L’1 d’octubre a les escoles : una bona oportunitat per educar en la democràcia | Tribuna d'educació\nL’1 d’octubre a les escoles : una bona oportunitat per educar en la democràcia\nDr. Francesc Riera i Piferrer\nProfessor de l’Àrea de Didàctica de les Ciències Socials\nArriben les merescudes vacances d’estiu, aquest cop després d’un curs excepcional per les circumstàncies polítiques que ha viscut i viu encara el nostre país. Les classes començaven enmig d’un setembre atípic, amb mobilitzacions espontànies el dimecres 20 de setembre, en diferents punts de Barcelona, i pendents del referèndum tant temps anunciat, per a la jornada històrica de l’1 d’octubre flash 8. Com tothom sap, el que va passar aquell cap de setmana i especialment durant el dia de la votació, va ser viscut amb intenses i contraposades emocions per bona part de la població, també per molts infants i joves, per molts mestres i professors.\n(1) Detall d’una foto de l’exposició Mataró Dempeus. Recull d’imatges per no oblidar 세이 베베 다운로드.\nL’endemà dilluns, molts d’aquests infants i joves tornaven a les escoles i instituts, amb el record ben viu del que havien viscut hores abans en els centres de votació (en alguns casos, la seva mateixa escola) o del que havien vist a la televisió, especialment sobre les imatges de les càrregues policials contra les persones que volien votar i protegien les urnes. Aquells fets, des de la nostra concepció de què vol dir educar i educar en la democràcia, no podien quedar silenciats com si res hagués passat. En alguns centres, les destrosses materials en les portes d’entrada eren el rastre visible d’uns enfrontaments sobre els quals era necessari que els nens i nenes disposessin com a mínim d’un espai de temps, perquè poguessin compartir i expressar tots junts, el que sabien sobre el que havia succeït 다운로드.\nPocs dies després, els mitjans de comunicació centraven l’atenció en dos centres, (a la Seu d’Urgell i a Sant Andreu de la Barca), amb la presentació d’unes denúncies contra alguns docents, amb acusacions d’incitació a l’odi i d’adoctrinament. Segurament les denúncies van aconseguir part de l’efecte que buscaven, atemorir els docents perquè no treballessin ni tan sols parlessin amb els seus alumnes, no només del que va passar aquell 1 d’octubre sinó de res que estigués relacionat amb l’excepcional situació política del nostre país 퀴즈왕 다운로드. Pretenien i pretenen silenciar-la totalment.\nAlguns polítics van afirmar que s’adoctrinava a la majoria d’escoles catalanes, per desqualificar la tasca dels seus docents com a agents que inculquen unes idees i valors als alumnes, que òbviament ells no comparteixen. Com exposava Jaume Trilla (2018) en el seu article “L’adoctrinament, a l’ordre del dia” (2), l’acusació pejorativa d’adoctrinament es produeix per un costat per la disconformitat en el seu contingut i per un altre, per la forma de produir-se (de forma impositiva, inqüestionable, excloent) 동영상 재생 프로그램 다운로드. En molts casos, els acusadors d’adoctrinament identifiquen interessadament, educar en la democràcia amb fer propaganda d’una determinada opció ideològica. Certament, educar no és mai una acció neutra perquè és un acte intencionat, que té al darrera un objectiu.\nDes de la nostra concepció d’educació i de quina és la funció dels docents, com afirma Trilla, “Una escola que no vulgui posar-se d’esquena a la realitat, difícilment podia obviar…” els fets de l’1 d’octubre 다운로드. Si a l’escola els nens i nenes comencen a descobrir les causes i les conseqüències dels grans reptes de la humanitat (el canvi climàtic, les migracions, les desigualtats…), com podien ignorar el que acabava de passar poques hores abans, no a 1.000 o 10.000 quilòmetres sinó al seu propi barri o poble? Com es podia pretendre no parlar-ne, ara que cada cop es valora més la importància de l’educació emocional en els aprenentatges? Molts infants van veure la tensió que havien viscut els seus mateixos pares, familiars, amics, veïns 다운로드. I això també els havia afectat a ells, com ignorar-ho?\nPer tant, com em preguntaven a classe l’endemà mateix els meus propis estudiants de 3r curs (futurs mestres de primària), com calia tractar aquells fets? Aquesta era la qüestió per part dels qui tenien clar que no fer res, no era l’opció correcta. Com afirma Jordi Martí (2018) en el seu article “Docència: una professió de risc” (3) “”reclamar “apoliticisme”, “neutralitat”, “objectivitat” a l’escola és absurd, i a més, impossible” 다운로드. El mestre, en allò que fa i diu, però també en allò que no fa i no diu, sempre està prenent decisions, que se li han d’exigir que siguin honestes i responsables. Per tant, calia aprofitar aquells fets com una oportunitat d’aprenentatge, tenint en compte sempre totes les variables que intervenen en cada cas (edats, context…) 다운로드. Des d’una concepció crítica de l’ensenyament i l’aprenentatge de les ciències socials, tal com afirmen Laura Pagès i Joan Pagès (2018) (4), el treball del pensament crític dels alumnes és un mitjà per a l’educació democràtica de la ciutadania del segle XXI. Seguint Paulo Freire, això implica que els nens i nenes comencin des de ben petits a treballar una consciència ciutadana crítica, a saber com són les coses i per què són com són, saber que podrien ser diferents i què hauríem de fer les persones per canviar allò que no funciona i mantenir el que funciona bé, per aprofundir en els valors de la convivència democràtica i dels drets humans 용과같이 다운로드.\nÉs important desmentir dues afirmacions: que en la majoria de les escoles de Catalunya no es van tractar els fets de l’1 d’octubre i que en els pocs casos que es va fer, hi va haver problemes de convivència en els seus centres. L’informe del Síndic de Greuges sobre els fets de l’1 d’octubre a les escoles (5), conclou que només es pot parlar d’una desena d’irregularitats en els 4.800 centres de primària i secundària. I sosté que es garanteix el respecte al pluralisme, sense adoctrinament, però recomana al Departament d’Ensenyament que facilitin instruccions als docents “sobre el tractament de la situació política i materials didàctics sobre com abordar temes polèmics a les aules”.\nEn aquest sentit, per a les facultats d’educació on formem als nous mestres, també és important donar a conèixer l’exemple dels centres que van saber aprofitar aquells fets com una bona oportunitat d’aprenentatge, per educar en els valors de la democràcia. És a dir, en treballar les capacitats de les persones que fan possible viure en democràcia : expressar lliurement què sabem i com ho sabem, què pensem i per què pensem així; saber escoltar a l’altre, compartint visions diferents dels fets; comprendre les raons i sentiments dels qui pensen diferent a mi; argumentar bé les pròpies opinions; analitzar críticament l’objectivitat de la informació que ens arriba; arribar a acords sobre la millor manera de resoldre els conflictes… Tot això és el que van fer també moltes escoles i instituts, amb discreció, lluny del soroll mediàtic. Amb diàleg sempre respectuós i no sempre fàcil, entre els equips docents, les direccions dels centres i les famílies. Són per a nosaltres bons exemples, que ens serviran de referència en properes ocasions.\n(1) Exposició Mataró Dempeus. Imatges de Joan Brucet, Mireia Canicio, Joan Miquel Labrador, Lluís Rugama, Joan Safont i Adrià Triquell. A l’Ateneu Fundació Iluro de Mataró, del 2 al 22 de juliol de 2018.\n(2) Trilla, J. (2018). L’adoctrinament, a l’ordre del dia. Recuperat a\n(3) Martí, J. (2018). Docència: una professió de risc. Recuperat a\n(4) Pagès, L. i Pagès, J. (2018). L’ensenyament de les ciències socials i la formació del pensament crític. Perspectiva Escolar, 398, p. 21-27.\n← Explicar el terrorisme als infants\tDe la imatge al text? Sí, molt senzill! →\ncultura Educació pensament computacional lectura activitat física història TIC formació docent salut art matemàtiques TAC llengua Scratch aprenentatge cooperatiu innovació educativa literatura educació física aprenentatge Apps


Estás aquí: Portada / Evangeli al dia / El gest d’un noi\nDIUMENGE XVII DURANT L’ANY – Cicle B – 29 de juliol de 2018\nEvangeli: Joan 6,1-15\nAltres lectures d’aquest diumenge: 2Re 4,42-44; Ef 4,1-6; Salm: 145 (144)\nDe tots els fets realitzats per Jesús durant la seva activitat profètica, el més recordat per les primeres comunitats cristianes va ser segurament un dinar multitudinari organitzat per ell al mig del camp, a les rodalies del llac de Galilea. És l’únic episodi recollit en tots els evangelis.\nEl contingut del relat és d’una gran riquesa. Seguint el seu costum, l’evangeli de Joan no en diu «miracle», sinó «senyal». Amb això ens convida a no quedar-nos en els fets que es narren, sinó a descobrir des de la fe un sentit més profund.\nJesús ocupa el lloc central. Ningú li demana que intervingui. És ell mateix qui intueix la fam d’aquella gent i planteja la necessitat d’alimentar-la. És commovedor saber que Jesús no només alimentava la gent amb la Bona Notícia de Déu, sinó que li preocupava també la fam dels seus fills.\nCom alimentar enmig de la muntanya una multitud? Els deixebles no troben cap solució. Felip diu que no es pot pensar en comprar pa, ja que no tenen diners. Andreu pensa que es podria compartir el que hi ha, però només un noi té cinc pans i dos peixos. Què és això per a tanta gent?\nPer a Jesús és suficient. Aquest jove sense nom ni rostre va fer possible el que sembla impossible. La seva disponibilitat per compartir tot el que té és el camí per alimentar aquella gent. Jesús farà la resta. Pren els pans del noi, dóna gràcies a Déu i comença a «repartir-los» a tothom.\nL’escena és fascinant. Una multitud, asseguda sobre l’herba verda del camp, compartint un dinar gratuït un dia de primavera. No és un banquet de rics. No hi ha vi ni carn. És el menjar senzill de la gent que viu al costat del llac: pa d’ordi i peix en salaó. Un àpat fratern servit per Jesús a tothom gràcies al gest generós d’un noiet.\nAquest àpat compartit era per als primers cristians un símbol molt important de la comunitat nascuda de Jesús per construir una humanitat nova i fraterna. Els evocava al mateix temps l’eucaristia que celebraven el dia del Senyor per a alimentar-se de l’esperit i la força de Jesús: el Pa viu vingut de Déu.\nPerò mai van oblidar el gest del noi. Si hi ha fam al món, no és per manca d’aliments, sinó per falta de solidaritat. Hi ha pa per a tothom, falta generositat per compartir-lo. Hem deixat la marxa del món en mans d’un poder econòmic inhumà, ens fa por compartir el que tenim, i la gent es mor de fam pel nostre egoisme irracional.


UPC, UPF, FemCat i Barcelona Global presenten el grau ''Industrial Technologies and Economic Analysis'\nInici > Esdeveniments & Notícies > Barcelona Global News > UPC, UPF, FemCat i Barcelona Global presenten el grau ''Industrial Technologies and Economic Analysis'\nEl nou grau interuniversitari d'excel·lència s'ha posat en marxa aquest curs 2018-2019 i ha comptat amb la implicació i el finançament del teixit empresarial.\nL’acte, que va tenir lloc el passat 4 de desembre al Pavelló Mies van der Rohe, va comptar amb la intervenció de Joaquim Coello, president de la Fundació Best; una ponència d'Antoni Brufau, president de Repsol i un debat amb els estudiants Cristina Lopez i Ernest Gassó (dinamitzat per Joaquim Minguella). Entre el públic, també hi van ser presents la resta d'alumnes del Grau, alguns membres de la Junta de Barcelona Global i empreses que han donat suport als estudis.\nDurant la presentació van intervenir dos alumnes del Grau que van parlar de la seva propia experiencia i hi van estar presents les empreses que hi col·laboren i membres de la Junta de Barcelona Global.\nAquest nou grau universitari, de caràcter públic i impartit totalment en anglès, va néixer de les conclusions extretes del Barcelona Global Challenge en Educació Superior, tres sessions de treball organitzades el 2015 amb la participació de més de 60 professionals, empreses i acadèmics.\nL’objectiu era el de formarenginyers i enginyeres amb una formació transversal i coneixements en economía aixi com implicar les empreses en el disseny i la implementació de la titulació. Ha sigut una perfecta oportunitat per promoure la marca Barcelona i assosciar-la a la formació d’excel·lencia internacional.\nPer a la gestió del grau, es va crear la Fundación BEST -Barcelona Education in Science and Technology-, entitat presidida per Joaquim Coello i encarregada de coordinar la relació amb les dues universitats i la participació empresarial a través del programa d'ajudes, destinades a donar accés al grau als millors alumnes.\nL’acte va ser tot un èxit i va quedar de manifest la importancia d’una educación de qualitat i la necessitat d’implicació de les empreses, que permeten garantir la igualtat d’accés a estudiants amb un alt nivell acadèmic mitjançant un programa de beques que finançarà totalment o parcialment el cost dels estudis.


Persones cuidadores: Com puc millorar la meva comunicació amb el meu familiar?\nEstàs cuidant a un familiar? Estàs buscant formació perquè et pugui ajudar?\nAquest monogràfic de 20 hores de durada està adreçat a persones que han realitzat el curs bàsic i desitgen continuar el seu procés formatiu. I que tenen cura d’una persona amb un procés neurodegeneratiu. S’ofereixen pautes per a millorar la comunicació entre la persona cuidadora i cuidada.\nHem dissenyat una formació en modalitat on-line, per mitjà d’una Aula Virtual, on pots accedir en l’horari que desitgis. En tot aquest procés, estaràs acompanyat per professionals que t’ajudaran en aquesta manera d’ aprendre.\nReflexionaràs sobre les dificultats comunicatives i les necessitats específiques de la persona afectada per una demència.\nAnalitzaràs algunes estratègies i recursos existents.\nLes dificultats comunicatives amb les persones dependents.\nLes necessitats especifiques de comunicació.\nLes estratègies i recursos.


Per a aprofitar-nos de les plantes medicinals hem d'ingerir els seus principis actius, és a dir aquells components que tenen un poder curatiu.\nHi ha plantes medicinals que es poden prendre directament, consumint-les com un aliment més, i no precisen de cap preparació especial. Podríem dir que es tracta d'aliments amb propietats medicinals. Així, per exemple, per a assimilar el licopè contingut en el tomàquet no cal fer res més que menjar una bona amanida. Amb això l'organisme serà capaç d'apropiar-se d'aquest component que tan bo resulta per a lluitar contra el càncer sense necessitat de realitzar cap altra preparació. El mateix podríem dir de la pastanaga, les figues seques, les cols etc.\nAltres plantes són herbes que es poden barrejar amb els aliments, per aportar el seu peculiar sabor i per donar-nos, al mateix temps, les seves propietats medicinals. Es poden utilitzar fresques o seques, en aquest cas les haurem de desfer per a poder empolvorir-les sobre els àpats. Dins d'aquestes tindríem herbes aromàtiques com el romaní, la menta, l'orenga, la verdolaga, etc.\nA banda d'aquests casos, la majoria de les plantes medicinals s'han de sotmetre a un procés que sigui capaç d'extraure els principis actius medicinals perquè puguin ser absorbides pel nostre organisme. Les principals preparacions són les següents:


CLASSIFICACIÓ DEL PROBLEMA DE LA SETMANA 2007\nEnigmàlia ...... 316\nDan ............ 262\nLaia ........... 221\npere ........... 198\nKpaixen ........ 190\nAnna ........... 149\nCER ............ 111\n.clash ......... 86\nxurri .......... 62\nramtia ......... 61\nJansy .......... 40\ntantost ........ 30\nel veí de dalt . 26\nTxari .......... 15\nFulla de Roure . 13\nsubedei ........ 10\ngrimborg ....... 10\nxavier ......... 9\nCosaNostra ..... 5\nQuim ........... 5\nMani ........... 5\nAlasanid ....... 4\nDavid R. ....... 2\nCada setmana publicaré un problema diferent. Els problemes tindran una validesa de dues setmanes. Al problema especificaré la data de finalització del mateix. Un cop arribada la data de finalització del problema, puc donar algun punt extra, si algú troba una millora de la solució.\nPer evitar que algú que s'incorpori tard no tingui possibilitat d'estar a dalt de la classificació, la puntuació dels problemes anirà variant al llarg de l'any, dintre d'uns intervals:\nels problemes proposats els mesos de gener a març tindran una puntuació màxima d'entre 1 i 5 punts.\nels proposats els mesos d'abril a juny, tindran una puntuació màxima d'entre 6 i 10 punts.\nels dels mesos de juliol a setembre tindran una puntuació màxima d'entre 11 i 15 punts.\nd'octubre a desembre, la puntuació màxima per problema serà d'entre 16 i 20 punts.\nLa puntuació màxima per cada problema, la decidiré jo segons em sembli.\nPer evitar que els problemes es perdin enmig d'un munt de posts (si tinc coses a explicar...), hi haurà una relació de tots els problemes aquí.\nEl guanyador tindrà el reconeixement de la resta de comunitat internauta :-)\nescrit per Mat gala a les 10:19 Cap comentari:\nDóno per finalitzat el problema de la setmana 2006. Demà publicaré el primer problema per l'any 2007, amb alguns canvis, dels que ja informaré d'aquí a una estona.\nLa classificació ha estat molt renyida durant tot l'any entre l'Enigmàlia i en Ramtia, i al final s'ha decidit en favor de l'Enigmàlia. El tercer lloc l'ocupa la Bàrbara, que només ha participat en les dues últimes setmanes, i tot i així, ha arribat molt amunt!\nGràcies a tots per participar, aquí hi ha els 3 primers classificats, i a la dreta la classificació general:\n1 Enigmàlia ...... 91\n2 ramtia ......... 79\n3 Bàrbara ........ 20\nescrit per Mat gala a les 10:08 Cap comentari:\nS'està a punt d'acabar l'any, i per tant toca canviar la "competició" del problema de la setmana. El primer any donava un problema per punt, el segon any vaig anar variant la puntuació setmanal, de forma que unes setmanes es podien aconseguir molts punts, i d'altres no gaires més.\nPer aquest any, i ja que comença una nova "temporada", pensava a veure si alguna cosa es podria millorar. Jo vaig posant idees, i si algú té algun comentari o suggeriment, que ho digui. Sinó, faré el que em doni la gana.\nPer començar, la puntuació: una idea seria posar una puntuació màxima per cada problema i que per tots els problemes fos la mateixa. M'imagino que així seria més just. O potser no. Depenent del problema, potser s'ha de posar una puntuació més gran. De moment ho deixo en incògnita. Si algú em diu alguna cosa, ho tindré en compte. Sinó, pensaré en el tema i ja diré què faig.\nPer continuar amb els punts, hi ha el problema de la gent que arriba tard. Està clar que si algú s'incorpora a l'agost, per exemple, ho tindrà molt malament per aconseguir estar al principi de tot de la classificació. Una idea que se'm passava pel cap seria donar una puntuació a qui entrés de nou, la mitjana dels punts que tingués qui estigués participant, però també he pensat que això seria injust per qui hagi participat i tingui menys punts que la mitjana. També es podria fer una mitjana sobre els problemes contestats, però aleshores es primaria a qui resolgués només aquells problemes més "fàcils". Així que hi continuaré pensant i si algú té alguna idea...\nFinalment, dues consideracions més sobre el problema. Se m'ha passat pel cap que, en comptes de deixar una setmana per resoldre els problemes, en podria deixar dos. O sigui: cada cap de setmana publicar un problema nou, però no tancar-lo fins al cap de dues setmanes. I l'altra cosa són aquests problemes com l'últim problema de la setmana, en els que s'ha de donar una resposta, però la puntuació depèn de la resposta que doni la resta de la gent: o es pot escollir un número molt petit, per assegurar-se una puntuació, però que serà petita, o escollir un número més gran, tenint la possibilitat de tenir una puntuació més gran... però també que, depenent de les respostes de l'altra gent, es converteixi en no-res. No hi ha una solució òptima, sinó que la solució òptima depèn de les solucions que triin els altres. La meva idea seria crear una competició paral.lela, ja que aquí hi ha estratègia, però també hi influeix la sort. Posaria un problema d'aquests cada mes (o cada dues setmanes) i a veure què passa. El problema és que no sé si aquest tipus de problemes tenen interès, ja que si hi ha un mínim de 4-5 persones jugant-hi, és interessant. Amb menys de 4-5 persones, suposo que no té massa sentit.\nAixí que res, tot un rotllo amb coses que se m'han passat pel cap. Si algú té alguna idea, que deixi un comentari o envii algun mail. Si ningú diu res, faré el que em sembli.\nescrit per Mat gala a les 13:10 1 comentari:\nCom cada any, vinc amb la proposta del calendari de sobretaula. El calendari en qüestió és un dodecaedre regular, i per tant les seves cares van molt bé per fer un calendari.\nCom sempre, el calendari es pot trobar aquí. I, a més, tenen el detall de fer-lo en català.\nI si algú construeix el calendari (algú ho ha fet mai, a part de mi?) i té ganes de continuar fent treballs manuals, aquí pot trobar com contruir un icosaedre.\nescrit per Mat gala a les 11:45 Cap comentari:\nEl problema de la setmana - Números i mitjanes - Ronda 2\nBé, ja tenim els resultats de la ronda 1. Al final hi han participat 3 persones...\nPrimer escric els valors donats per cada jugador:\nLa mitjana és: 9.58\nI les puntuacions:\nBàrbara: 10-2*0.67 = 8.66 -> 9\npepet: 12.5-2*2.92 = 6.66 -> 7\nTal com ja vaig dir, ara s obre la segona ronda, que estarà oberta fins dissabte 30, a les 12 de la nit.\nEn aquesta ronda, el resultat que hagués donat més punts hagués sigut un número entre 9.5 i 9.6, més o menys. Com afectarà això a la segona ronda?\nDóno els punts d'aquí dalt, i un puntent a en NoTincCapNorma, que malgrat va enviar el resultat com a comentari i no l'he inclós en els comentaris, com que no sé si va veure que havia d'enviar-ho per correu, li dóno el punt igualment.\nescrit per Mat gala a les 15:43 2 comentaris:\nEl proper dia 27 de desembre, es llançarà el satèl.lit COROT (COnvection, ROtation & planetary Transits).\nEl COROT observarà les estrelles, per estudiar-ne la seva estructura interna. Observarà un centenar d'estrelles. També buscarà planetes. El que farà serà buscar trànsits planetaris. Amb aquest mètode es poden descobrir bastants planetes gegants gasosos, però també es pot descobrir algun planeta de característiques semblants a la Terra. Per aquest fi, s'observaran prop de 120000 estrelles.\nEl satèl.lit es situarà en una òrbita polar al voltant de la Terra, a 896 Km de distància. L'orientació del satèl.lit està calculada de forma que la llum del Sol no afecti a les observacions. Per aquesta raó, anirà canviant la seva orientació durant l'any, de forma que a l'estiu (de l'hemisferi Nord) observarà cap al centre de la Vía Làctea i a l'hivern en direcció contrària.\nescrit per Mat gala a les 20:01 Cap comentari:\nFa unes setmanes vaig posar com a problema de la setmana una successió basada en els centered cube numbers. A cada terme es tractava de sumar dos números consecutius elevats al cub:\n0^3+1^3 = 1\n1^3+2^3 = 9\n2^3+3^3 = 35\nAquesta setmana, però, R. Vicens m'ha donat una solució, que seguia la mateixa successió, però que no consistia (explícitament) a sumar els cubs de dos números consecutius:\nHe trobat una solució que no és la suma de 2 cubs consecutius, cada terme és el resultat d'un producte AxB, on A és la successió de nombres imparells i B és la suma de la B anterior (Bo=1) + (2 cops el núm. d'ordre del terme que busquem) -2\n1. 1=1x1 (Bo=1)\n2. 9=3x3 (B=1+2+2-2)\n3. 35=5x7 (B=3+3+3-2)\n4. 91=7x13 (B=7+4+4-2)\n5. 189=9x21 (B=13+5+5-2)\n6. 341=11x31 (B=21+6+6-2)\n7. 559=13x43 (B=31+7+7-2)\n8. 855=15x57 (B=43+8+8-2)\nLes dues successions són exactament la mateixa. Segons aquesta segona expressió de la solució, la successió hauria de ser:\nOn a_n segueix la recurrència: a_n = a_(n-1) + 2*(n-1).\nSi es resol aquesta recurrència, s'arriba a que el terme general és:\na_n = n^2-n+1\nI aleshores, si es fa la multiplicació (2n-1)*(n^2-n+1) dóna 2n^3-3n^2+3n-1 = n^3+(n-1)^3.\nCom a curiositat, dir que el polinomi n^2-n+1 no té arrels reals, però les arrels complexes són (1-arrel(3)i)/2 i (1+arrel(3)i)/2, que són precisament les dues arrels cúbiques de -1 no reals (cosa curiosa, ja que els números s'obtenien amb la suma de nombres al cub).\nSi fem córrer els índexos de forma que la successió sigui n^3+(n+1)^3, aleshores el producte és (2n+1)*(n^2+n+1). Altre cop, si descomposem el segon polinomi, ens dóna com a arrels: (-1-arrel(3)i)/2 i (-1+arrel(3)i)/2, que en aquest cas no són les arrels cúbiques no reals de -1, sinó que són les arrels cúbiques no reals de 1.\nM'ha semblat curiós. No sé si hi haurà més propietats amagades. A la wikipedia hi posa que tenen aplicacions modelant la forma exterior dels àtoms (o alguna cosa similar). Però no he sabut trobar exactament on es fan servir.\nescrit per Mat gala a les 15:22 4 comentaris:\nescrit per Mat gala a les 12:16 2 comentaris:\nLes blanques tenen l'enroc una mica obert i totes les peces desplaçades al flanc de dama. Les negres també tenen un cavall que no juga, però la columna f és seva i l'àlfil d'h4 sembla molt perillós.\nQuin és el millor pla per les negres?\nescrit per Mat gala a les 15:05 Cap comentari:\nLes negres acaben de jugar la torre, que estava a d7, a e7.\nLes blanques poden menjar-se el peó de d5, quedant amb peó de més. És bo, menjar-se el peó de d5? En cas que la resposta sigui correcta, amb quina peça s'hauria de menjar?\nescrit per Mat gala a les 14:36 Cap comentari:\nQui està millor? Quina seria la millor jugada, per les blanques?\nBé, de moment he posat 4 posicions. Per no posar-les totes avui, les guardaré com a esborrany i les aniré posant mica en mica, una cada setmana o així...\nescrit per Mat gala a les 14:25 3 comentaris:\nJuguen negres. S'acaben de canviar les dames a c3. Sembla que la posició és prou sòlida per les dues bandes, tot i que el blanc amenaça el peó de d5.\nEl negre pot avançar el peó de d, fins a d4, jugant amb la indefensió del peó d'f4. És una bona jugada, d4? O és un error?\nescrit per Mat gala a les 14:09 2 comentaris:\nSeguim amb la mateixa partida que al post anterior, una mica més avançada:\nLes negres acaben de jugar Tb3, comptant amb què no és vàlida Axb3, perquè hi ha mat després de Dxf2.\nPerò a vegades hi ha problemes d'aquests de "juguen blanques i guanyen" al mig de les partides. Alguns cops es veuen, i d'altres no.\nLa pregunta és: pot treure avantatge el blanc de la jugada T8b3 del negre? La jugada Tb3 és bona o és fluixeta?\nJa que m'he començat a mirar les partides del femení i hi he trobat algunes posicions interessants, posaré les posicions aquí, per si algú les vol comentar i vol donar la seva opinió.\nComencem per la següent posició:\nLa posició pertany a la partida de la ronda 2. Jo jugo amb blanques. El negre acaba de jugar Df4. Qui està millor? Quina seria la millor jugada pel blanc?\nescrit per Mat gala a les 12:08 2 comentaris:\nEn principi no s'hauria de notar res, però mai se sap.\nHe canviat aquest blog al blogger beta, el que significa que ja podré posar categories sense el technocrati i aquestes coses. En principi tot ha de funcionar bé, faré algun canvi més. Si algú hi troba algun problema, que avisi i intentaré solucionar-ho.\nescrit per Mat gala a les 12:05 Cap comentari:\nDonat que el proper cap de setmana no sé si podré posar un problema, el problema d'aquesta setmana durarà dues setmanes (o sigui, fins el cap de setmana del 16 i 17 de desembre). I com que durarà dues setmanes... valdrà doble: 6 punts per la millor solució, 4 per la segona i 2 per la tercera.\nAquest cop es tracta de trobar una paraula. Agafant la posició que cada lletra té a l'abecedari:\nI, com que ens coneixem, la Ç val el mateix que la C (o sigui 3). Els accents com si no hi fossin.\nLa primera lletra de la paraula resta, la segona no compta, la tercera suma, i després es torna a repetir: la quarta resta, la cinquena no compta, la sisena suma, la setena resta...\nEs tracta d'aconseguir la paraula que tingui el valor més gran. A igualtat de valor, guanya la paraula que tingui menys lletres. I a igualtat de valor i de lletres, guanya la paraula que estigui més enrere alfabèticament.\nescrit per Mat gala a les 21:55 9 comentaris:\nS'acosta Nadal (qui ho diria?) i des de la pàgina web del Hubble han creat unes postals de Nadal, per si algú les vol imprimir i enviar-les.\nSegurament imprimir-les costi més car que anar-ne a comprar, però s'ha d'admetre que com a mínim són originals.\nSi m'hagués de quedar amb una... em quedaria amb la postal de la Galaxia del Sombrero\nal cap i a la fi, és la foto que tinc com a fons de pantalla. Foto que vaig treure de la galeria d'imatges del Hubble, a quina més impressionant.\nAquest quadrat màgic és obra d'Euler.\nÉs un quadrat màgic, i per tant hi ha els números de l'1 al 64 i cada fila i columna sumen exactament el mateix: 260.\n- Cadascun dels quadrats taronges és també un quadrat màgic: totes les files i columnes sumen 130.\n- Els números estan posats en ordre, segons el moviment del cavall dels escacs.\nescrit per Mat gala a les 20:57 2 comentaris:\nLa setmana passada, amb el problema de la setmana no vaig aconseguir el que volia. Podria haver-hi pensat una mica més... i se'm va passar que hi podria haver una solució millor. Aquesta setmana, el problema serà exactament el mateix de la setmana passada, posar els peons en el tauler d'escacs, però aquest cop la penalització és de 50 punts per cada peó que estigui repetit en una fila, columna o diagonal (100 si hi ha 3 peons, 150 si n'hi ha 3, etc.)\nI el mateix de sempre: 3 punts per la millor solució, 2 per la segona, i 1 per la tercera.\nescrit per Mat gala a les 20:52 4 comentaris:\nTenim un tauler d'escacs (o sigui, de 8x8 caselles), on les files estan numerades de l'1 al 8 (com als taulers normals) i les columnes, en comptes de tenir les lletres de la A a la H, tenen també els números de l'1 al 8.\nA cada casella del tauler d'escacs li correspon un número, que és el producte dels dos números de la casella: el número de la fila pel número de la columna.\nEl problema consisteix a posar peons (o qualsevol altre tipus de peça) al tauler. Se'n poden posar tants com es vulgui.\nCada peó que es posi en una casella suma tants punts com el nombre de la casella (o sigui, tants com el producte de la fila i la columna). Però, per cada fila o columna que hi hagi més d'un peó, es restaran 10 punts per peó de més que hi hagi. O sigui, si hi ha dos peons, es restaran 10 punts, 3 peons restaran 20, 4 peons restaran 30... I així per cada fila i cada columna.\nEs tracta d'aconseguir la puntuació més alta.\nCom sempre, 3 punts a la millor solució, 2 a la segona millor i un a la tercera. Si després de donar els punts algú troba una millora, també tindrà 3 punts.\nSi no s'enten massa perquè és massa embolicat, posaré un exemple.\nescrit per Mat gala a les 22:57 3 comentaris:\nAquest seria més un problema d'Enigmàlia que no pas meu, però el posaré de totes formes.\nTinc un calendari, que consta de dos daus i tres prismes de base quadrada i alçada molt gran comparada amb la base. En els prismes, a cada cara llarga del prisma hi ha un mes. Els dies del mes es representen amb els daus: tinc dos daus en els que hi ha números del 0 al 8 (s'ha de tenir amb compte que el 9 simplement és el 6 capgirat), i girant els dos daus, puc aconseguir escriure qualsevol dia del mes.\nTenint en compte això, que cada dau ha de tenir 6 números, i que s'han de poder escriure els dies del mes, des del 01 fins al 31, usant els dos daus, de quantes maneres puc repartir els números entre els dos daus perquè això sigui possible?\nA qui doni la resposta correcta li donaré 3 punts. Es pot deixar com a comentari o enviar-me-la per mail.\nescrit per Mat gala a les 17:29 4 comentaris:\nComencem calculant el resultat de dividir 100/89. Dóna 1.1235955... Fixem-nos en la part en negreta. Sí, són els nombres de Fibonacci: començant una successió per 1, 1, cada nombre és obtingut com la suma dels dos anteriors, així que la successió comença 1, 1, 2, 3, 5, 8... i, per tant, els quatre primers decimals de 100/89 coincideixen amb els nombres de la successió de Fibonacci.\nCalculem ara 10000/9899. Ens dóna 1,0102030508132134559046368320032. Veiem que aquest cop, si dividim el nombre que ens dóna en trossets de dues xifres, la fracció ens dóna els deu primers nombres de la successió de Fibonacci.\nNo contents amb això, seguim calculant. Aquest cop 1000000/998999. El resultat és 1,001002003005008013021034055089144233377610. Efectivament, dóna els 15 primers nombres de Fibonacci, si agafem 3 dígits per representar-los.\nLa fracció que segueix, 100000000/99989999, dóna els 20 primers nombres de Fibonacci, prenent cada nombre representat amb 4 xifres.\nSi anem construint funcions d'aquest estil, afegint dos zeros al numerador, i un 9 a davant i darrere del denominador, es van obtenint cada cop més i més nombres de Fibonacci. La demostració és bastant senzilla i es pot trobar aquí.\nescrit per Mat gala a les 18:41 Cap comentari:\nAquí a la dreta hi ha un enllaç a la imatge astronòmica del dia. Però la imatge d'avui és tan espectacular que l'he hagut de posar aquí.\nCom ja explica aquí, a la foto es poden veure Venus i la Lluna (tot i que s'ha de clicar per ampliar la imatge, que sinó el pobre Venus no es veu...)\nescrit per Mat gala a les 22:30 Cap comentari:\nHe estat un parell de setmanes sense posar problema. Ho sento. Ara hi torno...\nAquesta setmana es tracta de continuar la següent sèrie de números enters:\n1, 9, 35, 91, 189, 341, 559, ...\n3 punts a qui pugui continuar-la.\nCom sempre, si algú troba una solució raonada que no sigui la que tinc jo, també valdrà.\nescrit per Mat gala a les 21:56 5 comentaris:\nA aquest blog li ha sortit un "germanet" (o un cosinet, o el que sigui). El blog en qüestió es diu 64 caselles, i com ja es dedueix pel títol, és un blog dedicat als escacs.\nÉs un blog comunitari, així que qualsevol persona que vulgui col.laborar-hi serà benvinguda.\nSignifica això que no tornaré a parlar d'escacs aquí? No! O sí, no ho sé. En aquell blog hi haurà explicació de temes, com el primer article. Aquí hi puc posar alguna curiositat (el dia que en trobi alguna) o algun problema curt. Allà, les explicacions sobre temes tècnics o els anàlisis de partides.\nEl blog es pot trobar aquí.\nescrit per Mat gala a les 10:01 1 comentari:\nEl problema de la setmana - màxim nombre de paraules\nPrimer de tot, demano perdó per una setmana sense problema i sense avisar. Ja he donat els punts de la setmana passada (o de fa dues setmanes).\nCom que tot continua molt apretat a dalt de tot, tornaré a posar un problema d'aquests de trobar un màxim. I com que la setmana passada no vaig posar cap problema, aquesta valdrà doble. O sigui: 6 punts el millor resultat, 4 el segon i 2 el tercer (si és que hi ha tercer...)\nAquesta setmana torno a jugar amb les lletres i a no repetir-ne. En aquest cas es tracta de trobar el màxim nombre de paraules que es pugui, sense repetir cap consonant. Les vocals es poden repetir tantes vegades com es vulgui. I com que ens coneixem, no és possible repetir cap paraula, ni val cap paraula que estigui formada només per vocals (que encara em repetirieu la paraula "a" infinites vegades).\nEn cas d'empat a paraules, guanyarà qui hagi aconseguit les paraules amb menys vocals (comptant totes les vocals repetides). En cas d'empat també amb les vocals, guanyarà qui hagi escrit més lletres.\nPer exemple, puc escriure tres paraules: CASA, MÀ i PA.\nPuc escriure també tres paraules: PARE, MÓN i GOS.\nEn aquest cas, guanyaria la segona opció, perquè encara que tots dos utilitzen 4 vocals (primer desempat), el segon fa servir 10 lletres i el primer 8.\nescrit per Mat gala a les 20:17 5 comentaris:\nescrit per Mat gala a les 21:58 9 comentaris:\nescrit per Mat gala a les 22:06 5 comentaris:\nescrit per Mat gala a les 22:30 3 comentaris:\nescrit per Mat gala a les 12:57 5 comentaris:\nAra ja feia temps que no posava sèries de números. Aquesta és molt senzilleta, així que donaré 2 puntets a qui l'aconsegueixi seguir.\n1, 2, 3, 5, 6, 7, 13, 16, 20, 25, 26...\nEl cap de setmana que ve ja pràcticament serem agost. Comptant amb què molta gent fa vacances a l'agost, deixaré abandonat el problema de la setmana fins el cap de setmana del 2-3 de setembre. A canvi, com vaig fer l'any passat, durant el mes d'agost cada dia hi haurà un problema senzillet d'escacs (o no tan senzillet, ja veurem).\nescrit per Mat gala a les 10:52 5 comentaris:\nEls Grans Mestres també s'equivoquen\nLa següent posició es va produir al torneig de Dos Hermanas. Amb blanques, Hikaru Nakamura. Amb negres, Ildar Ibragimov (ELO 2635).\nLa posició prové d’una defensa índia de dama. Si a algú li interessa, la partida va anar:\n1.d4 e6 2.Cf3 Cf6 3.c4 b6 4.g3 Aa6 5.b3 Ab7 6.Ag2 Ab4+ 7.Cbd2 Ac3 8.Tb1 Axd4 9.0–0 Ac5 10.b4 Ae7 11.Ab2 0–0 12.Dc2 g6 13.Ac3 d6 14.Tfd1 Cbd7 15.Cd4 Axg2 16.Rxg2 Dc8 17.Cc6\nEn aquest moment, Ibragimov juga una jugada dolentíssima: 17. ... Db7.\nAlgú és capaç de veure la continuació que un amb un ELO de 2635 no va saber preveure?\nescrit per Mat gala a les 17:01 4 comentaris:\nEl problema de la setmana - El número 1\nDesprés d'unes setmanes de "vaga" en les que no he posat cap problema (ja ho sé, això no és seriós), torno a la càrrega amb un problema.\nEs tracta d'aconseguir el número 1 utilitzant tots els dígits i les operacions bàsiques (suma, resta, multiplicació i divisió).\nRespostes vàlides (però que no donen 1):\nDonaré 3 punts a qui ho resolgui.\nescrit per Mat gala a les 13:53 5 comentaris:\nEl problema de la setmana - sumar o multiplicar?\nUn dia una persona va anar a comprar al supermercat. Va haver de pagar 7.11 euros per quatre articles. Com que ho va trobar molt car, li va preguntar al caixer què havia fet per calcular el total. El caixer li va dir que el que havia fet era multiplicar les quatre quantitats. El client es va enfadar amb el caixer, i li va dir que havia de sumar les quantitats, no multiplicar-les.\n- Tant li fa, va dir el caixer.\nI, efectivament, tant li feia. Els quatre articles costaven 1.20, 1.25, 1.50, i 3.16 euros.\nEl problema d'aquesta setmana consisteix a trobar altres casos en què, comprant quatre coses, tant li faci si es multipliquen les quantitats o si es sumen, perquè el resultat serà el mateix. N'hi ha per donar i per vendre, així que donaré 3 punts a qui doni una resposta correcta (dos respostes donen també 3 punts).\nescrit per Mat gala a les 18:59 4 comentaris:\nNix i Hidra\nNix i Hidra són els nous satèl.lits de Plutó, que va descobrir el Hubble l'any passat. Tots dos són unes 5000 vegades més petits que Plutó i la distància que els separa del planeta és aproximadament tres vegades la distància que separa Plutó del seu satèl.lit més gran, Caront.\nPer què s'han escollit aquests noms? Doncs Nix és la mare de Caront, mentre que Hidra és el monstre de la mitologia grega. A més, s'han escollit les inicials de forma que siguin NH, les mateixes de la New Horizons, que va ser llançada aquest gener en direcció al planeta Plutó.\nescrit per Mat gala a les 16:10 2 comentaris:\nProblema i renovació\nCom suposo que ja haureu vist a l'entrar al blog, he posat la foto de la imatge astronòmica del dia aquí al cantó. Clicant sobre ella es va a l'explicació (en anglès).\nA més, he introduit una altra modificació, que són les categories del technocrati. Ja feia temps que pensava fer-ho, però em feia mandra. Com que aquí hi ha temes molt diferents (últimament només problemes de la setmana, però això ja és una altra història), he decidit agrupar-los per temes. Les categories del technocrati no m'acaben de convèncer, però és l'opció que dóna menys feina. He començat pel final, posant el primer post del blog en una categoria, i quan en tingui ganes, els aniré posant per categories. Puc trigar molt de temps, però algun dia estarà tot fet. Les categories estan ficades una mica a la babalà. No sé si són les millors opcions, però si algú té alguna idea, serà benvinguda.\nA més, dóno punts que tenia atrassats: tres a en ramtia per trobar la paraula més llarga al problema de la setmana passada, un a en pepet per guanyar la partida de barcos amb l'escaquejant, i un a l'escaquejant per ser l'únic participant del problema de la piscina.\nI ara, per compensar el fet que aquesta setmana no hi hagués problema, posaré un problema que s'assembla en el funcionament als problemes de l'Helio. Es tracta de que endevineu quin llibre em van regalar pel meu sant (si voleu, és clar). Les normes:\nCada dia, cada persona pot fer un màxim de 3 preguntes. Les preguntes han de ser una pregunta que admeti una resposta de SI o NO, que serà el que jo contestaré.\nLes preguntes me les enviareu per mail, i jo les contestaré també per mail, posem-hi a les 10 del vespre cada dia (i, per saltar-me les normes, demà dimecres no contestaré al vespre i contestaré el dijous al matí).\nLa raó perquè les preguntes siguin per mail és perquè les respostes seran secretes, només les sabrà la persona que m'hagi fet la pregunta i jo. Però les preguntes seran públiques. Cada dia, després de contestar les preguntes, posaré un comentari amb les preguntes que m'han fet i qui me les ha fet.\nSi es vol donar un títol del llibre, comptarà com una pregunta. La pregunta de si és tal llibre o tal altre serà pública, a menys que la persona encerti el títol o l'autor.\nLa primera persona que em digui el títol (i l'autor, va, seré exigent) correcte, rebrà 5 punts. La segona, 4 punts. I la resta, 3 punts cadascú.\nEl problema quedarà obert indefinidament. No diré la solució. Si algú la vol saber, l'haurà d'endevinar, enviant-me preguntes o a partir de les preguntes que m'hagi fet l'altra gent.\nescrit per Mat gala a les 19:21 4 comentaris:\nAixò no és seriós, ja ho sé. Però se m'han acabat les idees per problemes de la setmana, així que em prenc unes vacancetes del problema (no sé quant de temps, potser la setmana que ve hi torno), a veure si em tornen a venir idees.\nCom sempre, s'accepten propostes de problemes.\nescrit per Mat gala a les 22:33 Cap comentari:\nDama contra peó\nPregunta d'examen: si en un final un jugador té una dama i l'altre un peó a setena recolzat pel rei, guanya el bàndol que té la dama o són taules?\nResposta correcta: depèn de la columna en què estigui el peó. Si el peó està a la columna de rei, dama o cavall, el bàndol que té la dama guanya fàcil, estigui on estigui el rei. Per exemple, prenem la següent posició:\nEl blanc aconsegueix portar el rei negre a e1, amb la qual cosa el peó no amenaça coronar:\n1. Df6+ Rg2 2. Dg5+ Rf1 3. Df4+ Rg2 4. De3 Rf1 5. Df3+ Re1\nUn cop el rei negre és a e1, el rei blanc es pot acostar. I així, passet a passet, el blanc pot acostar el seu rei fins arribar a guanyar.\nQuè passa si el peó està a la columna d'àlfil o de torre? Doncs que si el rei que té la dama està lluny, són taules. Per què? En el cas del peó de torre, ens trobem amb el següent:\nQuan les blanques juguen Dg7+, per exemple, perquè el rei es posi davant del peó, després de Rh1, les blanques no poden acostar el rei, perquè el rei negre està ofegat. I no hi ha forma (si el negre no s'equivoca) d'obligar al rei negre a col.locar-se a h1 sense estar en posició d'ofegat.\nI què passa en el cas d'un peó d'àlfil?\nDoncs simplement que si el blanc intenta la mateixa maniobra, també es troba amb una sorpresa:\n1. Dg5+ Rh2 2. Df4+ Rg2 3. Dg4+ Rh1 4. Df3 Rg1 5. Dg3+ i aleshores el blanc juga Rh1. El peó no es pot prendre, perquè el rei quedaria ofegat.\nEl problema de la setmana - sense repetir dits\nAquesta setmana el problema torna a ser de construir una paraula el més llarga possible amb unes determinades condicions.\nEn aquest cas es tracta de trobar una paraula que es pugui escriure en un teclat d'ordenador sense fer servir dos cops el mateix dit. Observació: quan dic que no es pot fer servir dos cops el mateix dit, em refereixo a si s'escriu normalment, no fent equilibrismes. Així que poso les lletres que no es poden "repetir":\nPer tant, es tracta de contruir la paraula més llarga que es pugui construir fent servir només una lletra de cadascun dels grups.\nEn cas d'empat, guanya la paraula que estigui primer alfabèticament.\n3 punts a la millor paraula, 2 a la segona, 1 a la tercera.\nescrit per Mat gala a les 11:46 4 comentaris:\nNo és tan senzill. Com totes les partides on hi ha diferent material per cada bàndol.\nLa posició està treta d'un llibre, on dóna totes les variants amb les que les blanques aconsegueixen... el que diu el llibre que fan les blanques.\nNo sé si és interessant o no, però avui he posat la posició a dues persones: una m'ha dit que guanyaven les blanques i l'altra, que guanyaven les negres. Així que les he posat a jugar una contra l'altra, a veure qui guanyava.\nLes preguntes són: qui guanya? Com guanya? Són taules? Què s'ha de fer per guanyar amb blanques (si es pot)? Què s'ha de fer per guanyar amb negres (si es pot)? Què s'ha de fer per intentar les taules (si algú està perdut)?\nSi hi ha respostes, el post es pot anar fent llarg, o discutir-ho. M'ha semblat un final interessant, i per això l'he posat aquí, per si algú s'hi vol trencar les banyes.\nescrit per Mat gala a les 15:22 2 comentaris:\nEl problema de la setmana - Quin número li correspon?\nDonat que el joc dels barcos i el de la piscina no han tingut gaire èxit, els deixo oberts fins el dia 17, per veure si algú s'hi anima. I canvio radicalment de problema.\nJo tinc una llista de paraules. A cada paraula li correspon un número. Es tracta de saber quin criteri faig servir per saber quin número correspon a cada paraula. Posant alguna paraula d'exemple ja n'hi hauria d'haver prou.\nmatgala - 10\nproblema - 15\nsetmana - 11\nmà - 3\npeu - 10\ndit - 6\nbraç - 5\ncasa - 6\ncarrer - 9\nSi veig que és massa difícil, afegiré paraules.\n3 punts a qui ho resolgui (doni algun exemple correcte).\nescrit per Mat gala a les 22:00 5 comentaris:\nSegueixo amb els problemes aquests de jocs. I com que avui ha fet molta calor... jugarem amb l'aigua.\nTenim una piscina comunitària (qui enganxés una piscina!) i uns quants nens. La piscina està dividida en vuit zones: pel llarg es divideix en quatre parts, la A, la B, la C i la D, i per l'ample, en dues parts, la 1 i la 2. Així, a cada zona els nens poden jugar, entrar i sortir de la piscina, i no han de molestar als nens de les altres zones.\nLes zones que estan als extrems són les preferides pels nens, perquè tenen escales per pujar. Però, a més, hi ha zones en les que s'hi està millor, perquè els edificis del voltant fan sombra. Això fa que cada zona tingui associat un valor:\nD1 - 7\nNosaltres portem cinc nens. Volem que s'ho passin el millor possible, però sabem que:\n- Si un nen està en una zona de la piscina sol, obtindrà una "alegria" igual al valor associat a la zona.\n- Si un nen està en una zona de la piscina amb nens que han vingut amb ell, obtindran entre tots una "alegria" igual al valor associat a la zona.\n- Si en una zona hi ha nens que han vingut amb dues persones diferents, els nens de cada persona obtindran un valor igual al valor de la zona, multiplicat pel número de nens d'aquella persona menys el número de nens que no ho són.\nPer exemple, si una persona posa 4 nens a la zona A1 i 1 nen a la A2, i una altra en posa 3 a la zona A1 i 2 a la D1, les puntuacions seran:\n1a persona: 8*(4-3)+7 = 15\n2a persona: 8*(3-4)+7 = -1\nDe les respostes que rebi, faré els resultats dos a dos, i donaré un puntet a qui guanyi cadascuna d'aquestes "partides". A més, faré el resultat en general, de si hi poso totes les persones que han jugat, i a qui tingui millor resultat, li donaré 3 punts. Els empats comptaran com si totes dues persones haguessin guanyat.\nLes respostes me les podeu enviar per mail a l'adreça que trobareu aquí a la dreta.\nCom que només dues persones han participat a la guerra de barcos, deixo el problema obert fins el diumenge 18 de juny, a veure si algú més s'hi anima.\nescrit per Mat gala a les 21:47 Cap comentari:\nescrit per Mat gala a les 22:06 1 comentari:\nEl problema de la setmana - màxim nombre de paraul...\nEl problema de la setmana - Quin número li corresp...


Magic Show DOS MAGOS I YO des de Cronopis a Can Fugarolas\nActivitat a Can Fugarolas de la mà dels companys de Cronopis Espai De Circ divendres 13 d'abril a les 21:00 hores.\nLlegeix més sobre Magic Show DOS MAGOS I YO des de Cronopis a Can Fugarolas\nL'objectiu d'aquest taller és millorar la confiança en una mateixa i la capacitat de reacció davant una possible situació de risc. Coneixereu les possibilitats del propi cos com a eina d'autodefensa. Tot això, a partir de l'aprenentatge de diferents tècniques d'Arts Marcials derivades del Judo i del Tai-Jitsu (Tai=cos/jitsu=arma)\nLes classes són els divendres de 17 h a 18 h a la Sala de parquet de Can Fugarolas.\nLlegeix més sobre Taller d'Autodefensa Femenina\nResdència al pati: TÈTES DE MULES\nAl pati de Can Fugarolas tenim una nova residència concretament la companyia TÈTES DE MULES ...... ja us informarem del dia que ens presentaran el seu espectacle.\nLlegeix més sobre Resdència al pati: TÈTES DE MULES\nEls dijous de 17.30h a 19h a Can Fugarolas (Mataró)\nLlegeix més sobre Taller de dansa a Can Fugarolas els dijous\nASSEMBLEA GENERAL 17/03/2018\nDes de Tronc creiem que es important aprofitar l'Assemblea general per traslladar els debats que es repeteixen i que necessiten de la vostra aportació per poder seguir. Per això, de cara a l'Assemblea d'aquest dissabte, volem traslladar-vos les qüestions següents:\nLlegeix més sobre ASSEMBLEA GENERAL 17/03/2018\nEspai La Rampa: LA MARE NOSTRUM de Gemma de Frutos\nA l'espai La Rampa la propera exposició serà de l'artista resident de Fugart Gemma de Frutos Bosque i porta per títol: LA MARE NOSTRUM.\nLa inauguració el dissabte 10/03/2018 amb lunch-vernisage a les 12:00\nLlegeix més sobre Espai La Rampa: LA MARE NOSTRUM de Gemma de Frutos\nOLGA SERRAL ... de Can Fugarolas\nDe .... CAN FUGAROLAS !!\nLlegeix més sobre OLGA SERRAL ... de Can Fugarolas\nSegon carregador de cotxes elèctrics compartits !!\nSom Mobilitat ha instal·lat a Fugarolas, el segon carregador (open source) de cotxes elèctrics compartit\nLlegeix més sobre Segon carregador de cotxes elèctrics compartits !!\nQUADRES PER PENSAR la nova exposició de LA RAMPA càrrec de LILIYA TRUKHYNA\nJa tenim el cartell de la propera exposició de l'espai LA RAMPA, serà de l'artista LILIYA TRUKHYNA i porta per titol QUADRES PER PENSAR\nLlegeix més sobre QUADRES PER PENSAR la nova exposició de LA RAMPA càrrec de LILIYA TRUKHYNA\nJORNADA de TREBALL col·lectiu el 16/12/2017\nDes de comissió d'espais us fem arribar les tasques a assolir aquest dissabte dia 16. Us animem a que convideu a participar a la jornada a usuaris de Fuga que no asisteixin amb frequencia a aquestes jornades.\n- colocar busties Rampa (estan al taller)\n- focus al pati (els tenim?)\n- posar els interfonos (els tenim)\n- tornar a posar el sostre de la sala del parquet (tenim el sostre)\n- Millores a la cuina del soterrani\nApunteu feines que trobeu necesaries a fer i que faltin al llistat\nLlegeix més sobre JORNADA de TREBALL col·lectiu el 16/12/2017


Filípiques - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(la) Philippicae in Antonium\nLes Filípiques (en llatí: Philippicae in Antonium) són un conjunt de discursos de Ciceró proclamats entre el 2 de setembre del 44 aC i el 21 d'abril del 43 aC en contra de Marc Antoni.\n1.1 Paral·lelisme amb les Philippicae de Demòstenes\n3 Esquema i contingut\n5.1 Els manuscrits\n5.2 Les edicions\nExcepte la segona Filípica, que només va ser escrita, totes les altres van ser pronunciades, la majoria davant del Senat, i dues, la quarta i la sisena, davant del poble romà.\nEls discursos contra Marc Antoni que ens han pervingut són catorze, però sembla que, en un principi, eren més. Els filòlegs es disputen si van ser un total de disset o divuit.\nParal·lelisme amb les Philippicae de Demòstenes[modifica]\nAquesta sèrie de parlaments foren anomenats i modelats a partir de les Philippicae de l'orador atenès Demòstenes, que les va pronunciar per atacar Filip II de Macedònia. Els discursos de Ciceró contra Marc Antoni ni pel contingut ni per l'estructura no són una rèplica llatina dels de Demòstenes, però el que sí que hi ha en comú entre les dues obres i els dos autors és el fet de ser atacs duríssims contra un adversari polític i el de defensar el model polític vigent.\nMarc Antoni havia estat sempre a l'ombra de Cèsar. Sí que és veritat que va assolir cert prestigi per la seva intervenció a Síria, però a Roma, mentre el dictador visqués, es mantindria en un segon pla.\nDesprés de la mort de Cèsar, desitjava succeir-lo en el domini de la república, però no ho va poder portar a terme per la presència del fill adoptiu de Cèsar, Octavi, qui primer se'n va aprofitar per a combatre els conjurats de Cèsar, però després el va derrotar militarment a la batalla d'Àccium, l'any 31 aC.\nDurant l'any 44 aC, Juli Cèsar i Marc Antoni exercien el consolat. El dia 15 de març d'aquest mateix any, però, Cèsar és assassinat amb vint-i-tres punyalades a la cúria de Pompeu, on s'havia de reunir el Senat. Entre els principals culpables hi havia Marc Brutus, Gai Cassi, Dècim Brutus, Gai Treboni i Publi Servili Casca. Amb la mort de Cèsar, els conjurats buscaven restablir el règim tradicional republicà i retornar al Senat el paper que havia perdut.\nCiceró no va participar directament en la conjuració contra Cèsar i, pel que sembla, ni tan sols n'estava informat. Tanmateix, més tard va aprovar la seva mort i la va qualificar de "fet gloriós", considerant els seus autors com a salvadors de la república i la llibertat del poble romà.\nAquella mateixa nit, Ciceró es va presentar a Brutus per proposar-li que ell i Cassi, com a pretors, ja que un dels dos cònsols era mort i l'altre no compareixia, convoquessin el senat l'endemà mateix al temple del Capitoli per prendre les primeres mesures polítiques per adaptar-se a la nova situació.\nFinalment es va convocar el senat el dia 17, encara que els caps de la conjuració no hi van assistir. Ciceró va portar-hi a terme un paper rellevant, ja que, segons ell, va assentar els fonaments de la república. També va proposar una amnistia pels autors del crim i aquests van acabar repartint-se les províncies: la Gàl·lia Cisalpina per a Dècim Brutus, Macedònia per a Marc Brutus, Síria per a Gai Cassi i Àsia per a Gai Treboni. Per últim es va acordar que Cèsar tingués un funeral solemne i que Antoni accedís a reconèixer Dolabel·la com a col·lega en el consolat.\nÉs aquí quan apareix la figura d'Octavi, fill adoptiu de Cèsar, que va tornar a Roma després d'estar a Apol·lònia (Macedònia). Aquest buscava rebre l'herència del seu difunt pare i, de manera més cautelosa, venjar la seva mort. Antoni va mostrar-se hostil i es va originar recel entre ells. Per la seva part, Ciceró va demanar-li al seu confident Àtic que l'anés informant de tots els moviments del nouvingut i, fins i tot, va rebre'l en nombroses ocasions.\nMarc Antoni va arribar a apoderar-se de les províncies que, anteriorment, havien estat assignades als conjurats, per tal d'assegurar-se la victòria per a una futura estratègia militar. Per aquest motiu, els autors de l'assassinat de Cèsar i el propi Ciceró començaven a pensar que el crim havia estat comès en va. Com el mateix orador va dir: "amb el que s'ha fet fins ara, sembla que ens hem alliberat del tirà, però no de la tirania."\nJa havien passat quatre mesos i l'ambient no responia com s'esperaria després de la mort del dictador, sinó que, fins i tot, es lloava la tirania durant les obres teatrals. Octavi també va aprofitar els espectacles per apropar-se i fer-se conèixer al poble. D'aquesta manera, aquest temps era un avantatge tan per Antoni com per Octavi per guanyar-se aliats i anar augmentant les seves posicions.\nEll 2 de setembre, Ciceró va pronunciar la primera Filípica davant el Senat, presidit per Dolabel·la. Antoni no va assistir, ni tampoc a la pronunciació de les altres Filípiques, per tant no va rebre directament cap de les acusacions. Probablement, no s'havien vist des de la mort de Cèsar, ni es tornarien a veure mai més.\nCiceró comença a parlar elogiosament i a veure alguna esperança en Octavi quan a aquest se l'acusa d'haver enviat sicaris a casa de Marc Antoni per matar-lo, fet que l'orador veu com a gloriós. Certament, Antoni sabia que Octavi li disputava el poder i l'herència política de Cèsar, per això va veure la necessitat de prendre un exèrcit amb la intenció d'ocupar la Gàl·lia Cisalpina, la província més propera a Roma, que en aquell moment encara era governada per Dècim Brutus. Però Octavi no es manté al marge i també prepara el seu propi exèrcit, buscant a més ajuda política demanant consell a Ciceró, malgrat que sabia que havia estat contrari al seu pare Cèsar. Les tropes de l'exèrcit de Marc Antoni acaben abandonant-lo i posicionant-se a favor d'Octavi.\nDècim Brutus, conscient de la inferioritat del seu exèrcit en cas d'un atac d'Antoni a la Gàl·lia Cisalpina, es va recloure a Mútina, colònia romana (actual Mòdena), i Antoni va acabar posant-hi setge. Octavi, sabent que tenia el suport de Ciceró i el Senat, va decidir definitivament atacar Antoni i obligar-lo a aixecar el setge de Mútina. Finalment, Dècim Brutus és posat en llibertat.\nLèpid va acabar posicionant-se a favor d'Antoni quan aquest lluitava en la primera batalla de Mútina. Al principi, va córrer el rumor que Antoni havia quedat victoriós, i els antonians van decidir matar Ciceró i els seus partidaris. Per tal de fer la seva execució legal, van fer creure que l'orador preparava un cop d'estat i que es faria proclamar cònsol, però el poble aclamava Ciceró. Tot seguit, van arribar les vertaderes notícies que Antoni havia estat derrotat.\nEsquema i contingut[modifica]\nFilípica I: Ciceró critica la legislació dels cònsols en el càrrec, Marc Antoni i Dolabel·la, exigint-los que tornin a vetllar pel benestar del poble romà després de l'assassinat de Cèsar. També es queixa de les ofenses d'Antoni i l'anima a adoptar les bones intencions que havia mostrat a favor de la república.\nFilípica II: a la primera part de la considerada Filípica més llarga, Ciceró defensa la seva actuació al llarg de tota la carrera política en resposta dels atacs que Antoni li va dedicar en el seu discurs. En la segona part, repassa tota la vida, tan pública com privada, d'Antoni, acusant-lo de totes les males accions que ha portat a terme. Això encén més Antoni, i Octavi l'interpreta com un indici que Ciceró s'inclinava favorablement a la seva causa.\nFilípica III: segurament va ser la més important des del punt de vista polític, ja que Ciceró va decidir finalment lloar Octavi i anomenar-lo Cèsar. Va utilitzar l'argumentació que Antoni, per les seves actuacions contràries a la república, ja no podia ser considerat com a cònsol, sinó com a enemic públic. El Senat ho va acceptar, però no constava la declaració oficial d'Antoni com a enemic públic. En sortir, Ciceró va ser aclamat pel poble.\nFilípica IV: aquesta va ser proclamada el mateix dia que l'anterior en una assemblea multitudinària i, bàsicament, té el mateix contingut.\nFilípica V: s'argumenta que l'ambaixada que vol enviar el senador Fufi Calè (partidari d'Antoni i adversari de Ciceró) a Marc Antoni seria inútil després de les accions que ha portat a terme Antoni i, a més, perjudicial, perquè només li faria guanyar temps. En canvi, proposa que siguin concedits poders extraordinaris als cònsols perquè alliberin Brutus del setge, que sigui conferit a Octavi l'imperium (comandament de tropes) malgrat que no tingui l'edat reglamentària, i que els cònsols decretin recompenses i honors per als soldats d'Octavi, igual que a Lèpid. Finalment, l'ambaixada va ser enviada, però Ciceró va aconseguir que no fos per negociar, sinó per aconseguir que se sotmetés al Senat i aixequés el setge de Mútina, alliberant Brutus.\nFilípica VI: Filípica producte de la confusió del poble, que va demanar-li a Ciceró que expliqués que havia passat. Per això, l'orador va pronunciar-la de manera gairebé improvisada. S'explica el motiu de l'ambaixada a Antoni i es demana esperar el seu resultat. Aquest és l'últim discurs de Ciceró al poble que se'ns ha preservat.\nFilípica VII: en aquesta, Ciceró acusa als partidaris d'Antoni aprofiten el temps que dura l'ambaixada per a acabar d'establir posicions i originar confusió. Repeteix les accions malicioses de Marc Antoni i els seus germans, accentuant que la pau amb Antoni és vergonyosa, perillosa i impossible.\nFilípica VIII: després del fracàs de l'ambaixada, Fufi Calè proposa la pau amb Antoni i l'enviament d'una segona ambaixada. És aquí quan Ciceró pronuncia aquesta vuitena Filípica, en la que rebutja la proposta de pau i la nova ambaixada; demana la declaració formal de guerra i d'Antoni com a enemic públic.\nFilípica IX: aquesta és la que conté menys atacs a Marc Antoni, ja que es centrava en l'elogi de Servi Sulpici, mort durant l'ambaixada a Antoni.\nFilípica X: Ciceró rebutja la proposta de Fufi Calè que Brutus entregui les seves tropes a Gai Antoni. L'orador aprofita per elogiar a Brutus i ataca un cop més els antonins. Per últim confia a Brutus la defensa de la Il·líria, Macedònia i Grècia com a procònsol amb imperium maius, proposta que va ser aprovada.\nFilípica XI: en aquesta Filípica, Ciceró acusa a Dolabel·la d'haver actuat juntament amb Antoni al matar Gai Treboni. Aprova que el cònsol sigui declarat enemic i que els cònsols vigents no poden encarregar-se d'una guerra a Orient; en canvi, si confia en Brutus i Cassi per a confiar-ne el comandament, ja que són a la zona i podran actuar amb rapidesa, a part que mereixen tota la confiança per la seva provada fidelitat a la república. Finalment, Dolabel·la, quan es va veure acorralat, es va llevar la vida amb l'ajuda d'un dels seus soldats.\nFilípica XII: l'orador torna a rebutjar una segona ambaixada a Marc Antoni, ja que aquest els enganya portant a terme accions que semblen nobles però que, en realitat, eren per guanyar temps mentre Antoni rebia nous reforços militars. Sorprenentment, el Senat aprova la proposta.\nFilípica XIII: Ciceró elogia Lèpid, però rebutja la seva proposta d'establir una pau amb Antoni. Després llegeix al Senat una carta d'Antoni adreçada a Octavi i a Hirci (amic de Juli Cèsar), en la que es dirigia a ells de manera cruel. La major part del discurs està dedicada a comentar-la. Gràcies a aquests comentaris, es pot refer gairebé tota la carta, que no s'ha conservat per cap altra font.\nFilípica XIV: després de la primera batalla de Mútina, Ciceró argumenta que encara no és moment de deixar enrere la guerra i abandonar la roba militar (sagum). Per últim cop, va demanar que Antoni fos declarat enemic públic i va portar a terme un elogi de tots els qui havien mort en defensa de la pàtria.\nFinalment, Octavi va guanyar la guerra de Mútina contra Antoni, però els governadors de les províncies occidentals, entre ells Lèpid, van passar-se obertament al bàndol de Marc Antoni. Després, Antoni, Octavi i Lèpid van unir-se per perseguir els adversaris de Cèsar i, d'aquesta manera, van formar el Segon Triumvirat.\nLa guerra seguia en Orient, però els triumvirs van vèncer les tropes de Brutus i Cassi a la batalla de Filipos.\nLèpid va desaparèixer, i l'enfrontament entre Octavi i Marc Antoni va tornar a originar-se. Octavi va aconseguir la victòria a la batalla d'Àccium i va quedar com a amo absolut de la república.\nEn la reunió per formar el nou triumvirat, cadascun dels tres caps havia presentat la llista dels homes que volia que fossin morts o proscrits, i cadascun hagué de renunciar a salvar alguns familiars i amics. Antoni va exigir sense pensar-ho la mort de Ciceró, a qui no podia personar les Filípiques. Els seus emissaris el van matar a la Campània i van enviar el seu cap i les seves mans a Roma perquè fossin mostrades al Fòrum per dissuadir qualsevol que s'oposés al nou triumvirat. Fúlvia, esposa d'Antoni, va clavar una agulla a la llengua del cap decapitat de Ciceró.\nEl text de les Filípiques se'ns ha conservat a través de dues famílies de còdexs originaris d'un mateix model.\nDe la primera família només se'n preserva un sol manuscrit, el codex tabularii Basilicae Vaticanae H 25 (V), o anomenat simplement Vaticanus Basilicanus H 25, provinent del segle ix, sent el manuscrit més antic de tots. Sembla que prové d'Alemanya i, posteriorment, portat a Roma a mans del cardenal Giordano Orsini l'any 1426. Finalment, quan aquest va morir l'any 1438, el còdex es va guardar a l'arxiu on encara ara es conserva. El contingut en la seva forma actual es divideix en vuitanta folis en deu quaderns:\nff. 1-8u In Pisonem (32-74)\nff. 9-11u Pro L. Flacco (39-54)\nff. 11u-18 Pro M. Fonteio (11-44)\nff. 18-80u Philippicae (I-XIII 10)\nSembla que originàriament tenia setze quaderns. Concretament, les Filípiques començaven al quadern vuitè (f. 18) fins al final del quinzè, que acaba en Phil. XIII 10. El darrer quadern devia contenir la resta de la Filípica XIII i tota la Filípica XIV.\nD'altra banda, la segona família comprèn la resta de còdexs que han sobreviscut, atorgada amb la denominació D (codex decurtatus). Alguns dels manuscrits més importants que aplega són els següents:\nb Bernensis 104 (S. XIII-XIV): consta de cent trenta-tres folis amb diverses obres de Ciceró i altres autors. Les Filípiques ocupen els ff. 57u-111.\nn Vossianus O 2 (S. X-XI): la primera part (ff. 1-72) conté les Filípiques, però falta tota la catorzena i el final de la tretzena. La segona part comprèn les Catilinàries i les Cesarianes.\ns Vaticanus Latinus 3228 (S. X): també anomenat codex Scalae. Consta de cent disset folis i conté únicament les Filípiques.\nLes Filípiques no apareixen entre les obres de Ciceró editades més sovint. En la majoria dels casos en què han estat publicades íntegrament, ho han estat en edicions completes de les obres de Ciceró. En canvi, les edicions parcials han sobresortit més, sigui d'una sola Filípica o d'unes quantes, amb traducció o sense.\nPel que fa a les edicions totals, les catorze Filípiques senceres apareixen en la majoria de casos dins les edicions de tots els discursos de Ciceró o de les seves obres completes, malgrat que també es disposa d'edicions que les contenen exclusivament totes.\nPer últim, les edicions parcials tenen bàsicament una finalitat escolar, ja que no aporten res sobre la formació del text, però si contenen sovint comentaris pel que fa al contingut.\nPLUTARC, Vidas paralelas VI. Madrid: Gredos, 1985. ISBN 84-2490-985-2.\nPLUTARC, Vidas paralelas VII. Madrid: Gredos, 2009. ISBN 9788424935979.\nBELLÈS, Joan. Discursos de M. Tul·li Ciceró (Vol. XX): Filípiques I, II. Fundació Bernat Metge, 2002. ISBN 84-7225-001-6.\nCICERÓ, Discursos contra Marco Antonio o Filípicas. Catedra, 2001. ISBN 9788437619378.\n↑ Plutarc. Vidas paralelas VII. Madrid: Gredos, 2009. ISBN 9788424935979.\n↑ Ciceró, Marc Tul·li. Discursos contra Marco Antonio o Filípicas. Catedra, 2001. ISBN 9788437619378.\n↑ Plutarc. Vidas paralelas VI. Madrid: Gredos, 1985. ISBN 84-2490-985-2.\n↑ Bellès, Joan. Discursos de M. Tul·li Ciceró (Vol. XX): Filípiques I, II. Fundació Bernat Metge, 2002, p. 7-78. ISBN 84-7225-001-6.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Filípiques&oldid=25893270»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 gen 2021 a les 09:31.


La societat de la informació i la societat del coneixement a Catalunya - Lathouses 20.4.2008\nMarta Morera, directora de l'Observatori de Tecnologies de la Informació i la Comunicació de Girona (OTIC), fa un resum de l'estat de la societat de la informació a Catalunya.\nLes noves tecnologies, un compromís necessari - Diari de Girona 19.12.2007\nLes infraestructures bàsiques -ferrocarril, carreteres, aeroports- monopolitzen avui el debat sobre el futur del nostre país. Però mentre reclamem i treballem per assolir la posada al dia d'aquestes infraestructures tradicionals és indispensable no oblidar que tenim un altre tipus d'infraestructures de les quals n'hem d'assentar les bases per assegurar ser capdavanters en els propers anys. M'estic referint a les Noves Tecnologies de la Comunicació i la Informació.\nEncara es té por d'invertir en les noves tecnologies i cal arriscar - El Punt 19.11.2007\nLa nova directora de l'Observatori de Tecnologies de la Informació i la Comunicació serà l'encarregada de promoure els estudis a la demarcació i engrescar el sector.\nEstudiaran com potenciar l'ús de les noves tecnologies als polígons gironins - El Punt 16.11.2007\nL'Observatori de Tecnologies de la Informació i la Comunicació que s'ha creat a Girona vol diagnosticar com estan equipats els polígons de les comarques gironines i la cobertura i la qualitat que tenen de banda ampla per potenciar-ne l'ús, ja que es considera que això podria millorar la productivitat de les empreses.\nImpulsen a Girona un observatori sobre les noves tecnologies de la informació - El Punt 17.9.2007\nL'Associació d'Empreses de Noves Tecnologies de Girona, l'Aenteg, és a punt de presentar un nou observatori, l'OTIC, que estudiarà l'evolució de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) a les comarques gironines.\nUn mínim de dos estudis cada any - El Punt 17.9.2007\nEl nou observatori OTIC s'ha establert com a repte crear dos estudis anuals, que se seleccionaran en funció de les peticions de les entitats que li donin suport.


Diagrama cromàtic - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl diagrama cromàtic és un intent, entre molts altres, de quantificar les sensacions de color per tal de facilitar el seu estudi.\nQuan la llum incideix en un cos, la seva energia es divideix en un màxim de tres parts: una part és reflectida, una altra és absorbida i, si el cos és transparent o translúcid, una altra és transmesa. La importància relativa de les tres parts depèn tant del cos com de la longitud d'ona de la llum incident. La responsable del color aparent és evidentment la part reflectida. Si la superfície del cos no està pulimentada, aquesta reflexió es produeix igualment en totes les direccions i s'anomena llum difusa. S'anomena poder difusor d'una superfície a la fracció de llum incident que és difosa. Igualment es defineixen els poders absorbent i transmissor.\nDiagrama cromàtic del CIE 1931\nSi fem l'experiència en un aparell anomenat colorímetre de barrejar llums de colors sobreposant sobre una pantalla perfectament difusora feixos de llum procedents de tres projectors de colors diversos com ara blau, verd i vermell, observem que canviant la seva intensitat anem obtenint colors diferents. També s’observa que el sentit de la vista és incapaç, a partir únicament del color resultant, de distingir quins han estat els tres colors que l'han format. Això no passa amb l’oïda humana que és en principi capaç de separar i apreciar les notes que intervenen en un so compost.\nTambé s'observa que hi ha colors que no es poden obtenir mitjançant la barreja dels tres projectors. Però, en canvi, sí es poden fer restant. Això significa que si es barreja el color incògnita que es vol aconseguir amb un dels altres tres i es van canviant les intensitats dels altres dos al final s’aconsegueix igualar-los. Per aconseguir que tots els colors puguin obtenirse com a suma d’altres tres va ser necessari introduir tres colors bàsics ideals a, b i c, que no existeixen en la realitat sinó només matemàticament però que sí poden generar teòricament qualsevol color real.\nEl diagrama cromàtic, introduït experimentalment i estadísticament pel CIE (Commission Internationale de l’Eclairage) el 1931, és una forma molt aclaridora de representar els colors en un pla. Es fan servir unes coordenades x, y basades en els colors imaginaris a, b i c. Llavors els colors reals es representen per punts d'aquest pla.\nTot i que el diagrama funciona prou bé, també presenta importants limitacions.\nEls observadors humans comuns no coincideixen exactament en la seva associació de colors a causa de l'absorció diferencial de la llum per pigments inerts situats davant dels fotoreceptors. Hi ha diferències individuals molt més grans en la colorimetria diferencial. A més, el sistema és totalment inadequat per al 4% de la població (principalment homes), percentatge que comprèn les persones la visió cromàtica de les quals és anormal. El sistema funciona bé només en un interval intermedi de luminàncies, sota del qual intervenen els bastons (els receptors de la visió nocturna) i per sobre del qual l'emblanquiment dels fotopigments visuals altera els aspectes d'absorció dels cons.\nPer tant, en aquestes situacions, el diagrama deixa de reflectir els colors tal com són i passa a presentar algunes anomalies.\nGràcies a ell, es poden calcular coordenades cromàtiques de colors escpectrales (colors que es distingeixen en la descomposició de la llum solar) a partir de la igualació del color per tal que quedin representats al diagrama. Les coordenades cromàtiques es representen de la següent manera:\nr = (R / R + G + B)\ng = (G / R + G + B)\nb = (B / R + G + B)\nEspai de color LAB\n↑ 1888-1967., Itten, Johannes,. The elements of color : a treatise on the color system of Johannes Itten based on his book The art of color. Wiley, . ISBN 0471289299.\n↑ «Tecnologia de l'Audiovisual: Bases científiques de l'audiovisual». [Consulta: 12 desembre 2018].\n↑ «Color». [Consulta: 12 desembre 2018].\n↑ Capilla, Artigas, Pujol, Pascual, José María, Jaume. Fundamentos de colorimetría. València: Universitat de València - Servei de publicacions, 2002. ISBN 9788437054209 [Consulta: 12 desembre 2018].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Diagrama_cromàtic&oldid=21890640»\nLast edited on 31 ago 2019, at 16:40


enero, 2019 | Cervera i Gonfaus\nDEROGACIÓ DEL REAL DECRET LLEI DE LLOGUER D’HABITATGES\nEl passat dia 24 de gener de 2019 es va publicar al BOE la resolució per la que es deroga el Real Decret Llei 21/2018, de 14 de desembre, de mesures urgents en matèria de vivenda i lloguer. Entre d’altres mesures, el Real Decret Llei establia com a novetats que, en els contractes de lloguer\nRD 28/2018 DE MESURES URGENTS EN MATÈRIA SOCIAL, LABORAL I DE TREBALL.\nSalari Mínim Interprofessional El Reial decret 1462/2018, estableix que la quantia del SMI per aquest any 2019 serà de: 30 euros/ dia, 900 euros/mes en 14 pagues o 12.600 euros anuals. Aquesta pujada suposa un increment del 22,3% respecte la quantia de l’SMI vigent durant l’any 2018, quan se situava en 10.302,60 euros l’any. S’ hauran\nACLARIMENTS SOBRE LA NOVA DEDUCCIÓ PER DESPESES EN GUARDERIES\nLa declaració de la renda de 2018 portarà una nova deducció per a les mares treballadores que portin els seus fills a la llar d’infants. A més de la deducció per 1.200 euros anuals amb què compten les mares treballadores amb fills menors de tres anys, els pressupostos inclouen un benefici fiscal afegit per a\n10 CLAUS DE L’HERÈNCIA A CATALUNYA QUAN NO S’HA ATORGAT TESTAMENT\nEncara no tens el teu? Quan una persona mor sense haver atorgat testament, o bé quan el testament esdevé nul, o les persones nomenades hereves no poden arribar a ser-ho, la disposició del seus béns i drets és regula d’acord amb allò que disposa el Títol IV del Codi Civil de Catalunya, articles 440 a


Casal d’estiu 2020 – Associació de Mares i Pares Purificació Salas Xandri SQV\n10 Jun,2020 AMPA\nHola famílies, com esteu? Esperem que estigueu bé de salut.\nCom ja sabeu, aquests dies han sortit les primeres informacions referents al lleure d’aquest estiu. La notícia principal és que s’ha confirmat que es podran dur a terme activitats de lleure. A més, s’ha fet públic per part del Departament d’Infància i Joventut, avalat per Salut i el PROCICAT, el marc de referència que regularà les activitats d’estiu en aquest context d’excepcionalitat. Tot just ahir es van confeccionar els protocols específics per a Casals al poble.\nDes de l’AMPA, portem dies analitzant i valorant els diferents criteris que marca aquest document marc d’activitats d’estiu.\nRealització d’activitats de lleure a partir de la fase 3 de desconfinament. Si no varien els criteris actuals per passar de fase, caldrà esperar quatre setmanes, a partir del proper 29 de juny.\nGrups de fins a 10 nens i nenes, que s’anomenen “grups de convivència” amb el mateix monitor/a responsable durant tots els dies.\nManteniment de dos metres de distància física entre tots els participants i monitors/es.\nCreació i aplicació de protocols de seguretat i higiene i desinfecció d’espais.\nFormació de l’equip de monitors/es en les mesures de protecció per part del Departament de Salut.\nRentat de mans sistemàtic i desinfecció d’espais i material que s’utilitzin.\nÚs de mascaretes quan no es pugui garantir la distància mínima de seguretat.\nPresa de temperatura a infants i l’equip de monitors/es a l’entrada i sortida.\nSignatura per part de les famílies d’una declaració responsable segons la qual els seus fills/es reuneixen els requisits de salut (no simptomatologia compatible amb la COVID-19 i no contacte amb cap positiu durant els 14 dies anteriors) i de coneixement del context de la pandèmia.\nCarnet de vacunes actualitzat per part de tots els participants, com a mínim 15 dies abans de l’inici del Casal.\nDesprés d’haver valorat detingudament aquests requisits i entenent la dificultat de moltes famílies per mantenir la conciliació laboral i familiar en aquestes dates, podem dir que ens veiem amb capacitat i ganes de tirar endavant el Casal d’Estiu.\nSom conscients que l’exigència mes important que haurem d’afrontar serà la del distanciament físic, ja que com tothom sap, en un Casal el contacte i jocs comuns és molt important. No obstant, estem davant d’una nova realitat, que no sabem fins quan durarà i amb la que haurem d’aprendre a d’adaptar-nos i aconseguir que no esdevinguin espais de distancia social i emocional. Per nosaltres els Casals d’estiu és contacte físic, però també són moltes altres coses:\nTenir noves experiències.\nGaudir jugant amb els nostres amics, amigues .\nDonar importància a jugar, a riure i passar-ho bé.\nContribuir a les capacitats expressives i creative.\nDesenvolupar les capacitats físiques i motores i psicomotrius.\nI creiem que ara més que mai, després de més de tres mesos de confinament, necessitem aquests espais de relació, expressió, creativitat i moviment a l’aire lliure.\nEstem convençuts que podrem superar les “limitacions” (que transformarem en oportunitats) d’aquest distanciament físic amb el bon rotllo, les ganes de passar-ho bé, els nostres balls i jocs, l’energia i la dedicació dels monitors/es.\nAquests dies hem estat pensant idees i solucions creatives per aquest període de transició i desescalada, que a banda de garantir la salut i seguretat de tothom ens permetran gaudir al màxim del Casal. Tenim capacitat d’adaptació i les ganes de tirar endavant aquest projecte engrescador.\nAquest estiu, caldrà definir la capacitat màxima dins els espais comuns (menjador, etc..) per garantir els 4 m2 per participant.\nEns agruparem en “grups de convivència” de 10 nens/es. Per aquest motiu, creiem necessari que els familiars i amics que vulguin anar al mateix grup ho indiquin al full d’inscripció per tal que puguin gaudir de la convivència junts.\nTreball en valors i aprenentatge de les noves rutines d’higiene i protecció.\nDestaquem el nostre compromís en portar a terme tots els protocols necessaris de seguretat, higiene, desinfecció, salut, formació requerits per Departament de Salut, Infància i Joventut.\nCom podeu veure, el Casal d’Estiu del PURISALAS segueix endavant amb les mateixes ganes, dedicació i il·lusió de sempre. Farem que aquest estiu sigui únic pels vostres fills/es, tot comptant amb la vostra col·laboració i confiança. Així doncs, si aquest estiu voleu venir al Casal del PURISALAS, el procés d’inscripció s’inicia avui mateix.\nEns reservem el dret d’anul·lació del casal.\nCom sempre si teniu qualsevol pregunta, us podeu posar en contacte amb nosaltres a través del correu ampa@ampapurisalas.cat\nUs hi esperem. Una abraçada\nFulls d’inscripció Casal\nCasal d’estiu 2020 inscripcions


Electronics lvars, S.A. és una empresa operadora dedicada a l’explotació i manteniment de màquines recreatives dels tipus (A), (B) i (D) màquines esportives, en locals d’hostaleria.\nLa nostra trajectòria dins el sector està avalada per la gran experiència acumulada al llarg dels més de quaranta anys d’existència, sent una empresa operadora de reconegut prestigi dins del sector. Sent el president fundador de la mateixa D. Vicente Ivars Llobell.\nComptem amb personal professional qualificat i altament experimentat, dotats amb els coneixements tècnics necessaris per proporcionar el major nivell de qualitat, obtenint entandares d’excel · lència en el servei.\nProporcionem un ventall d’alternatives amb els millors productes del mercat, oferint novetats i productes obtinguts que són líders en innovació i en últimes tecnologies, que incrementaran l’atractiu i la rendibilitat al teu negoci d’hostaleria.\nPertanyem a les associacions


Un passeig per la Girona (de postal) buida pel coronavirus - Diari de Girona\nUn passeig per la Girona (de postal) buida pel coronavirus\nEls carrers i places del Barri Vell i el centre històric oferixen imatges insòlites\noriol puig 27.03.2020 | 08:58\nEl confinament decretat per la pandèmia del coronavirus ha deixat unes imatges insòlites de Girona. El seu centre històric, habitualment ple de turistes, mostra des de fa dies carrers i places buits i un silenci inusual.\nL'únic so que es percep amb claredat és el piular d'alguns ocells. Més enllà d'això, un silenci estrany que només es trenca de tant en tant per una conversa de balcó a balcó, pel pas d'alguna persona carregada amb bosses de la compra, algun cotxe, o d'alguna obra de rehabilitació que es manté activa (els pisos de luxe i la construcció apartaments turístics no entenen de confinaments).\nEls més de 3.500 habitants del Barri Vell, com la resta del país, viuen tancats a casa. Ningú passa pels ponts que creuen l'Onyar fins al Mercadal, tots els comerços i locals de restauració tenen la persiana abaixada, excepte algun colmado que proveeix els veïns que, amb comptagotes, surten de casa per omplir la nevera o passejar el gos. Alguns (molt pocs) s'escapen cap a Sant Daniel per respirar una mica de natura ara que els accessos a alguns dels jardins més emblemàtics està tancat.\nUn barri enclaustrat que aquest any viurà una primavera inèdita sense el Temps de Flors que trasbalsava la vida dels veïns i omplia les caixes dels negocis.\nEl sector hoteler gironí creu que celebrar Temps de Flors hagués estat "contraproduent".\nGirona cancel·la Temps de Flors pel coronavirus.\nGirona cancel·la Temps de Flors per culpa del coronavirus.