva del contracte de Craig. Tot i això, Elba no persegueix el paper, tot i que potser encara el prendrà si se li oferís.\n'Per descomptat, si algú em va dir:' Voleu interpretar a James Bond? ', A mi, com a' Sí! 'Això és fascinant per a mi', va dir a Vanity Fair. 'Però no és una cosa que he expressat, com' Sí, vull ser el James Bond negre '. Perquè, per cert, estem parlant d'un espia. Si realment voleu desglossar-la, més evident sigui, millor. '\nrm bts pressupostos\nQui més podria jugar a James Bond?\nKristen Stewart hauria de ser el proper James Bond.\n- WeeAlex (@orestialex) 27 de juny de 2019\nJamie Bell: La primera torxa humana pot semblar una mica jove per interpretar a Bond, però als 33 anys tenia aproximadament la mateixa edat en què Sean Connery va inaugurar el paper amb el doctor No. Les estrelles de cinema no moren a Liverpool, la rara pel·lícula sense bons realitzada per Eon Productions.\nEmily Blunt és una de les diverses dones que se li ha suggerit com a Bond i, segurament, té les cotxes físiques i físiques per treure-la, ja que va demostrar no només a l’abandonat Edge of Tomorrow, sinó a sicario també.\nTom Hardy certament no és aliè a les franquícies, ja que hi hagi estat tots dos El caballer fosc s'alça i Venom, però té tendència a ser iconoclasta amb els seus papers i no podem imaginar que voldria ser Bond durant molt de temps.\nHugh Jackman ja ha estat un personatge emblemàtic de la franquícia: Wolverine. Sens dubte, no va retallar una xifra de tall, però no dubtem que voldria afrontar una altra franquícia massiva tan aviat després d’acabar\nChris Hemsworth interpreta un personatge molt semblant a bons Homes a Internacional Internacional, però encara té aquest martell amb l'embragatge. Des de Thor ho va aconseguir Venjadors: Part final en la seva majoria, probablement estarà lligat a la MCU durant els propers anys.\nquants diners té Adam Sandler\nRobert Pattinson va ser proposat per Danny Boyle, que tenia previst dirigir Bond 25 abans d'abandonar el projecte. Tot i això, Pattinson no va ser igual que Batman.\nDit això, Elba s’adapta al 100% per interpretar James Bond. Té el carisma i les xules que són, que són els dos únics criteris del paper. Quan Eon triï un nou vincle, probablement anirà amb algú que no sigui un nom immediatament recognoscible, ja que és el que han fet gairebé cada vegada. Però els aficionats encara poden esperar que Elba faci el tall.\njenny mcarthy observadors de pes\ntornar a clonar el soldat\nBrad Pitt sobre Angelina


L'Ajuntament d'Alcalà-Alcossebre permetrà augmentar l'espai a terrasses de bars i restaurants – LA REVISTA MÉS SOCIAL\nAquesta mesura se suma a la suspensió del pagament de l’ocupació de via pública durant tot el 2020\nL’Ajuntament d’Alcalà-Alcossebre permetrà als restaurants i bars l’ampliació de la superfície de les seues terrasses, en el moment en què es permeta que reprenguen la seua activitat. Amb aquesta mesura, s’asseguraria que compliren amb les normes de distanciament social i, al mateix temps, que pogueren mantindre la seua capacitat. Recollint les demandes d’empresaris turístics, la mesura suposaria mantindre el nombre de taules i cadires autoritzats però ampliar la superfície perquè pogueren mantindre la facturació prevista. En qualsevol cas, haurà de garantir-se el pas i accessibilitat per a vianants.\n“Sabem que els establiments d’hostaleria seran dels més perjudicats per aquesta crisi provocada per la pandèmia, per això considerem molt positiva aquesta mesura ja que, augmentant la superfície que ocupen en la via pública podran continuar desenvolupant la seua activitat i complir amb les recomanacions sanitàries”, ha explicat l’Alcalde Francisco Juan.\nAquesta mesura se suma a la suspensió del pagament d’ocupació de via pública per a taules, cadires i terrasses per a tot l’any 2020 i la devolució per a les empreses que ja l’hagueren abonada.\n← Previous Story El Ayuntamiento de Oropesa apuesta por el consenso y la transparencia con reuniones periódicas con la oposición\nNext Story → Agua de Benassal para asociaciones solidarias y hoteles medicalizados


TÈRBOL ATZUR: Concepció G. Maluquer, 'els dons eterns i fàcils de la terra i el vent'\nConcepció G. Maluquer, 'els dons eterns i fàcils de la terra i el vent'\nConcepció González Maluquer, poeta, narradora i novel·lista, va néixer a Salàs, al Pallars Jussà, el 1914 i va morir a Barcelona l'any 2004. Com el protagonista de la meva darrera novel·la es va estimar més d'amagar el 'González' darrere un punt, potser avui no ho faria, qui sap, ja hem anat superant alguns complexos. Com tantes dones de l'època, pertany a un grup d'escriptores les quals, malgrat tenir relacions importants amb cercles intel·lectuals, publicacions diverses i un cert reconeixement, no han acabat de ser tan conegudes com caldria. En el cas dels homes, en general, la cosa és ben diferent.\nMaluquer va seguir els estudis de magisteri i va completar la seva formació a l'Escola de Mestres de la Generalitat de Catalunya durant els anys trenta. La situació política i familiar de la postguerra va fer que deixés d'exercir en els anys 40, per reemprendre la seva professió més endavant. Concepció G. Maluquer es va formar com a poeta fins que es va donar a conèixer a finals dels anys cinquanta. Ella mateixa es definia de la generació silenciada de la postguerra. En els seixanta va començar a ser coneguda. Va guayar el premi Ciutat de Barcelona el 1957, en aquella època era aquesta una de les poques garanties de publicació em català. El 1959, dos anys després d'haver aconseguit aquest guardó, es va editar La creu dels vents. El 1960 va publicar La ciutat i les hores.\nEs va dedicar també a la novel·la. Va oferir un magnífic retrat de la Catalunya dels anys 60: de la seva terra natal amb Gent del sud (1964), de la costa amb Gent del nord (1971) o de Barcelona amb Què se n'ha fet de Pere Cots (1966) i Parèntesi (1962), novel·les avui una mica difícils de trobar, on l'autora va intentar, fins i tot, reflectir les variants dialectals del català. També va escriure narració breu, amb contes com Tres àngels pel camí (1959) o Dues cases (1960), amb el qual va obtenir el premi Joan Santamaria.\nConcepció G. Maluquer va ser una assídua participant de vetllades literàries d'aquells anys i es va relacionar amb Foix, Carme Monturiol, Cèlia Sunyol, Carles Sindreu i, sobretot, Aurora Bertrana, amb qui la va unir una gran amistat; també participava en moltes activitats relacionades amb la literatura i cultura en general. Encara té força obra inèdita i es justifica la seva poca difusió, en les seves biografies, per les circumstàncies culturals de l'època, però avui aquesta excusa té poca base i cal pensar que el món editorial del nostre present tampoc manifesta una gran sensibilitat vers la recuperació i edició de la seva obra poètica i narrativa.\nEncara bo que es una escriptora força representada a la xarxa, podeu trobar-ne més dades aquí i aquí. També es pot baixar un excel·lent document del PEN club, en pdf, fàcil d'imprimir, amb poemes i dades sobre la vida de l'autora. Com a curiositat, dir que va ser l'autora de la coneguda auca de l'enfadós o la fi del cagalàstics, poema polític que, per variar, es va atribuir a un munt de senyors de l'època, de més anomenada i semblant o inferior categoria poètica.\n–Com que és fembra i no val per alts designis,\nles paraules i el do.\n(Curriculum Vitae. Poema inèdit.)\nLA CREU DELS VENTS\ncorbada de mil·lenis, deixo un rastre\n(Del llibre La creu dels vents. Barcelona: Impremta Moderna, 1959, p.30-31.)\nEtiquetes de comentaris: Concepció G. Maluquer, poesia catalana femenina, postguerra\nL'altre dia remenant curiositats, vaig trobar una entrevista que es va realitzar en el Barcelona Review l'any 1986, em sobta que es escrita per una noia americana explicant la situació de la poesia catalana d'aquella época. Em sobta més que en aquella concentració de poetes hi havien tres que son actuals, i una única representació femenina de la cual, l'ultima obra que en tenim constáncia data del 2004.\nTot això perque fas una labor de descoberta magnífica, i perqué m'ho guardo, aquest reguitzell de descoberta que es per a mi, en un words i al cap.\n6 de maig de 2009 a les 10:02\nJa costa donar a conèixer l'obra literària a molta gent, però en el cas de les dones el que sobta més és el fet que, fins i tot aquelles que van tenir una relació important amb els cercles intel·lectuals, semblen sempre 'de segona' quan es poden comparar perfectament amb poetes com Espriu, Vinyoli i d'altres.\n6 de maig de 2009 a les 12:37\nPer la mandra de no aixecar-me a buscar el llibre i, després, d'haver de copiar un poema de la Carme Guasch, he provat sort amb el Google, però no n'he tingut: Hi havia altres poemes, però no el que buscava.\nM'he hagut d'aixecar, doncs, a buscar el llibre i copiar el poema..., però sí que n'he tingut, en canvi, de sort, pel fet d'entrar al teu magnífic bloc, pel qual et felicito. Sense cap mena de dubte hi entraré tot sovint, ja que hi ha una tasca molt ben feta i, per a mi, interessantíssima.\n11 de maig de 2009 a les 2:57\nPreciós el títol del blog i també el poc que he pogut veure del seu contingut. no coneixia la poeta i prosista Maluquer. Agraeïxo molt l'aportació que en fas.\nGràcies, Enric, si sabeu de poetesses que jo no conec em podeu enviar dades, poemes i, si és possible, fotografies, i anirem fent feina:\nGlòria, jo coneixia poc o gens moltes poetes que vaig incloent en el blog, és fantàstic fer tants descobriments i fa una mica d'angúnia constatar com n'és de diferent la difusió donara als poetes 'senyors' i a les 'senyores'.\n15 de maig de 2009 a les 12:58\n7 d’agost de 2009 a les 17:01\nMolt interessant, Xavier, gràcies per explicar-la i per entrar al meu blog.\nEn aquest cas hi havia, doncs, un motiu concret. El fet és que alguns autors catalans amb aquests cognoms miraven de posar-hi el segon al darrera o de camuflar-lo una mica, avui em sembla que hem superat aquests complexos.\n7 d’agost de 2009 a les 17:52\nEl que em sorprèn de la teva àvia és que no sigui molt més coneguda, la veritat és que el món literari també ha discriminat la dona, fins i tot aquella que hi ha tingut més relació, fins fa quatre dies.\n7 d’agost de 2009 a les 17:53