L’associació Hàbitats programa una activitat de descoberta del riu Anoia per a aquesta tardor\nPàgina principal >> Les Noticies >> L’associació Hàbitats programa una activitat de descoberta del riu Anoia per a aquesta tardor\nL’associació Hàbitats, entitat sense ànim de lucre que treballa en l’àmbit de l’educació i el medi ambient, organitza el proper 3 d’octubre, amb el suport de l’Ajuntament de Martorell, una activitat per descobrir els valors naturals i l’estat ecològic del riu Anoia. La sessió és gratuïta i s’emmarca dins el Projecte Rius, iniciativa ambiental en què diferents grups de voluntaris apadrinen un tram de riu i l’analitzen la seva conservació.\nL’activitat “vol ser la porta d’entrada a totes aquelles persones que vulguin formar part de Projecte Rius, o que senzillament tinguin curiositat per conèixer més sobre els rius i el seu funcionament”. La sessió “és oberta a tothom, tot i que és recomanable a partir de 7 anys per a que es pugui gaudir plenament” i els menors d’edat han d’anar acompanyats del responsable legal. També aconsellen als participants “dur roba còmode i calçat que es pugui mullar”, detalla Marina Codina, tècnica de projectes de l’associació Hàbitats.\nSeguint la metodologia científica de Projecte Rius “es mesuraran aspectes com el cabal, la temperatura, la presència de nitrats, i analitzarem petits organismes que viuen al riu i que revelaran molta informació sobre aquest ecosistema”, comenta.\nInicialment, l’activitat era prevista pel 28 de març, però per la crisi de la COVID-19 ha obligat a reprogramar-la per a aquesta tardor. “Per tal que sigui una activitat segura, reduirem les places a 15 per mantenir la distància entre els participants, incorporarem guants de nitril i gel hidroalcohòlic, i desinfectarem els materials abans i després de fer-ne ús. És important que tothom dugui la mascareta ben posada”, recomana.\nEl punt de trobada serà a les 10.00h a l’aparcament del Parc de les Solanelles (avinguda de les Mancomunitats Comarcals, 1) i l’activitat s’allargarà fins a les 13.00h. Cal inscripció prèvia omplint el formulari al web de l’entitat, enviant un correu a info@associaciohabitats.cat o trucant al 93 421 32 16.\nSobre Projecte Rius\nCodina explica que “és la iniciativa de voluntariat ambiental més gran de Catalunya, ja que compta amb més de 6.000 persones voluntàries cada any. És també un projecte de ciència ciutadana, ja que amb el conjunt de dades recollides editem anualment un informe que posa de relleu l’estat de salut dels rius i rieres del país. A més, mica en mica, construïm dades històriques que poden ser útils per avaluar els efectes del canvi climàtic en ecosistemes tan fràgils com poden ser els rius mediterranis”.


El migcampista del Manchester City, Kevin De Bruyne, va dir que mantenia converses sobre la pròrroga del contracte sense el seu gerent. Part del clau de Pep Guardiola, el futbolista de 28 anys té moltes ganes d’un contracte més llarg\nEn declaracions després del partit d’Anglaterra de Bèlgica a la UEFA Nations League, Bruyne va dir: “Estic content a Manchester. Estic en un bon club. No estem massa lluny en les negociacions. Estic fent les negociacions jo mateix. Vull quedar-me a la ciutat, de manera que és una situació difícil. Si no volia quedar-me, algú hauria d’haver intervingut “. va utilitzar les expressions.\nElogi de XAVI\n“Kevin de Bruyne del Manchester City em sembla a un altre nivell, pot marcar la diferència. És el millor migcampista del món. Pep és el millor entrenador del món. Ha fet que el futbol sigui diferent. És molt bo pel que transmet i la seva capacitat de lideratge. . “\nBETPAS450 KEVİN DE BRUYNE’NİN HEDEFİ MANCHESTER CİTY’DE KALMAK BETPAS450 KEVİN DE BRUYNE’NİN HEDEFİ MANCHESTER CİTY’DE KALMAK BETPAS450 KEVİN DE BRUYNE’NİN HEDEFİ MANCHESTER CİTY’DE KALMAK BETPAS450 KEVİN DE BRUYNE’NİN HEDEFİ MANCHESTER CİTY’DE KALMAK BETPAS450 ŞAMPİYONLAR LİGİ’NDE BAŞAKŞEHİR’İN RAKİBİ MANCHESTER UNİTED İSTANBUL’A GELDİ BETPAS450 ŞAMPİYONLAR LİGİ’NDE BAŞAKŞEHİR’İN RAKİBİ MANCHESTER UNİTED İSTANBUL’A GELDİ BETPAS450 ŞAMPİYONLAR LİGİ’NDE BAŞAKŞEHİR’İN RAKİBİ MANCHESTER UNİTED İSTANBUL’A GELDİ BETPAS450 ŞAMPİYONLAR LİGİ’NDE BAŞAKŞEHİR’İN RAKİBİ MANCHESTER UNİTED İSTANBUL’A GELDİ BETPAS450 ŞAMPİYONLAR LİGİ’NDE BAŞAKŞEHİR’İN RAKİBİ MANCHESTER UNİTED İSTANBUL’A GELDİ BETPAS450 ŞAMPİYONLAR LİGİ’NDE BAŞAKŞEHİR’İN RAKİBİ MANCHESTER UNİTED İSTANBUL’A GELDİ\nİREM December 2, 2020 at 8:10 am\nALMALA PINAR December 3, 2020 at 1:20 am\nSoN_LaLe December 12, 2020 at 6:00 pm\nBUĞRA December 13, 2020 at 10:50 pm\nSUAT December 13, 2020 at 11:10 pm


Punyalada de Podemos a Robles: "Ets la ministra preferida dels poders"\nMadrid. Divendres, 20 de novembre de 2020. 11:32\nActualitzat Divendres, 20 de novembre de 2020. 11:33\nEls punyals volen dins el govern espanyol de coalició. Aquest divendres, un nou enfrontament públic. Ha començat la ministra de Defensa, Margarita Robles, que en una entrevista a TVE ha acusat Pablo Iglesias d'actuar "com a govern i com a oposició" i li ha recordat que el president és Pedro Sánchez. Minuts més tard, li ha contestat la secretària d'Estat d'Agenda 2030, Ione Belarra, que depèn jeràrquicament de la Vicepresidència Segona. Belarra ha acusat Robles de ser la ministra "preferida" del poder i de la dreta i l'extrema dreta.\nEn l'entrevista a Televisió Espanyola, Margarita Robles ha carregat contra el fet que Unidas Podemos hagi presentat una esmena al seu propi projecte de pressupostos de l'Estat. Ho ha considerat poc "raonable" i "sorprenent". En aquest sentit, la ministra de Defensa ha replicat que "no podem fer de govern i d'oposició alhora". I ha reclamat lleialtat: "Quan hi ha unes decisions, tots hem de ser lleials" per molt que pugui haver-hi "diferències d'opinió" entre socis de coalició.\nPocs instants més tard, Ione Belarra li ha replicat a través de Twitter. "Quan ets la ministra preferida dels poders que volen que governi el PP amb Vox, potser estàs fent mal al teu govern", ha assegurat la secretària d'Estat d'Agenda 2030. Després que la ministra de Defensa hagi demanat "humilitat" a Pablo Iglesias, Belarra l'ha avisat que "ser humil és no deixar-se adular per la dreta mediàtica".\nmonarquia Punyals entre Podemos i la Zarzuela per la presència d'Iglesias a Bolívia El Nacional


La Casa Blanca assimila que a Boston hi ha hagut un atemptat terrorista\nFonts de la Casa Blanca han admès que els atemptats amb bomba perpetrats aquest dilluns durant la Marató de Boston, que han provocat almenys tres morts i més de cent ferits, constitueixen "clarament un acte de terrorisme".\n"Qualsevol esdeveniment en què intervinguin diversos artefactes explosius, i aquest ho és, constitueix clarament un acte de terrorisme", ha declarat una font de la Casa Blanca al diari 'Boston Globe'.\nEn la seva primera compareixença pública després dels atemptats, el president d'Estats Units, Barack Obama, va eludir utilitzar el terme "terrorisme" i va advertir que "encara no es tenen totes les respostes" sobre l'ocorregut i, per tant, no s'ha de "arribar a conclusions abans de tenir tots els fets".\n"De moment desconeixem qui han comès els atemptats, i les investigacions permetran determinar si van ser planificats i comeses per un grup terrorista, estranger o nacional", han afegit les citades fonts de la Casa Blanca.\nLa Policia Federal (FBI) ha obert una àmplia investigació que, segons van indicar fonts oficials al 'Boston Globe', està sent "molt activa i fluida". Les autoritats federals estan investigant l'incident com si es tractés d'un "atac terrorista", segons han informat fonts oficials a la CNN.\nDe moment ha estat interrogada una sola persona, un estudiant universitari saudita que va ser retingut per un vianant que li havia vist córrer prop del lloc dels fets. Fuentes de la investigació han precisat que l'estudiant està cooperant de bon grat amb la Policia i que l'interrogat ha assegurat que no té relació amb els fets i que solament estava corrent perquè tenia por. Les autoritats no ho consideren sospitós i no ha estat detingut ni encausat.\nNO HI HA RESTES BIOLÒGIQUES O RADIOACTIUS NI METRALLA\nFonts mèdiques van assegurar ahir dilluns a la nit que cap de les víctimes mostrava petjades d'agents radioactius o biològics ni restes de metralla. Sobre aquest tema, fonts del FBI han indicat a la cadena de televisió CNN que les bombes eren de petita grandària i escassa potència (no s'han trobat restes de C-4 ni de cap altre material de gran potència) i tot apunta al fet que es tractava d'artefactes explosius artesanals elaborats amb explosius rudimentaris.\nLes primeres hipòtesis apunten al fet que les dues bombes estaven ocultes en galledes d'escombraries, segons han informat fonts de la investigació a la cadena de televisió CBS. La primera explosió va ser la més propera a la línia de meta de la carrera, mentre que la segona es va registrar a unes dues pomes d'aquesta primera deflagració.


El celoní Carles Planas comença una nova aventura futbolística a Xipre\nEsteu veient:Inici»Esports»El celoní Carles Planas comença una nova aventura futbolística a Xipre\nPer Redacció la Vila el\t 23 agost 2019 0 Comments\nCarles Planas ha deixat de ser jugador del Girona, així ho ha comunicat el club a través de les seves xarxes socials aquest dijous. El Club de Montilivi ha rescindit el contracte que els vinculava professionalment. El defensa de Sant Celoni va fitxar per l’equip la temporada 2017-2018. En els dos anys que ha vestit els colors blanc-i-vermells ha jugat dotze partits de Lliga i dos de Copa del Rei. Han estat dues temporades marcades per les lesions que li han impedit disposar de continuïtat en el terreny de joc.\nEl lateral celoní va arribar a Girona procedent del Celta de Vigo i ara, amb 28 anys d’edat, començarà una nova aventura futbolística a Xipre on jugarà amb l’AEK de Larnaca, equip amb el que ha arribat a un acord pendent de passar la revisió mèdica. El conjunt xipriota l’entrena Imanol Idiakez i a l’equip hi ha altres set jugadors de l’estat espanyol.\n+ Info 👉https://t.co/iqg5vPmKw6#GironaFC #GràciesCarles pic.twitter.com/bi5ECGKUgn


La justícia belga decideix demà sobre l'entrega de l'exconseller Lluís Puig - Diari de Terrassa\nL'ex conseller de Cultura, el terrassenc Lluís Puig.\nLa justícia belga decideix demà sobre l'entrega de l'exconseller Lluís Puig\nLa justícia belga decidirà demà divendres sobre l'entrega a Espanya de l'exconseller de Cultura, el terrassenc Lluís Puig, per malversació, en el marc del cas contra els líders del procés. Es tracta de la tercera Ordre Europea de Detenció i Lliurament (OEDE) cursada en contra seva pel Tribunal Suprem, que el reclama per malversació de fons públics i desobediència.\nLa seva defensa busca que es rebutgi la comanda per vici de forma, argumentant que "el jutge espanyol que va emetre la sol·licitud d'extradició" no té la "competència" per fer-ho, segons va explicar el passat juny en una audiència Paul Bekaert, advocat de Puig.\nLa justícia belga ja va rebutjar al maig de 2018 una anterior euroordre contra tres exconsellers, entre ells Puig, per un vici de forma. Espanya va retirar per la seva banda una primera sol·licitud el 2017. El cas del exconseller de Cultura podria crear un precedent per a Carles Puigdemont.\nL'expresident català afronta també a Bèlgica una euroordre d'Espanya per sedició i malversació de fons públics, però el seu cas es troba paralitzat en ser eurodiputat.


Durant els 4 dies de duració, es tocaran cinc temàtiques diferents (Logistics, Digital Industry, Real Estate, Ecommerce i Economic zones) i comptarà amb 300 speakers distribuïts en 30 debats, 25 entrevistes, 12 inspirational talks, 10 keynote speeches i 25 panels sectorials. 22@NETWORK moderarà alguna de les sessions.\nBnew va dirigit als professionals dels diferents sectors econòmics, a les indústries, a les petites i mitjanes empreses, a les grans corporacions, a les administracions i institucions, a les startups... 22@NETWORK té una estreta relació amb BNEW, doncs la proposta de valor de cada un dels seus events es basa en tres aspectes fonamentals: el coneixement, el networking i la innovació i el talent, aspectes que són també la base de la nostra network.\nBarcelona és la capital mundial de la nova economia, una ciutat de referència a Europa, és per aquest motiu que aquest esdeveniment es celebrarà a diversos edificis singulars de la ciutat, tots ells amb espais oberts, digital i compromesos amb l’Agenda 2030. És un esdeveniment disruptiu i innovador, que aposta per les possibilitats, noves formes i canvi de paradigma econòmic que ofereixen les noves economies.\nUn esdeveniment com Bnew, ajuda a reactivar l’economia del nostre territori, impulsar la nova economia, oferirà una gran oferta de valor als principals sectors econòmics, crearà oportunitats i sinèrgies i accelerarà la innovació alhora que recolza el talent.\nT’esperem els pròxims dies 6 a 9 d’octubre a la Barcelona New Economy Week, Binvolved!


La FUMH celebra el seu desè aniversari | La Garriga Digital\nLa Fundació Universitària Martí l’Humà de la Garriga està enguany d’enhorabona, doncs celebra el seu desè aniversari. I per a commemorar aquesta efemèride, el proper dimarts 30 d’abril ha organitzat un acte al Teatre el Patronat, a les 18,30 h., que serà presentat per l’historiador i advocat Dr. Joan Garriga, i que comptarà amb les següents intervencions:\nEl Director, Sr. Santiago Cucurella, que pronunciarà la conferència LaFundació Universitària Martí l’Humà (2003-2020).\nL’Alcalde de les Franqueses del Vallès i membre del Patronat de la FUMH, Il·lm. Sr. Francesc Colomé.\nDurant l’acte es visionarà un vídeo de salutació del Molt Honorable President de la Generalitat Sr. Artur Mas.\nEn acabat hi haurà una breu actuació musical a càrrec d’Àgnes Ramos (violí), Teresa Ramos (acordió diatònic) i Aleix Forts (contrabaix), professors de l’Aula de Música Moderna i Tradicional de la FUMH.\nArticle anteriorMés de cent persones a les visites guiades a la Doma\nArticle següentTorna el chacacha del tren


La comunitat educativa lamenta que el Govern torni a "desprestigiar" els professors\nSindicats, directors i pares donen la seva opinió\n260x366 Estudiants de les Illes Balears, fent exàmens. / ISAAC BUJ Estudiants de les Illes Balears, fent exàmens. / ISAAC BUJ\nEls sindicats hi responen\nLes paraules de la consellera provocaren la reacció dels sindicats, que van criticar que la mateixa consellera que anuncia una mesa de diàleg amb tota la comunitat educativa vegi ara els professors com a "castigadors". "No sabem qui li dóna aquesta visió del món educatiu, però és absolutament interessada i contraproduent", afirmà Toni Baos, de CCOO. "Està dilapidant el seu propi objectiu", sentencià sobre la mesa de diàleg.\nEls directors hi veuen fum\nPels directors de centres educatius, les paraules de la consellera demostren una "gran desconfiança en els professionals de l'ensenyament" i, a més, "sense fonament", perquè "si no aporta casos concrets, tot el que diu pot arribar a ser fum", apuntà el president de l'Associació de directors de secundària, Toni Quintana, qui advertí que el món de la docència necessita confiança perquè, si no, "costa molt fer feina".\nEls pares no volen tensió\n"El Govern continua amb l'intent de desprestigiar el professorat i això no fa més que incrementar la tensió als centres educatius", considerà el president de la Confederació d'Associacions de Pares d'Alumnes de les Illes Balears (COAPA), Jaume Ribas, qui recordà que una de les promeses electorals del PP era donar autoritat legal al professorat, però "amb les declaracions de la consellera els la lleven".


• 5 recomendaciones • 27.663 visualizaciones\nPresentació el moviment obrer\nT4 Mov Obrer\nEl Movimnet Obrer i les Internacionals\n4. el moviment obrer 1789 1914 1 BAT.\nTema 3 el moviment obrer\nEl Moviment Obrer. Formació classe obrera i organitzacions (1)\nEls origens del moviment obrer\n1r BAT El Moviment Obrer (1789-1914)\nEls Corrents Socialistes I Anarquistes(1)\nTema 8. el moviment obrer. de 1868 fins a 1914 (ii)\nR. industrial en España.\nUnitat 4 moviment obrer -2017-18\nLes grans potències del segle XIX\n1. Unitat 4. El Moviment Obrer C.Aranda & J.Manero\n2. El terme moviment obrer podria definir-se om el conjunt d’actuacions i d’organitzacions que volen aconseguir millorar les condicions de vida i treball dels obrers. Els orígens del moviment obrer La societat industrial és una societat de classes, definida per la igualtat jurídica i la posició econòmica. És una societat dividida entre proletaris i burgesos. Els burgesos són la classe dominant, juntament amb l’antiga aristocràcia. Defensen valors com el treball, l’estalvi, la propietat, l’herència, la cohesió familiar, l’ordre establert... Es divideixen en gran burgesia (experimenta un procés d’aristocratització), petita burgesia (artesans i comercians) i classes mitjanes (professionals liberals). La societat industrial és també una societat urbana, producte de l’èxode rural. Les ciutats creixen i es remodelen, i són escenari de canvis polítics, socials, culturals i dels conflictes de classe. C.Aranda & J.Manero\n3. La Revolució industrial comportà el sorgiment d’una nova classe social, el proletariat. Aquests, han de treballar a canvi d’un salari. Viuen en condicions duríssimes (de vida i de treball, i això comporta un conflicte permanent amb l’Estat i la Burgesia). Els proletaris s’enfronten a males condicions de vida (alimentació, roba...) problemes d’habitatge, problemes d’escolarització (analfabetisme), al treball infantil, a índex molt alts de mortalitat (no hi ha cobertures socials ni sanitàries). C.Aranda & J.Manero\n4. L’excedent de mà d’obra fa que aquesta sigui molt barata. Així es troben sotmesos a llargues jornades laborals, amb males condicions de treball. La disciplina laboral és molt estrict. Les dones i els nens encara tenen sous més baixos. La legislació laboral és nul·la. L’atur, les llargíssimes jornades, els salaris baixos, la dura disciplina laboral... Es tracta de problemes comuns. Prende consciència de l’explotació en la qual viuen és prendre consciència de classe. Aquest és el primer pas vers el sorgiment del moviment obrer (associacions) i la creació d’ideologies alternatives al liberalisme/capitalisme. C.Aranda & J.Manero\n5. Els primers conflictes i el luddisme Ràpidament s’iniciaren els conflictes entre patrons i obreres. Aquests intentaren organitzar-se però van ser durament reprimits. En aquest context, 1811, aparegué el luddisme (Ned Lud). És un moviment desorganitzat, visceral, basat en la destrucció de màquines com a defensa dels llocs de treball. C.Aranda & J.Manero\n6. El socialisme utòpic Engels encunyà el terme en un sentit pejoratiu, car aconseguiren pocs recultats pràctics. Es tracta d’intel·lectuals il·lustrats amb preocupacions socials. Critiquen el capitalisme (atur, explotació, crisis...), denuncien l’individualisme i les desitualtats provocades per la concentració de la propietat privada, desconfien de la política i dels polítics. Busquen una societat justa i fraternal (benestar general). Ara bé, no tenen un contingut revolucionari, són reformistes. Henri de Saint-Simon Charles Fourier Robert Owen C.Aranda & J.Manero\n7. Saint Simon (1760-1825). Dividia la societat entre la classe productiva i la classe no productiva. Per millorar la situació confiava en la ciència i el progrés. Calia crear tallers cooperatius, per fomentar l’educació, garantir l’assistènci mèdica... Charles Fourier (1772-1837). Dissenyà els falansteris, comunitats de producció i de consum. Robert Owen (1771-1858). Fou empresari model (New Lanarck) i dirigent sindicalista (Great Trade Unions). Impulsà el cooperativisme amb projectes com New Harmony (EEUU). C.Aranda & J.Manero\n8. PJ. Proudhon (1809-1865). Impulsà el mutualisme i el federalisme. És considerat un precursor de l’anarquisme, amb el seu rebuig a l’Estat i a l’Església, considerava la propietat privada “un robatori”. L. Blanc (1811-1882). Fou membre del govern provisional del 1848 a França, des d’on impulsà els Tallers Nacionals. Va escriure el 1851, Idea General de la Revolució. E. Cabet (1788-1856) dissenyà Icària, un país utòpic on hi hauria una igualtat social complerta. Publicà el 1842 Viatge a Icària. Pierre-Joseph Proudhon i els seus fills. Gustave Courbet, 1865 Louis Blanc C.Aranda & J.Manero\n9. El naixement del sindicalisme i el cartisme Les primeres organitzacions obreres tenien un caracter local. Es tractava bàsicament de mútues (societats de socors mutu). El 1825 els obrers anglesos aconseguiren el dret d’associació. Així van néixer els primers sindicats (Trade Unions) per millorar les condicions laborals. El 1830 es creà l’Associació Nacional per a la Protecció del Treball (John Doherty). Era la resposta a la necessitat de coordinar els diversos sindicats, per tal de fer-los més grans i forts. El 1834, sota la influència d’Owen, es creà la Great Trade Union. El 1838 els obrers anglesos iniciaren un projecte polític propi, amb l’elaboració de la Carta del Poble (cartisme) C.Aranda & J.Manero\n10. El cartisme va ser el primer moviment de masses reclamant el sufragi universal. Tot i recollir més de tres milions de signatures, el Parlament rebutjà les peticions. Ara bé, aconseguiren millores parcials, com la jornada de 10 hores al dia, gràcies a la col·laboració amb la burgesia. La revolució del 1848 implicarà primer la col·laboració entre els obrers i la burgesia més liberal en contra de la gran burgesia. Posteriorment però, la burgesia s’uní i derrotà els obrers. Aquests fets obriren el debat sobre la col·laboració amb la burgesia. Necessitaven els obrers nous plantejaments? Necessitaven una alternativa obrera autònoma?. C.Aranda & J.Manero\n11. Les noves ideologies obreres: Marxisme i Anarquisme. Durant la segona meitat del XIX aparegueren les dues ideologies fonamentals del moviment obrer: el Marxisme i l’Anarquisme. Es tracta de dues ideologies molt diferents què, malgrat tot, tenen punts en comú: -Gran influència posterior -Demanen canvis socials i polítics totals -S’ha de donar la revolució - Volien un nou ordre social sense propietat privada C.Aranda & J.Manero\n12. El Marxisme. Marx i Engels elaboraren una teoria que volia transformar la seva societat: el socialisme científic o marxisme. Karl Marx (1818-1883) publicà dues obres fonamentals: El Manifest Comunista i El capital. El marxisme descansa sobre tres grans eixos: l’anàlisi del passat, la crítica del present i l’elaboració d’un projecte de futur. C.Aranda & J.Manero\n13. L’estudi del passat, l’anàlisi de la història, rep el nom del materialisme dialèctic. Aplica el model hegelià de tesi, antítesi i síntesi. El materialisme dialèctic ens diu que la història és un procés de canvi i transformació. La clau rau en l’economia, la infraestructura, que és la base de la societat i el motor de la història. Condiciona l’organització política, la mentalitat i la cultura de l’època (superestructura). L’economia es basa en uns elements que van canviant: Els modes de producció, les forces de producció i les relacions de producció. Les relacions econòmiques fan que en qualsevol època la societat es divideixi en dues classes antagòniques: dominants i dominats. Són classes antagòniques, i el seu antagonisme (lluita de classes) provoca el pas de les etapes històriques. Amb el materialisme històric Marx arriba a la conclusió que al llarg de la història s’han donat tres modes de producció: l’esclavisme, el feudalisme i el capitalisme. En ells sempre ha estat present la lluita de classes entre opressors i oprimits. C.Aranda & J.Manero\n14. L’anàlisi del present el porta a criticar el sistema capitalista. En aquest mode de producció les forces de producció són els mitjans de producció (fàbriques, màquines) i la mà d’obra. Les relacions de producció es donen entre la burgesia i el proletariat, i són unes relacions d’explotació. La burgesia explota el proletariat amb la plusvàlua (el treball obrer genera un benefici superior al salari). A més, la burgesia vol incrementar el seu benefici augmentant la tecnificació, i això comporta crisis de sobreproducció. A la llarga, augmenten les diferències entre rics i pobres i, globalment, el nombre d’oprimits. C.Aranda & J.Manero\n15. El projecte de futur marxista neix de la necessitat de superar les desigualtats generades pel capitalisme. La crisi finalment comportarà una revolució. Els obrers prendran el poder, establint de manera transitòria la dictadura del proletariat. Amb ella s’eliminaran les desigualtats i es constituirà una societat sense classes, igualitària. Per aconseguir-lo, els obrers s’han d’organitzar en sindicats i partits polítics. C.Aranda & J.Manero\n16. L’Anarquisme. L’anarquisme no té un cos doctrinal tan elaborat com el socialisme. Significa sense comandament, sense poder. Es basa en la llibertat i la igualtat (ideologia llibertària). El seu antecedent és Proudhon, i els seus dos màxims representants són Bakunin i Kropotkin. Els oprimits s’aixecarien de manera espontània contra la seva explotació, creant-se una societat igualitària, basada en la lliure federació de comunes. L’Estat seria destruït. La nova societat no tindria propietat privada, ni classes, ni jerarquies (ni Déu, ni Estat, ni amo). Tots els béns serien col·lectivitzats, creant-se cooperatives de producció i consum. C.Aranda & J.Manero\n17. L’Anarquisme rebutja l’acció política (apoliticisme). Accepta el sindicalisme i la propaganda pel fet per a destruir l’Estat i el capitalisme. L’Anarquisme el podem dividir en anarcocomunisme i anarcosindicalisme. L’anarcocomunisme (Koprotkin) defensava l’acció col·lectiva revolucionària. A finals del segle XIX d’aquest corrent neixerà la propaganda pel fet (Enrico Malatesta) que defensa la realització d’atemptats terroristes. L’anarcosindicalisme (Bakunin) defensa l’acció sindical. C.Aranda & J.Manero\n18. El Moviment Internacionalista. La consciència obrera de ser membres d’una mateixa classe, per sobre d’estats, portà a la creació del Moviment Internacionalista. C.Aranda & J.Manero\n19. L’Associació Internacional de Treballadors (AIT) 1864-1876. Es creà a Londres (1864). Fou el primer intent d’organitzar el proletariat internacionalment. Tingué pocs afiliats (més força simbòlica que real) i sobretot resultà un lloc de discussió teòrica. Hi participaren diversos grups: Trade Unions (sí lluita política i sindical, no a la violència), Proudhonians (sí mutualisme, apolítics), Bakuninistes i Marxistes. Marx va ser la figura clau, car redactà els Estatuts i el Manifest Inaugural. També és el Cap del Consell General. C.Aranda & J.Manero\n20. En els Estatuts es proclama que l’emancipació serà obra dels mateixos obres, i que cal prendre part en la lluita política com a primer pas per alliberar-se de l’opressió econòmica. S’organitzava en sectors nacionals i tenia un Consell General. Es celebraren congressos. El 1866 es celebrà el de Ginebra, on es demanaren la jornada laboral de 8 hores diàries, la prohibició del treball infantil o la millorar en el treball de les dones. Els problemes vindran per les discrepàncies entre marxistes i bakuninistes (l’Estat s’ha d’abolir, no de conquerir; Marx és un dictador). La ruptura es produí en el Congrés de l’Haia (1872), quan els bakuninistes no acceptaren la creació de partits polítics obrers i van ser expulsats. Un altre fet contribuí a la fi de la internacional: la Comuna de París (març-maig, 1871). C.Aranda & J.Manero\n21. La desfeta de Napoleó III provocà un buit de poder, possibilitant la formació d’un govern popular a París, que volia crear un república democràtica i social. La Comuna inicià reformes que es convertiren en un referent per als obrers (nacionalització dels béns del clero, ensenyamet laic i gratuït, substitució de l’exèrcit per milícies populars.... París però capitulà, i la repressió va ser duríssima. C.Aranda & J.Manero\n22. Les lluites entre marxistes i bakuninistes, així com la repressió desencadenada a tota Europa després dels fets de la Comuna de París, van fer que l’AIT es traslladés a Nova York on, el 1876 es va dissoldre. Primera Internacional 1864-1876 Llibertaris, Anomenats autoritaris antiautoritaris Acció política i sobirania del Contraris a l’acció política Consell General i a un Estat obrer No a l’acció violenta Defensen l’autonomia Consideraven l’anarquisme de les seccions una ideologia individualista i enfront del Consell ingènua General C.Aranda & J.Manero\n23. Sindicats de masses i partits obrers (1881-1914) A partir del anys 80 del segle XIX es donaren importants canvis. El nombre d’obrers es disparà, augmentant d’aquesta forma la força dels sindicats. Aquests aconseguiren imposar la pràctica de la negocació col·lectiva amb els patrons, i així millorar els salaris i les condicions laborals. C.Aranda & J.Manero\n24. La pressió dels obrers va fer possible les primeres legislacions laborals. - L’edat mínima per treballar es fixà el 1892 en 12 anys, a finals del segle XIX es prohibí el treball femení nocturn i es va establir el repòs obligatori després del part. - Entre finals del segle XIX i principis del XX s’establiren les assegurances obligatòries en cas de malaltia, accident, invalidesa i vellesa. - La Jornada laboral s’establí entre 8 i 10 hores diàries. Les vuit hores de treball diari no s’aconseguiren fins després de la Primera Guerra Mundial. C.Aranda & J.Manero\n25. Es començaren a crear partits polítics obrers. Neixen a partir de 1880. Són d’ideologia revolucionària i de pràctica reformista. Participen de la lluita electoral i parlamentària. Els més importants van ser el Partit Socialdemòcrata Alemany (1875) amb Kautsky, el Partit Socialista Francès amb Jean Jaurès (1901), el Partit Laborista anglès (1900) i el PSOE amb Pablo Iglesias (1879). Karl Kautsky Jean Jaurès Pablo Iglesias La referència la constituí el SPD (Partit Socialdemòcrata Alemany). A curt termini volia aconseguir reformes polítiques i socialsper mitjà de la lluita parlamentària. A llarg termini no renunciava a implantar una societat socialista. El SPD impulsà la creació de sindicats. Aquests s’encarregaven a l’acció reivindicativa, mentre que la política es reservava per al partit. C.Aranda & J.Manero\n26. La Segona Internacional (1889- 1916) Es creà a París commemorant el centenari de la Revolució Francesa. És ideològicament més homogènia. Està formada per una agrupació de partits polítics de caire socialista (els anarquistes no són acceptats, que acceptaven la legalitat democràtica. Organitzativament, es respecta l’autonomia dels partits, es celebren congressos cada 3 anys (debatre), i el 1900 es crea el Bureau Socialista Internacional. Amb seu a Brussel·les, format per delegats de cada partit, ha d’assegurar la continuïtat entre congressos. C.Aranda & J.Manero\n27. Reclamà millorar la protecció dels treballadors, la jornada laboral de 8 hores i la prohibició del treball infantil. Establí principis que serviren de guia al socialisme al llarg del segle: l’extensió de la democràcia, la presa pacífica del poder polític, la fi de les desigualtats i la discriminació sexual... Va tenir una gran repercussió, creant alguns dels símbols del moviment obrer, com el Primer de Maig (Jornada reivindicativa) o “La Internacional” (Himne obrer). El context internacional era favorable. Es vivia una nova etapa capitalista, motivada per l’expansió econòmica i colonial. C.Aranda & J.Manero\n28. Tres van ser els grans debats: el Revisionisme, la qüestió colonial i el militarisme. El Revisionisme El 1875, fundació del SPD, que el 1891 al Congrés d’Erfuts, establí el programa bàsic del socialisme (vot femení, impostos progressius, prohibició treball menors de 14 anys, necessitat de participar en la lluita política...). El socialisme guanya força política i aconsegueix importants reformes i millores. Ara bé, perd tarannà revolucionari. Es comença a plantejar la qüestió de si cal ser més pragmàtic. En aquest context aparegué el Revisionisme. Bernstein en Les premisses del socialisme i la tasca de la socialdemocràcia (1899), revisava les teories de Marx i plantejava el dilema de la “revolució” o la “reforma” lenta i pacífica per arribar al socialisme. Així s’inicià l’evolució cap a la creació dels partits socialdemòcrates. C.Aranda & J.Manero\n29. En contra d’aquestes teories es posicionaren els defensors de la revolució social, com Rosa Luxemburg o Lenin. A la llarga crearan partits comunistes. El Revisionisme resulta condemnat en la Segona Internacional, tot i que finalment és adoptat. C.Aranda & J.Manero\n30. La qüestió colonial Una part del moviment obrer criticava la brutalitat de la colonització, però a la vegada la considerava com una tasca positiva civilitzadora. Una altra part però, que acabarà imposant-se, s’hi oposava frontalment. Lenin en la seva obra Imperialisme, fase superior del capitalisme, postulava que el capitalisme necessita ampliar el seu radi d’explotació. Per això imperialisme equival a capitalisme, i ha de ser condemnat. C.Aranda & J.Manero\n31. El militarisme. Els pacifistes creuen que no s’ha de lluitar en una guerra burgesa i, un cop ha esclatat, s’ha de buscar la pau. Els revolucionaris creuen que cal aprofitar-la per fer la revolució (Lenin, Rosa Luxemburg). A la pràctica, la guerra acaba amb la internacional. Es produí l’anomenat deliri patriòtic, els obrers lluiten al costat dels seus governs. Si hi afegim la Revolució Russa, i la posterior crearció del Komintern, el socialisme es dividirà entre comunistes i socialdemòcrates. La Segona Internacional havia acabat. C.Aranda & J.Manero\nAlex Soriano Iznajar 26 de nov de 2019\nPedroSilvaJimenez3 05 de mar de 2019\nUnicef 11 de abr de 2018\nLuis Caballero 27 de nov de 2015\nLaia Grace 08 de sep de 2014


educació Badalona pràctiques recerca estudiants Santa Coloma de Gramenet cursos ajuts formació ocupacional habitatge europa Estudiar a l'estranger Treballar a l'estranger cooperació tallers casal trobar feina Idiomes ofertes de treball a l'estranger treball solidaritat estiu pràctiques a l'estranger formació L'Hospitalet de Llobregat ofertes de treball art premis voluntariat beques cultura concurs emprenedoria Voluntariat a l'estranger lloguer universitat feina participar mobilitat europea estranger\nTemàtica activitat del calendari: Comissió Europea, Europa, gestió, planificació, projectes europeus\nTags: Programes Europeus, Unió Europea, cooperació, europa\nDel dilluns 8 de maig de 2017 al dimarts 20 de juny de 2017\nL'objectiu del Màster Internacional en Planificació i Gestió de Projectes Europeus és proporcionar als participants els coneixements necessaris per treballar amb èxit en el camp de la cooperació europea, a través de l'ús de finançaments posats a disposició per la Comissió Europea.\nEl grup objectiu del Màster són llicenciats en qualsevol disciplina. Els requisits previs són títol universitari i un bon coneixement d'anglès.\nL'entitat coordinadora del Màster és Pixel, una institució d'educació i formació internacional amb seu a Florència (Itàlia), que té com a principal objectiu el suport a la cooperació europea per a organitzacions públiques i privades.\nDurada: 5 mesos (800 hores).\nLloc: Durant els dos primers mesos (16 d'octubre - 15 de desembre de 2017) el curs tindrà lloc a la seu de Pixel, a Florència (Itàlia), de dilluns a divendres (de 9:00 a 18:00h).\nPràctiques: tres mesos (gener-març de 2018); organitzades tenint en compte perfil, necessitats i expectatives de cada participant i de cada organització d'acollida. El període de pràctiques proporciona als participants l'oportunitat de treballar d'assistent de projectes en una organització amb una llarga experiència en la planificació i gestió de projectes europeus.\nIdioma del Màster: anglès\nQuota d'inscripció: 3 600 € (inclou: participació en el Màster, material didàctic, organització de les pràctiques internacionals).\nTermini d'inscripció: 20 de juny de 2017.\nLocalització i contacte Pixel - Training Course Secretariat\nTelèfon: 0039 055 48 97 00\nAdreça electrònica de contacte: master-epm@pixel-online.net\nEtiquetes: cooperació, europa, Programes Europeus, Unió Europea


L'espera quirúrgica se situa en 107 dies de mitjana a la Comunitat Valenciana | Valencia Extra\nL'espera quirúrgica se situa en 107 dies de mitjana a la Comunitat Valenciana\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha publicat l’últim tall de demora mitjana quirúrgica a la Comunitat Valenciana, que pot ser consultat en la web de la conselleria, en l’adreça consultar ací.\nLes dades són els corresponents al mes de juny i reflecteixen que el temps mitjà d’espera dels pacients (demora) és de 107 dies.\nEl sistema sanitari públic valencià facilita des de 2016 les dades de l’evolució de la llista d’espera quirúrgica de forma trimestral.\nPer patologies, l’espera és de 84 dies per a cataractes, 74 per a hèrnies inguinals, 120 per a pròtesis de maluc, 137 per a pròtesi de genoll, 136 per a artroscòpies, 194 per a varices, 78 per a colecistectomia, 126 per a hallux valgus, 94 per a adenoamigdalectomia, 83 per a hipertròfies benignes de pròstata, 75 el quist pilonidal, 117 en el cas de la fimosi i 76 per al túnel carpià.\nPer especialitats, l’espera és de 95 dies per a cirurgia general, 57 per a ginecologia, 83 per a oftalmologia, 78 per a otorinolaringologia, 130 per a traumatologia, 84 per a urologia, 52 per a cirurgia cardíaca, 192 per a cirurgia vascular, 120 per a cirurgia maxil·lofacial, 131 per a cirurgia pediàtrica, 121 per a cirurgia plàstica, 63 per a cirurgia toràcica, 160 per a neurocirurgia i 38 per a dermatologia.\nAixí mateix, cal recordar que es consideren en llista d’espera quirúrgica (LEQ) a tots els pacients d’un procediment quirúrgic diagnòstic o terapèutic no urgent acceptat pel pacient i para la realització del qual es té prevista la utilització de quiròfan en algun dels hospitals de referència i d’àrea públics de la Comunitat Valenciana.\nLa demora és el temps mitjà, expressat en dies, que porten esperant els pacients pendents d’intervenció, des de la data d’entrada en el registre fins avui final del període d’estudi.\nRegistre Individualitzat: 245 consultes diàries\nDes de gener d’aquest mateix any, la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha posat a la disposició dels ciutadans en la seua pàgina web ( consultar ací ) el Registre Individualitzat de la Llista d’Espera Quirúrgica. Fins avui, 43.907 persones han accedit a aquest servei, la qual cosa representa una mitjana de 245 consultes diàries.\nD’aquesta manera, els pacients pendents d’una intervenció quirúrgica poden accedir a través d’Internet a les dades de la seua llista d’espera quirúrgica registrats en els sistemes d’informació dels hospitals de la xarxa pública. El Registre Individualitzat de Llista d’Espera Quirúrgica permet consultar la situació personal del pacient en la llista d’espera quirúrgica, així com una estimació aproximada dels dies d’espera fins a la seua intervenció.\nLa Unió de Periodistes Valencians condemna les amenaces a un periodista d'À Punt\nRibó demana protecció davant els "fons voltor" després de les mesures de lloguer pactades per Govern i Podemos\nCompromís i Podem recolzen la circumscripció única que proposa Ciutadans


Arxiu de Esdeveniments - Formació i Divulgació en Geologia #Geoturisme\n02/12/2021|18:00 - 20:00\nEl temps geològic i com tractar-lo a l’aula Data: 2/12/21. Horari: 18 a 20 h. Taller presencial. Lloc: CosmoCaixa Barcelona Inscripció El temps, en geologia, passa a un altre ritme. És per això que som conscients que el temps geològic és un concepte complicat de comprendre ja que s’escapa de l’escala humana. En aquest taller es pretén dotar d’eines al professorat i treballar l’escala del temps geològic tal i com ho faríem a l’aula. Un taller pràctic on discutirem com…\nBar-Restaura L’Epai, C/Rec de l'Acumulada, 9\nFolgueroles, 08519 + Mapa de Google\nItinerari per descobrir la geologia amagada de la zona del Salt de la Minyona. Veurem un paisatge càrstic amb esquerdes i, fins i tot, uns bolets de pedra! Itinerari organitzat des de l'Espai Natural Guilleries-Savassona. Per inscriure-us a la nostra pàgina del Loriun o clicant aquí. Les inscripcions es faran per ordre d'arribada i el pagament es farà des de l'aplicació de Loriun, per PayPal o el mateix dia de la sortida. Preu per sortida: adults, 3 euros; nens menors…\nExplora els Bolets de pedra i les Coves prehistòriques a Vilalleons – 04/04/2022\n4 abril|10:00 - 13:00\nVilalleons, Barcelona 08504 + Mapa de Google\nEn aquest itinerari veurem com les fractures a la roca juguen un paper molt important alhora de modelar el paisatge d'aquesta zona. Veurem per fora la cova del Gegant i la cova de Sant Miquel i visitarem un bolet de pedra! Distància: 3 km Desnivell: +/- 50 m Temps efectiu caminant: 3:00 h Exigència física: Molt fàcil. Assequible per a tothom.Recomanacions: Cal portar aigua i menjar. Es recomana anar ben calçat. Podeu comprar les vostres entrades aquí.\n#Geolodía22 (La Sal de Cardona – 07/05/2022)\n7 maig|10:00 - 14:00\nEl Geolodía de Barcelona d'aquest any el durem a terme a Cardona. En aquest itinerari, podrem veure de primera mà l'evaporació d'un antic mar de fa 35.3 milions d'anys i visitarem els afloraments de la vall salina que ens aproparan a la comprensió d'aquesta estructura geològica. ATENCIÓ! Tota la ruta és exterior, en cap cas entrarem dins la mina. Geolodía és una iniciativa de divulgació en la qual es realitzen excursions geològiques de camp guiades por geòlegs, gratuïtes i obertes…\nTavertet, Carrer del castell, 1\nTavertet, Barcelona 08511 + Mapa de Google\nItinerari geològic amb diferents parades per observar i interpretar els paisatges geològics que ofereix aquesta zona. Exclusiu per a l'escola Pare Coll de Vic.\nItinerari geològic al Figaró pel col·legi Sagrada Família de Barcelona\n2 juny|08:00 - 17:00\nItinerari exclusiu pels alumnes del col·legi Sagrada Família de Sant Andreu de Palomar.\nItinerari geològic a Sant Martí Xic per l’Escorial de Vic\n13 juny|08:00 - 17:00\nItinerari geològic exclusiu pels alumnes del col·legi Vedruna Escorial de Vic.\nCamp Municipal de Sant Julià de Vilatorta\nEn aquesta ruta descobrirem els fòssils marins que hi ha a la zona de Sant Julià de Vilatorta i podrem veure la vora d'un antic mar de fa 40 milions d'anys. Itinerari organitzat des de l'Espai Natural Guilleries-Savassona. Per inscriure-us cliqueu aquí o ens podeu enviar un mail. Les inscripcions es faran per ordre d'arribada i el pagament es farà el mateix dia de la sortida o mitjançant la plataforma de pagament. Preu per sortida: adults, 3 euros; nens menors…


Les Franqueses s'adhereix al pacte per combatre la segregació escolar a Catalunya - somlesFranqueses\nLes Franqueses s'adhereix al pacte per combatre la segregació escolar a Catalunya\nEl document preveu, entre d'altres, canviar el decret d'admissió d'alumnes per garantir-ne un repartiment més equitatiu\nDijous, 21 de març de 2019 | 13:53h\nRepresentants municipals de Granollers i les Franqueses, juntament amb el Departament d'Educació, el Síndic de Greuges, la Federació de Municipis de Catalunya, l'Associació Catalana de Municipis i més de 100 municipis de més de 10.000 habitants, han signat aquesta setmana al Parlament el pacte per combatre la segregació escolar a Catalunya, un document que preveu, entre d'altres, canviar el decret d'admissió d'alumnes per garantir-ne un repartiment més equitatiu als centres.\nEls signants subscriuen així un compromís per a l'èxit educatiu i per combatre els desequilibris en la composició social de l'alumnat als centres, barris i municipis mitjançant desenes de mesures que s'aniran aplicant progressivament a partir del curs 2020-2021.\nEls eixos principals per minimitzar la segregació escolar són augmentar la dotació pressupostària en educació i els recursos per a les escoles i els instituts, així com coresponsabilitzar tots els centres en l'escolarització equilibrada dels alumnes.\nLa segregació escolar es produeix quan en un centre o en una àrea concreta es concentra un volum elevat d'alumnat socialment desfavorit i que no és representatiu de la composició social del municipi o zona d'escolarització. Així, aquest pacte vol equilibrar la composició de l'alumnat de cada escola o institut per a que sigui representatiu o equivalent a la del territori on s'ubiquen.\nMalgrat l'adhesió d'un centenar d'ajuntaments i institucions com el Síndic i les entitats municipalistes, el pacte comença a caminar sense el consens d'entitats com la FaPaC, USTEC-STEs, CGT, AEP, SEPC, SE i Front d’Estudiants.


Wood + Atención Tsunami + The Handclappers\nDimarts 30/04/2019 21:30\nPresenten Okeanos, co-editat per BCore i Saltamarges. A nosaltres ens ha recordat a Faraquet, grup de rock ben tocat de Washington DC de finals dels 90 … i llegint la nota de premsa sembla que l’hem encertada. Rock, matemàtiques i melodies sota la sàvia producció d’Èric Fuentes.\nEl seu anterior treball, Silencio en la retaguardia (RDM 2016) va ser escollit, per la seva sorpresa, millor disc espanyol de l’any per El Cultural de El Mundo i millor disc de l’any a Madrid per Mondosonoro. Ara, mentre el món s’enfila a l’abisme, retornen amb Vltra (RDM 2019), una batedora de pesimisme esperançat, poesia i benzina.\nNeixen a Barcelona al 2011 com a projecte domèstic a quatre mans. Sempre amb la línia de baix com a protagonista, el seu so connecta la suor de l’escenari amb el de la pista de ball. Ara son cinc buscant l’equilibri entre els beats electrònics de les seves gravacions i el rock d’una banda en directe.


Els nens d’Encamp gaudeixen amb el Barça\nEls jugadors del Barça han fet les delícies dels més petits Els nens han pogut jugar a futbol sala amb els seus ídols\nAbans de començar l’entrenament de la tarda, els jugadors del Barça de futbol sala han passat una estona molt divertida amb els nens i les nenes d’Encamp.\nCom és habitual cada vegada que el Barça de futbol sala fa l’estada de pretemporada a Encamp (Andorra), passen una estona amb els infants del Comú. Ara fa uns dies va ser l’equip d’handbol el que va passar una estona amb ells, i aquest dilluns ho han fet els homes de Marc Carmona.\nAl voltant de 30 nens i nenes del Comú han participat en diferents activitats a la pista. Mentre uns quants feien un rondo amb els jugadors, uns altres miraven de fer un gol a Sedano, Cristian i Miñano.\nPer finalitzar l’acte, tots els nens han pogut demanar autògrafs als seus ídols i s’han fet una foto conjunta que guardaran per sempre més. Tot seguit, els homes de Marc Carmona han realitzat la tercera sessió d’entrenament de la jornada.


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: Xerrada informativa pels afectats pel cop de calor en la vinya\nXerrada informativa pels afectats pel cop de calor en la vinya\nA petició de les comarques del Priorat, Terra Alta i Ribera, Unió de Pagesos organitza una Xerrada Informativa, adreçada als afiliats del sector de la vinya, però oberta a tothom, sobre l'Assegurança de la Vinya. Incendi, cop de calor i sequera.\nL'objectiu és explicar detalladament quina és la cobertura de la línia actual d'assegurança d'explotacions de raïm de vinificació pel que fa a aquestes tres adversitats. I detectar-ne possibles millores, a recollir.\nIntervindrà: Josep Ramon Massot, cap d'assessorament tècnic en assegurances d'Agroxarxa.\nData i hora: Dilluns, 15 de juliol del 2019, 12 h\nLloc: Ajuntament de Móra la Nova, carrer Major, 88, Móra la Nova


El titular de la llicència del quiosc de la Gran Via i l’Associació de Veïns del Mercadal s’han reunit aquest matí amb l’Ajuntament i han entès les motivacions del consistori pel que fa al futur del quiosc que hi ha entre la Gran Via Jaume I, i els carrers de Francesc Eiximenis i d’Anselm Clavé. Aquesta cruïlla està pendent d’un projecte de reforma urbanístic que s’executarà en els propers mesos, gràcies al qual se solucionaran els problemes de seguretat en el trànsit, d’accessibilitat viària i de mobilitat que es registren en aquest punt des de fa temps.\nEl projecte requereix l’enderroc del quiosc, i per això es va notificar als actuals titulars de la llicència que no es renovaria l’autorització, que finalitzava el 30 de setembre. Els tinents d’alcalde Eduard Berloso, Maria Àngels Plans i Joan Alcalà han tornat a exposar en la reunió d’aquest matí els motius que han conduit l’Ajuntament a no renovar la llicència del quiosc. Motius que han estat ben entesos i acceptats, tant pel titular del quiosc, com pels representants de l’Associació de Veïns, amb la qual cosa s’han tancat els malentesos dels últims dies.\nL’Ajuntament traurà a concurs la concessió dels dos quioscos que quedaran a la ciutat, que estan situats a la Rambla i a la plaça de la Independència. La previsió és que en el Ple de novembre es portin a votació les bases d’aquest concurs. Mentrestant, l’Ajuntament iniciarà l’enderroc dels quioscs de la Gran Via i també el de la plaça de Catalunya. Aquest últim després que el titular de la concessió hi ha renunciat.


Teti | D'on no n'hi ha no en raja\nEntre les meves pelis predilectes, abunden les dels germans Coen. El Gran Lebowski, és per mi una de les millors. Els seus personatges, la història i les situacions que genera em van crear en el seu moment una visió còmica d’amèrica que encara (amb Trump més que mai) perdura. Dins la meva incansable necessitat d’aprendre, vaig fer-me un autoencàrrec que he finalitzat d’aquesta manera i que s’ha convertit en la meva felicitació del Nadal. Voleu jugar fort al Nadal? Doncs demaneu-vos un Ruso Blanco a la salut del “Nota”. I qui no hagi vist la peli, feu el possible per aconseguir-la.\nTambé hi ha la versió en blaus 😉\nEtiquetes: bon nadal, coen, Coen brothers, ilustració, Lebowski, portrait, rusian, russian, Teti, The Big Lebowski, the note, White Rusian, white russian\nDesprés d’uns dies de feina, amb el Momo (nom d’aquest gos) li he agafat apreci. Mirant-lo me’n he adonat que les expressions dels gossos son força curioses i que son més complicades de dibuixar del que sembla aparentment. Així doncs, segueixo endinsant-me en la tècnica pictòrica, cultivant nous estils, per si em cal en algun moment.\nEtiquetes: andrewknapp, dibuixos, dog, friend, gos, illustration, momo, pet, picture, Teti\nDibuixar amb Jazz (ja ho sabeu perquè sóc un pesat) m’encanta. Però de tots els intèrprets i compositors de Jazz, Chet Baker és el que més m’agrada. Pel sò càlid, suau i sensual de la seva trompeta, pels ritmes melancòlics, per la delicadesa de cada nota que surt de la seva trompeta. Contraposat amb la seva vertadera personalitat, Chet Baker va revolucionar la música des de la seva vessant de jazz elegant. Feia molt temps que el volia dibuixar, de fet, l’he dibuixat moltes vegades, però en volia fer una versió més pictòrica, més realista, més treballada, en la que es destil·lés l’essència d’aquest magnífic músic. Avui m’hi he acostat.\nPer qui no el coneixi:\nEtiquetes: baker, chet baker, chetbaker, illustration, ilustració, jazz, music, Teti, trumpet\nDesprés d’uns dies de introspecció tècnica de dibuix, vaig decidir dibuixar de nou un animal, aquesta vegada de colors foscos a clars (venia del cavall que era justament a l’inversa) i en aquest cas he hagut de fer exercicis de llums. Treballar tècnicament té el component de superació que m’agrada. En el meu erratisme hi ha aprenentatge, ho he de dir, però també m’agrada canviar d’estil de tant en tant. Aqui el teniu. Un galgo.\nEtiquetes: dibuix, dog, dogs, galg, galgo, gos, gossos, illustration, ilustració, natura, perro, perros, portrait, Teti\nPotser dibuixo per no pensar, ho reconec, quan dibuixo realista sol ser una mica això. Dibuixo i deixo que els pinzells, es moguin erràticament, deixo que em domini el color, més que el contingut. M’agraden els cavalls, em relaxen, em calmen, m’asserenen podríem dir. D’aquí a aquest dibuix que no pretén més que no pensar i dibuixar.\nEtiquetes: cavall, color, horse, nature, picture, pinzell, portrait, Teti\nL’altre dia, vaig reveure Toro Salvaje, magnífica tirant a genial peli de Martin Scorcesse, l’he trobat sempre molt bona, però quan la tornes a veure, sempre hi veus detalls. Llum i ombra, l’absència de color juguen un paper essencial en la peli. Me l’he imaginat amb color, i hauria de ser molt contrastada, amb focus vermells i negres, per tota la peli. He intentat copsar com seria per mi en aquest dibuix, que a partir d’un esboss a llàpis, va evolucionar fins aquí.\nEtiquetes: Boxing, de niro, portrait, poster, poster movie, Raging, raging bull, robert, robert de niro, Scorcesse, Teti, toro, toro salvaje


El seu nom prové de les següents idees:\nEls co-creadors de la PNL, Richard Bandler i John Grinder, en la dècada dels anys 70, la van definir com:\nSe centra per tant en com les persones experimenten i conceben la realitat, partint de la base que cap ésser humà percep la "realitat absoluta", sinó que el que percep i emmagatzema en el seu cervell és una interpretació del que passa al seu voltant .\nAquests estímuls són processats internament (representats en el nostre cervell) i es tradueixen a la seva representació sensorial (o mapa) que constitueix una síntesi de l'estímul perceptiu original. Generant, per tant, LA NOSTRA REPRESENTACIÓ DE LA REALITAT (mapa).\nEn PNL es descriu de la següent manera:\n"EL MAPA NO ÉS EL TERRITORI"\n"La PNL ens ofereix una aproximació a través de la pròpia experiència subjectiva de l'individu, entenent que l'observador està afectant a aquesta mateixa estructura al moment d'observar-la".\nBandler ens ofereix un dels axiomes principals de la PNL, "si alguna cosa no funciona, canvia d'estratègia"\nLa PNL funciona amb els mateixos principis de l'enginyeria, on no es busca donar una explicació als fenòmens físics que permeten que alguna cosa passi (per exemple, que un edifici es sostingui), sinó aprofitar aquests fenòmens per aconseguir el resultat desitjat (per exemple, un gratacels a prova de terratrèmols).\nPodem dir per tant que la PNL és la tecnologia del modelatge de l'excel·lència i de la consecució de la llibertat personal, ja que permet a una mateixa persona augmentar el seu nombre de respostes davant d'una situació, fent-la més flexible i per tant, amb més control sobre qualsevol situació.\nLa PNL ens ofereix un conjunt de models, a través dels quals, podem comprendre millor la conducta humana: COM PENSEM, SENTIM I FEM.\nEs basa, entre altres coses, en els nostres cinc sentits, els quals ens permeten interactuar amb el món que ens envolta i a partir d'ells, fer-nos representacions internes del què ens passa en la interacció amb el mateix:\n-Kinestèsic (sensacions físiques)\nLes modalitats sensorials a través de les quals les persones, organitzen, emmagatzemen i donen significat als diversos estímuls perceptius, es denominen SISTEMES REPRESENTACIONALS.\nTotes les percepcions de l'ésser humà estan basades en una representació, que és només una forma de codificar sistemàticament informació sobre "la realitat".\nD'aquesta manera, totes les percepcions es pot dir que són precises, basades en les representacions internes de les quals deriven, però, INCOMPLETES.\nPROCESSOS UNIVERSALS DE MODELATGE\nUn altre aspecte important a tenir en compte està relacionat amb la GRAN QUANTITAT D'INFORMACIÓ SENSORIAL QUE TENIM AL NOSTRE VOLTANT, tal quantitat d'informació no és processada pel nostre Sistema Nerviós Central, aquest solament deixa passar una part d'informació sensorial a l'atenció conscient en un moment donat.\nAquests mecanismes de filtrat monitoritzen estímuls perceptius per mitjà d'una sèrie d'operacions sistemàtiques denominades PROCESSOS UNIVERSALS DE MODELATGE i són els que veurem a continuació, sense aquests filtres, la gent estaria sobrecarregada d'informació irrellevant:\n-ELIMINACIÓ: Únicament fem cas a certs aspectes de la nostra experiència i excloem altres.\n-DISTORSIÓ: Procés que ens permet introduir canvis en la nostra experiència sensorial. Amb la imaginació podem evadir-nos del moment actual i pensar en el que farem demà, per planificar, etc.\n-GENERALITZACIÓ: Procés pel qual les parts del model del món de la persona és separada de l'experiència original i representada per la CATEGORIA sencera, en la qual l'experiència en sí no és més que un exemple. Aquesta és la capacitat que li permet a un nen aconseguir seure en una cadira, i a partir d'aquí sabrà que tots els elements semblants a una cadira (butaques, sofàs, bancs, tamborets, etc.) que trobi en la seva vida li serveixen per seure.\nNo obstant això cada un d'aquests filtres també té la seva part negativa i limitant.\n- Deixem al marge aspectes en què la presa de consciència és important. "Sempre tinc mala sort" .... però no ens fixem en que segurament nosaltres mateixos estem actuant de manera que generem aquest resultat ...\n- Podem construir una representació d'una experiència negativa sense que aquesta hagi de passar necessàriament, però l'assumim com vàlida. És el nostre SIMULADOR MENTAL.\n- Sentiments negatius per coses que ens han succeit en el passat i que pensem que sempre ens hauran a passar. Els prejudicis també en són un exemple.\nCom podeu veure, el món que se'ns obre a partir de les propostes que ens ofereix la PNL és immensament ric en recursos i ens permet, d'una banda, conèixer-nos millor i per l'altre, obtenir les eines adequades per fer canvis positius en les nostres vides\nCoach i terapeuta de Centre Geo


Guia sobre les subvencions de l'insitut català de les empreses culturals - Sympathy for the Lawyer | Los abogados de la música\nGuia sobre les subvencions de l’insitut català de les empreses culturals\nL’Institut Català d’Empreses Culturals (ICEC) ha publicat un paquet d’ajuts i de subvencions per a empreses culturals del sector de la música. Aquests ajuts són en règim de concurrència competitiva.\nA més, busquen ser aplicades de forma intersectorial i englobar tota la cadena de valor de la música, des de la producció fins a la promoció, distribució, difusió i exhibició. Per això llançen cinc línies d’ajuts que detallem tot seguit. Al final s’hi inclou una taula resum amb dades rellevants.\nDes de Sympathy for the Lawyer volem facilitar que qualsevol empresa de la indústria musical catalana conegui, entengui i tingui la possibilitat d’accedir a aquests ajuts. Per això hem elaborat aquesta guia, que explica de forma clara i precisa el seu funcionament.\nLes subvencions que analitza aquesta guia són les següents:\nSubvencions per a editorials de música\nSubvencions per a les activitats de les orquestres i formacions musicals prioritàries\nAjuts a la distribució i l’explotació d’espectacles, en les modalitats d’aportacions reintegrables i subvencions\nSubvencions per a l’edició discogràfica i videogràfica de produccions musicals d’interès cultural o patrimonial especial\nObjecte de les ajudes\nTermini d’execució del projecte\nObjecte dels ajuts\nSubvencions per a les activitats d’orquestres i formacions musicals prioritàries\nAjuts a la distribució i explotació d’espectacles, en les modalitats d’aportacions reintegrables i subvencions\nGarantia de l’aportació reintegrable\nTermini de sol·licitud de l’ajut\nSubvencions per a l’edició discogràfica i videogràfica de produccions musicals d’especial interès cultural o patrimonial\nDonar suport a activitats de promoció de la música, de caràcter professional, en els àmbits de la formació, la producció i els projectes globals.\nPoden optar a aquestes subvencions les empreses privades, ja siguin persones físiques o jurídiques, incloses les societats civils i les entitats privades sense ànim de lucre, que duguin a terme les activitats descrites a la base. No poden optar a aquestes subvencions les entitats públiques.\nSuport a la formació: Suport a l’organització d’activitats de formació dirigides a professionals del sector i de perfeccionament en forma de seminaris, jornades, tallers i cursos. En queden excloses les activitats organitzades per centres docents i les destinades al públic escolar i a la dinamització del públic general. Les activitats de formació han de ser de pagament.\nSuport a la producció: Suport per a la producció d’un espectacle musical de nova creació d’interès cultural elevat. S’ha de tractar d’una producció singular de gran format o que integri una posada en escena. L’espectacle s’ha d’estrenar al període subvencionable. Se n’exclouen les representacions posteriors de l’espectacle, així com les gires, les produccions destinades a l’edició d’enregistraments fonogràfics o videogràfics, els musicals i les produccions protagonitzades íntegrament per músics no professionals.\nSuport a projectes globals: Suport a projectes de promoció de la música que incloguin activitats relacionades amb els àmbits següents: investigació, formació, publicacions, producció i exhibició. Per optar a aquesta modalitat els sol·licitants han de presentar un programa d’activitats que es desenvolupi de forma regular i estable durant el període subvencionable i que contingui, com a mínim, dos dels àmbits descrits en el paràgraf anterior.\nAcreditar un mínim d’un any de trajectòria en l’àmbit de la música per a les modalitats 1 i 2, i un mínim de dos anys de trajectòria per a la modalitat 3.\nL’activitat s’ha de fer a Catalunya.\nProfessionals contractats per a l’objecte del projecte (entre d’altres: professors, conferenciants, ponents, músics, solistes, directors artístics, compositors, llibretistes, dissenyadors)\nDespeses de l’equip directiu i de gestió. No són subvencionables les dietes del personal al marge de les que estiguin incloses a les nòmines o minutes/factures d’honoraris o caixets.\nDespeses de producció: lloguer d’elements imprescindibles per a l’activitat: lloguer d’espai d’assaig; lloguer de vestuari, quan es tracti de música escenificada; lloguer de partitures, instruments i altres elements imprescindibles per a la realització de l’activitat S’inclouen les tarifes generals a favor de les entitats de gestió col·lectiva de drets de propietat intel·lectual.\nDespeses de difusió: presència a internet i xarxes socials; contractació d’anuncis publicitaris; elements de promoció de l’activitat (programes, cartells, publicacions i altres eines de difusió).\nEl pressupost total de la convocatòria és de 350.000,00 euros, distribuïts de la següent manera:\n90.000,00 euros són per a la modalitat de suport a la formació.\n70.000,00 euros són per a la modalitat de suport a la producció.\n190.000,00 euros són per a la modalitat de suport a projectes globals.\nMemòria explicativa de les activitats que s’hagin dut a terme en l’àmbit de la música\nl’any anterior a la concessió de la subvenció per a les modalitats de a) formació i b) producció\ndurant els dos anys anteriors al de la concessió de la subvenció per a la modalitat de c) projectes globals\nEn el cas de les modalitats de b) producció i de c) projectes globals (si aquest projecte inclou una producció), un compromís formal de presentació pública de la producció proposada.\nEl període per presentar sol·licituds és del 15 al 29 de març de 2022, ambdós inclosos.\nDe l’1 de novembre de l’any anterior a la concessió de la subvenció fins al 31 d’octubre de l’any de concessió.\nDonar suport a les empreses editorials de música.\nEmpreses privades editorials de música.\nLínia 1: Edició de partitures de professionals de la composició musical de Catalunya d’especial interès cultural o de difícil comercialització. Es considera professional de la composició musical de Catalunya a qui resideix a Catalunya (si va morir, que hi hagués nascut o viscut la major part de la vida). Màxim de set sol·licituds per editorial.\nLínia 2: Digitalització de partitures que hagin estat editades únicament en paper i distribució de partitures mitjançant plataformes de distribució i plataformes de comercialització digitals. Es considera distribució l’activitat de generació de fitxers, adaptació digital, descripció de metadades i agregació a plataformes distribuïdores i de comercialització final digitals. Màxim d’una sol·licitud per editorial.\nLínia 3: Activitats dirigides a la promoció i comercialització del catàleg editorial de partitures, ja sigui a través dels mitjans de comunicació, de publicacions, revistes, butlletins o catàlegs especialitzats. Se n’exclouen els concerts adreçats al públic en general. Màxim d’una sol·licitud per editorial.\nEs pot sol·licitar la subvenció per a una o diverses de les línies.\nPer a la línia 1:\nHaver publicat un mínim de sis obres de professionals de la composició musical de Catalunya l’any anterior al de concessió de la subvenció. No s’aplica a les empreses editorials de nova creació (constituïdes l’any de concessió o l’any anterior).\nEls textos que acompanyin les partitures han d’estar redactats almenys en català i/o en occità. Els textos en la variant aranesa hauran d’estar redactats d’acord amb les normes ortogràfiques de l’aranès.\nLa partitura no ha d’haver estat publicada en català/occità en els darrers deu anys.\nLes subvencions d’aquesta línia són incompatibles amb:\nAltres subvencions, ajuts, ingressos o recursos de l’Institut Català de les Empreses Culturals per al mateix objecte.\nAltres subvencions de l’Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural (OSIC).\nAltres subvencions, ajuts, ingressos o recursos per al mateix objecte de qualsevol Administració pública, entitat o empresa privada quan les aportacions superin el 50% dels costos de producció acreditables.\nPer a la línia 2:\nAlmenys el 50 % dels autors/es de les obres objecte de digitalització han de ser professionals de la composició musical de Catalunya, segons la definició descrita a la línia 1.\nLes partitures han d’estar disponibles per a comercialitzar-les o utilitzar-les en biblioteques mitjançant plataformes de distribució o de comercialització digital. No és subvencionable si la partitura està únicament disponible per a la seva comercialització al lloc web o bloc de l’empresa sol·licitant.\nEn el cas de distribució mitjançant plataformes de distribució, cal indicar la posada a disposició del públic en plataformes comercials digitals.\nEn el cas de digitalització de partitures que s’hagin editat únicament en paper, cal haver-les publicat abans de l’any 1990.\nEn el cas de digitalització de partitures que s’hagin editat únicament en paper, cal aportar còpia escanejada de la partitura original, on ha de constar el número de dipòsit legal, excepte en el cas de partitures editades abans de 1958.\nLes subvencions d’aquesta línia són compatibles amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos de l’Institut Català de les Empreses Culturals i de l’Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural per al mateix objecte, així com d’altres entitats públiques o privades.\nPer a la línia 3:\nAlmenys el 50 % dels autores i autores promocionats/ades amb la campanya han de ser professionals de la composició musical de Catalunya, segons la definició descrita a la línia 1.\nLes subvencions d’aquesta modalitat són compatibles amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos de l’Institut Català de les Empreses Culturals i de l’Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural per al mateix objecte, així com d’altres entitats públiques o privades.\nPer a la línia 1: Despeses de promoció i despeses de coordinació de l’edició que superin el 10 % del cost del projecte.\nPer a la línia 2: Les inversions (equipament tècnic, informàtic, mobiliari, etc.) i les càrregues de partitures en repositoris que no estiguin directament vinculats a plataformes de distribució o de comercialització digitals.\nPer a la línia 3: Despeses d’edició, inversions (equipament tècnic, informàtic, mobiliari, etc.) i despeses de manteniment de les pàgines web i els blocs de les empreses sol·licitants.\nLínia 1: Dotació econòmica no percentual, d’un màxim del 35 % del cost del projecte, en funció de la puntuació obtinguda als criteris de valoració, de les disponibilitats pressupostàries i del nombre, la naturalesa i els imports dels projectes.\nLínies 2 i 3: Dotació del 30% del cost del projecte. En cas que, després de considerar el nombre de sol·licituds admeses i les disponibilitats pressupostàries, no sigui possible subvencionar les quantitats esmentades, aquestes es reduiran proporcionalment.\nLa quantia de la subvenció per a cada modalitat d’ajut haurà de ser inferior a 60.000,00 euros.\nDescripció de les obres i del pla de comercialització (amb canals de venda, cobertura territorial i mínim d’exemplars que es comercialitzaran) de difusió.\nTrajectòria de l’editorial: descripció del catàleg i política de distribució.\nOpcionalment, es pot presentar la memòria explicativa de la commemoració o efemèride relacionada amb el projecte (puntua en criteris de valoració) i el certificat de la persona proveïdora del paper emprat en la impressió del llibre que garanteixi que el paper disposa del distintiu FSC, PEFC o Ecolabel .\nRelació de les obres objecte de digitalització i distribució, així com indicació de les adreces web de les plataformes de distribució, i també de les plataformes de comercialització digitals on s’hagi de dur a terme la comercialització.\nEn el cas de distribució mitjançant plataformes de distribució, cal indicar-ne la posada a disposició del públic en plataformes de comercialització digital.\nEn cas de digitalització de partitures que s’hagin editat únicament en paper, còpia escanejada de la partitura original, on ha de constar el número de dipòsit legal, excepte en el cas de partitures editades abans de 1958.\nDescripció del projecte de promoció i comercialització, amb indicació del programa d’actuacions, calendari, tipologia d’obres i autoria.\nDel 24 de març al 28 d’abril\nLes activitats s’han de fer durant l’any de concessió de la subvenció.\nDonar suport a les activitats de les formacions musicals prioritàries per a l’ordenació del panorama orquestal català.\nEmpreses privadas, tant si son personas físicas como jurídicas, incloses les societats civils i les entitats privades sense ànim de lucre.\nOrquestra simfònica que desenvolupi una activitat concertística i operística itinerant.\nOrquestra simfònica que desenvolupi una activitat concertística itinerant.\nOrquestra de cambra que desenvolupi una activitat itinerant.\nOrquestra o formació especialitzada en la interpretació de música antiga amb instruments originals.\nOrquestra o conjunt instrumental (ensemble) especialitzats en la interpretació de música clàssica contemporània amb repertori creat a partir de la segona meitat del segle XX.\nUna mateixa persona sol·licitant només pot presentar una sol·licitud i per a una única formació en una mateixa convocatòria. Se subvencionarà una única formació per modalitat.\nHan d’intervenir un mínim de set intèrprets per actuació, excepte a les línies 4 i 5.\nLa formació ha d’haver dut a terme la seva activitat musical, com a mínim, durant les cinc temporades anteriors a la presentació de la sol·licitud o un mínim de 40 concerts (excepte la línia 5, que són 25 concerts) en aquest període.\nEls concerts han d’estar oberts al públic general.\nEls concerts s’han de fer majoritàriament a Catalunya\nEls concerts que formin part de les temporades han de disposar de material de comunicació i difusió disponible en català.\nL’entitat sol·licitant ha de complir el Codi de bones pràctiques a l’àmbit de la creació i la interpretació musical\nLínia Mínim de Concerts / representacions per temporada Mitja de músics per concert Altres\n1 70 35 o més Seu estable, equip de gestió professional i una temporada de concerts regular i estable de producció pròpia\n2 25 35 o més\n3 25 14 o més\n4 12 10 o més Equip de gestió professional\n5 8 6 o més\nDespeses del personal artístic i dels serveis artístics contractats imputables a l’activitat objecte de la sol·licitud (músics, solistes, adreça artística, etc.)\nDespeses de l’equip de gestió imputables a l’activitat objecte de la sol·licitud\nDespeses de producció de l’activitat objecte de la sol· licitud: es computaran les despeses d’allotjament i de desplaçaments necessaris per a la realització dels concerts.\nDespeses de difusió de l’activitat objecte de la sol· licitud: es computaran les despeses de publicitat i promoció de l’activitat. També s’accepten les despeses derivades de la producció de gravacions fonogràfiques i videogràfiques d’obres musicals.\nDespesa derivada de la contractació dels serveis d’auditoria per elaborar el compte justificatiu\nPer a les línies 1, 2, 3 i 4, un màxim del 40% del cost de l’activitat.\nPer a la línia 5, un màxim del 60% del cost de l’activitat. Els imports màxims són:\nLínia Import convocatòria total per línia Màxim anual\n1 1.670.000 835.000\n2 490.000 245.000\n3 190.000 95.000\n4 150.000 75.000\n5 100.000 50.000\nMemòria explicativa del projecte amb\nDescripció del projecte de la primera temporada: explicació de l’activitat prevista, amb la descripció de la temporada estable o residència en un auditori, segons correspongui; plantilla habitual, amb l’especificació de la incorporació de músics professionals novells, si escau, i mitjana d’intèrprets per temporada; relació de concerts, amb solistes i directors o directores convidats, i repertori detallat.\nLa trajectòria professional de director/s artístics\nFuncions i trajectòria de l’equip directiu i de gestió, administratiu o comercial imputable a l’activitat.\nTrajectòria de la formació.\nDescripció del programa pedagògic i social, quan n’hi hagués.\nPrograma de desenvolupament de públics, quan n’hi hagi.\nDescripció del pla de comunicació.\nResum de l’activitat prevista per a la segona temporada, segons el model de l’Institut Català de les Empreses Culturals.\nPressupost detallat de l’activitat de la primera temporada i previsió de la segona temporada, segons el model de l’Institut Català de les Empreses Culturals\nDel 18 al 31 de març de 2022, ambdós inclosos\nEntre l’1 de setembre de l’any anterior al de la concessió de la subvenció i el 31 d’agost de l’any de concessió de la subvenció i del següent.\nConcessió d’ajuts a projectes de distribució i explotació d’espectacles dels àmbits del teatre, la dansa, el circ i la música en viu (exclosos els espectacles dins dels programes de festes majors municipals). En aquest dossier extraurem la informació relativa a la música en directe.\nEmpreses privades, ja siguin persones físiques o jurídiques, de promoció d’espectacles de música en viu, o la producció o la distribució d’espectacles.\nAgrupacions d’empreses que es constitueixin en unions temporals d’empreses (UTE) que compleixin els requisits establerts a les bases generals i específiques.\nNo seran destinatàries les agrupacions d’interès econòmic, ni les administracions públiques i entitats que en depenguin.\nLa sol·licitud es pot fer a les dues línies de forma conjunta o únicament a la línia 1, però mai a la línia 2 (Subvencions) de forma exclusiva.\nPer als sol·licitants:\nTenir solvència econòmica i tècnica contrastada.\nTenir una antiguitat mínima en l’activitat de dos anys o demostrar que els directius de l’empresa tenen una antiguitat mínima en activitats similars.\nParticipar en el risc del projecte objecte de l’ajut.\nPer als projectes:\nEstablir el calendari de l’explotació del projecte dins el termini que especifiqui la convocatòria.\nEl projecte haurà de referir-se a l’explotació d’un sol espectacle.\nHaurà de comptar amb un pla de distribució, comercialització o explotació que prevegi un import efectiu d’ingressos (no patrocinis).\nEn el cas de projectes de distribució, l’espectacle s’haurà d’haver estrenat al moment de presentació de la sol·licitud.\nEls ajuts seran compatibles amb altres ajuts destinats a la mateixa finalitat.\nAquelles previstes a la base general 5 que estiguin finançades amb recursos propis o a risc per part de l’empresa, les quals formen el pressupost acceptat del projecte.\nNo són subvencionables:\nDespeses en projectes d’empreses que hagin rebut l’ajut de l’ICEC per a l’activitat general de l’empresa.\nDespeses variables (com ara comissions comercials o taxes d’entitats de gestió de drets).\nDespeses d’amortització de la producció de l’espectacle i els béns inventariables\nDespeses corresponents als assaigs.\nEs determina aplicant sobre el pressupost acceptat el percentatge resultant de multiplicar la puntuació percentual obtinguda en aplicació dels criteris d’avaluació i el percentatge següent:\nPressupost acceptat Percentatge de de l’ajut\nFins a 100.000 euros 40%\nEntre 100.000 i 200.000 euros 35%\nEntre 200.000 i 300.000 euros 30%\nEntre 300.000 i 400.000 euros 25%\nEntre 400.000 i 500.000 euros 20%\nMés de 500.000 euros 15%\nLa quantia màxima de la subvenció serà de 150.000,00 euros i no podrà ser superior al 50% de l’ajut total (suma de l’aportació reintegrable i la subvenció).\nLa quantia corresponent a l’aportació reintegrable es determinarà aplicant al pressupost bonificat un percentatge en funció de la puntuació obtinguda atenent els criteris de valoració previstos a la base 7.3\nLa quantia màxima que un projecte podrà obtenir tant en concepte de subvenció com d’aportació reintegrable és el 75 % del pressupost acceptat.\nEn qualsevol cas, l’import màxim pendent de devolució per part de l’empresa o entitat no podrà superar l’import de 500.000,00 euros.\nEn cas que l’import de la subvenció es vegi minorat com a conseqüència de la manca de dotació pressupostària de la convocatòria corresponent, aquesta disminució es pot compensar amb un increment pel mateix import de l’aportació reintegrable.\nL’empresa beneficiària ha de presentar una garantia de devolució a la modalitat d’aportacions reintegrables. En funció del pressupost, la puntuació en criteris de viabilitat econòmica i la devolució ja efectuada, es detallen diversos percentatges:\nImport retornat Garantía\nPressupost = o superior a 50.000,00 € o\nviabilitat econòmica valorada en menys de 60 punts 25% o menys 100 %\nSuperior al 25 % i fins el 50 % 75 %\nSuperior al 50 % i fins el 70 % 50 %\nSuperior al 70 % i fins el 90 % 25 %\nNo ha rebut ajuts / no han sigut liquidats 50 %\nSuperior al 90 % No\nPressupost inferior a 50.000,00 € o\nviabilitat econòmica valorada en 60 punts o más Igual o inferior al 25 % 75 %\nSuperior al 25 % i fins el 50 % 50 %\nSuperior al 50 % i fins el 70 % 25 %\nSuperior al 70 % No\nNo ha rebut ajuts / no han sigut liquidats No\nLa devolució de les aportacions reintegrables és obligatòria i s’efectuarà en funció dels ingressos d’explotació comercial i dels ingressos d’explotació del projecte. La devolució de les subvencions (marge comercial previst per l’empresa o entitat x % de participació de l’ICEC al finançament + interessos de demora) es produirà a partir del moment en que els ingressos generats cobreixin les despeses del pressupost bonificat.\nInformació sobre l’empresa o entitat:\nDeclaració de l’impost sobre societats dels dos exercicis anteriors al de concessió de l’ajut a persones jurídiques, liquidacions trimestrals i anuals de l’IRPF i l’IVA dels dos exercicis anteriors al de concessió de l’ajut en el cas de persones físiques.\nHistorial del sol·licitant i historial professional del representant legal i dels quadres de l’empresa o entitat responsables de l’execució del projecte.\nDeclaració de la part de despesa interna i externa del total de despeses de l’empresa a proveïdors catalans l’any anterior al de la sol·licitud, o bé la part de la seva activitat duta a terme a Catalunya del total d’activitat (o tots dos).\nInformació sobre el projecte:\nMemòria del projecte, segons el model facilitat per l’ICEC.\nPressupost del projecte (despeses i ingressos, import de l’ajut sol·licitat i fonts de finançament previstes).\nPla de distribució, comercialització, exhibició i de mitjans que inclou les activitats previstes de comunicació i publicitat.\nEscrit d’autorització del representant legal de l’entitat sol·licitant per facilitar informació de caràcter comercial a l’ICEC i les entitats de propietat intel·lectual.\nEn cas de projectes en règim de co-producció, caldrà aportar el contracte de co-producció (amb percentatge de participació de les empreses).\nPer cobrar l’ajut, caldrà presentar el resguard de la garantia (en metàl·lic, en valors públics o en privats avalats)\nDel 15 de març al 14 d’abril del 2022\nEntre l’1 de gener del 2022 i el 30 de juny del 2023 haurà de tenir lloc el calendari d’explotació.\nL’objecte d’aquesta línia de subvencions és donar suport a l’edició discogràfica i videogràfica de produccions musicals d’especial interès cultural o patrimonial.\nEmpreses discogràfiques privades que facin activitats d’edició discogràfica i videogràfica.\nQue totes les composicions incloses a les edicions siguin exclusivament música d’autoria catalana. Als efectes d’aquestes bases, s’entén per autor català el que resideix a Catalunya i, en cas d’autors difunts, els que van néixer o residir la major part de la vida a Catalunya.\nQue les edicions objecte de subvenció disposin d’un número de dipòsit legal.\nQue siguin exclusivament edicions comercials. A efectes d’aquestes bases, s’entén per edició comercial la que estigui subjecta a un preu de venda al públic.\nLa dotació pressupostària d’aquesta convocatòria és de 75.000,00 euros\nEn cap cas la subvenció atorgada pot ser superior al 75% del cost del projecte.\nMemòria del projecte, segons model de l’ICEC, on han de constar:\nLes dades de l’obra a enregistrar (títol, compositor, lletrista, intèrprets, data de creació, durada, temes, idioma —en cas que tingui lletra—, etc.)\nCurrículum i discografia del compositor o compositora.\nCurrículum i discografia dels intèrprets.\nInformació tècnica de l’enregistrament (estudi, productor, enginyer de so, etc.).\nCalendari del projecte d’edició.\nValoració de l’interès cultural o patrimonial i de l’oportunitat del projecte.\nPla de comunicació previst i el pla de distribució comercial.\nTrajectòria de la companyia discogràfica.\nDel 15 al 29 de març del 2022\nLes edicions han de ser comercialitzades entre el 16 de novembre de l’any anterior al de la concessió de la subvenció i el 15 de novembre de l’any de concessió de la subvenció.\n*Imagen: Marius Masalar – Unsplash\nFinanciación de la música en vivo en 2022: subvenciones, deducciones fiscales y mecenazgo\nPublicadas las Ayudas para la música INAEM 2022\nGuía Ayudas del Instituto Catalán de Empresas Culturales\nGuía de ayudas para la acción y la promoción cultural para asociaciones del sector de la música\nsubvenciones cultura Cataluña


Entrevistem Júlia | FESTIVERN 19-20\n13a edició Festivern 14 de desembre de 2017\nEstela Tormo i Lídia Vila són Júlia. Arriben des d’Alcoi, enclau de referència a l’hora de trobar propostes musicals rupturistes en la nostra llengua. Arriben al Festivern per presentar-nos ‘Pròxima B’, treball d’orfebreria electrònica i pop oníric, amb molt de gust i cura pels detalls: des dels textos a les textures sonores, passant per l’acurat treball gràfic del disc. Abans del seu concert del dia 29 a la Casa de Cultura de Tavernes, ens agradaria presentar-vos Júlia amb una breu entrevista, desitjant que us anime a gaudir de la vessant més íntima del Festivern.\n1. JÚLIA suposeu una proposta ben singular dins l’actual panorama musical valencià -tant en valencià com en altres-. Com us vau platejar crear Júlia? Què volíeu aportar?\nJúlia.- Hem de confessar que en certa manera ens sorprén que se’ns veja com a un grup exòtic dins de l’escena, podríem dir, més underground. Per a nosaltres, el que fem no ens resulta singular tal vegada perquè ens entim molt còmodes amb el projecte, amb la forma com ens comuniquem, i ho veiem com un fet totalment natural. A la fi, fem el tipus de música que ens agrada i que escoltem en la nostra intimitat. Volem pensar que tots els grups fan una determinada música o altra perquè és la que els agrada realment.\nJúlia naix fa vora cinc anys com un projecte personal d’Estela (compositora i veu principal) que pretenia simplement experimentar amb els sons més electrònics i jugar amb textures i melodies (fruit d’açò, la maqueta, ‘El Mecanoscrit’). En un principi tot era molt lúdic i domèstic però va agafar certa transcendència i és quan es va incorporar Lídia a l’equip Júlia, enfortint totes les línies d’experimentació musical i donant forma als dos discs que han madurat amb aquest projecte: Nuvolàstic i Pròxima B.\n2. Trobem que s’està donant un moment força interessant a nivell de propostes musicals/culturals fetes per dones (grups, festivals, fanzines, jornades,…), especialment a l’escena underground. Com viviu vosaltres aquest moment? Quines propostes actuals (grups, festivals, creadores…) fetes per dones us han cridat l’atenció i recomanarieu?\nJúlia.- Hi ha moltíssimes dones fent coses molt interessants, algunes les escoltem més ara però hi ha d’altres que porten molts anys fent-ho i lluitant per fer-se un lloc. En el nostre cas, tenim l’enorme sort de treballar envoltades de dones en tots els nivells. El nostre management (Sotabosc) l’encapçalen dues dones (Amanda Díaz i Irene Hego) i el nostre segell també està dirigit per una dona (Louise J. Sansom). Així és que no ens podem sentir més còmodes i més orgulloses de tota la feina que estem fent totes juntes.\nActualment estem vivint un moment clau en el qual les dones hem decidit que ja està bé, que juntes ens hem de visibilitzar i hem de començar a donar valor i creure en els projectes que estem portant avant perquè els fem amb molta estima i perquè ens costen molt d’esforç i sacrifici. És un moment carregat de crítica i reflexió que ha d’aprofitar perquè els homes revisen els seus privilegis, les dones ens empoderem i ajudem entre nosaltres i així, fer veure a les generacions més joves que la igualtat és imprescindible si volem una societat més justa i sana. Les joves, però especialment els joves, necessiten referents femenins en tots els àmbits i per suposat també en la música. És per això que ens agrada tant la feina que fan col·lectius com Fusa Activa o la música que fan companyes com Lanuca, Ghost Transmission, Carolina Otero, Clara Andrés, Tesa, Candela Roots i tantes altres que tenim al nostre territori.\n3. Trobeu que les programacions (institucionals, privades i alternatives) siguen sensibles a les noves propostes fetes per dones?\nJúlia.- A veure… esta pregunta és complicada. És cert que les programacions cada vegada tenen més en compte allò de la paritat i s’ha treballat molt perquè per fi entenguen que no és una opció, sinó que és una obligació i un dret. Però ens queda el dubte eixe, si realment les programacions (públiques o privades) s’han “sensibilitzat” o simplement no els ha quedat més remei per temes “d’imatge” cap a l’exterior.\nSeguim trobant-nos contínuament amb casos de “necessitem un grup de xiques per a completar el cartell, i si canten en valencià millor”. Aquesta actitud realment és la que a nosaltres ens fa mal, menysprea el nostre treball i a més ens ho diuen a la cara, ens necessiten per a quedar bé i justificar les subvencions públiques que puguen estar rebent (si és el cas).\nUn bon programador cultural o una persona que es considera amb el criteri per a poder elaborar una proposta cultural, hauria de tenir el bagatge i coneixement del teixit musical suficient per a valorar totes les propostes per igual. I principalment, hauria de saber que si treballes amb una cosa tan sensible com és la “cultura” has de tenir molt clars altres conceptes que van implícits com són la igualtat d’oportunitats i participació, la representativitat d’una col·lectivitat, el foment de la creativitat entre TOTES les persones… Si no tens clar açò, bàsicament eres un empresari, no eres un programador ni un gestor cultural i, per tant i d’entrada, no hauries de rebre cap contribució de les arques públiques.\n4. Heu editat amb Malatesta Records i Hideen Track Records; dos segells menuts però amb molta personalitat. Com sorgeix la relació amb Hidden Track Records i Louise Sansom (Anímic)?\nJúlia.- Treballar amb Hidden Track i especialment amb Louise ha sigut una de les coses més importants que ens ha passat en els últims mesos. Vam conéixer de la seua existència (de Hidden clar, a Louise ja la teníem controlada per Anímic des de feia molt de temps) a través de les xarxes socials i de seguida ens vam posar en contacte amb ella. Pràcticament d’entrada i sense haver escoltat el disc, va accedir a col·laborar amb nosaltres per treure al carrer ‘Pròxima B’. És un projecte que s’ha llançat fa relativament poc temps però ja té unes quantes referències al carrer. La veritat és que hem tingut molta sort perquè l’hem agafat en els principis, quan sembla que tot és molt intens. Estem convençudes que editar amb Hidden és el millor que li podia passar al nostre disc, ja hem tingut una acollida molt positiva per part de la premsa especialitzada, també la catalana, i ara seguirem espentant per aconseguir bolos per allà i vore què els sembla la proposta.\n5. Parlant de personalitat: les propostes musicals eixides des d’Alcoi (We Are Not Brothers, Arthur Caravan, vosaltres,…) solen escapar de les propostes típiques i mostren un background força interessant. Com es pot explicar això a qui ho veu des de fora d’Alcoi?\nJúlia.- Alcoi és ara mateix un formiguer de propostes artístiques molt interessants. I no parlem solament de música, també de literatura, arts plàstiques, audiovisuals, teatre, cinema… Hi ha molta gent d’Alcoi repartida per tot el món fent coses impressionants! Potser el nostre passat industrial i l’esperit emprenedor tinga alguna cosa a veure (segur), però la veritat és que és innegable que ací s’han donat les condicions adequades perquè tota aquesta creativitat explote i ho faça, a més, entre generacions molt diverses. La situació geogràfica segur que també té relació, les muntanyes, els rius, el fum de les fàbriques, els Moros i Cristians, les peladilles, el plisplai, la pericana… tot té relació!\n6. Com encareu el concert del Festivern?\nJúlia.- L’encarem amb moltes ganes! És el primer concert de “gran format” que farem després de la presentació oficial d’Alcoi en el mes d’octubre. Així és que tenim moltes ganes de comptar amb un bon equip i vore el resultat de les hores d’assaig. Tenim ganes, sobretot, perquè estem segures que el Festivern ens permetrà arribar a un tipus de públic que, si no fora així, no ens escoltaria mai. Això ens agrada molt i ho valorem molt positivament. Així és que esperem que vos agrade la proposta i que la gent s’arrisque i vinga a vore’ns perquè de segur que, siga el que siga, descobrirà alguna cosa d’entre totes les que fem que els agradarà.\nJÚLIA actuen divendres 29 de desembre | 19:00 hores | Casa de la Cultura de Tavernes.


Tribuna Ganxona » Comencen les obres de reurbanització del carrer de Sant Martirià\nPortada » Portada » CIUTAT » URBANISME I OBRES » Comencen les obres de reurbanització del carrer de Sant Martirià\nEl carrer de Sant Martirià, al moment de començar les obres (Foto: PERE CARRERAS)\nEl passat dilluns 21 de setembre van començar les obres de reurbanització del carrer de Sant Martirià. El projecte va ser redactat pels serveis tècnics municipals i les obres, cofinançades per l’Ajuntament i per la Generalitat de Catalunya a través del Projecte d’Intervenció Integral del Barri del Puig i Eixample de Llevant-Pla de Barris, tenen un cost de 179.001,35, amb l’IVA inclòs, i un termini d’execució de cinc mesos.\nEls treballs es van començar pel tram comprès entre el carrer Nou de Garrofers i Sant Domènec. Després es continuarà fins a la carretera de Girona. Cada tram tindrà una durada aproximada de dos mesos i mig i al final de tot el procés es farà l’asfaltat del carrer.\nSegons el regidor d’obres, Josep Saballs, la intervenció contempla la substitució de les actuals canalitzacions d’aigües residuals i d’aigua potable, així com la implantació d’una xarxa de recollida d’aigües pluvials. Les xarxes aèries d’electricitat i d’enllumenat públic aniran grapades a la façana, excepte en els encreuaments de carrers, on se soterraran. El projecte també preveu el futur soterrament de les línies aèries de telefonia en els encreuaments. La xarxa d’enllumenat es mantindrà temporalment, fins a la seva substitució en una futura actuació, atès que dins l’àmbit d’actuacions del Pla de Barris està prevista la seva modificació.\nEn relació a la pavimentació, està prevista una calçada per al pas de vehicles de 3,5 metres, i unes voreres a banda i banda del carrer: una de 1,50 d’amplada, i l’altra més estreta, oscil·lant entre els 1,40m en el punt més ample, i els 0,90m en el punt més estret. La plataforma dels encreuaments dels carrers es farà aixecada amb la recuperació de les lloses de les antigues voreres.\nMentre durin les obres no es podrà aparcar en el tram del carrer de Sant Martirià comprès entre la carretera de Girona i el carrer de Nou dels Garrofers, ja que per la carretera de Girona és per on accediran els camions.\nSecció: CIUTAT, URBANISME I OBRES | Etiquetes: carrer sant martirià, inici, obres, pla de barris, urbanització


About: Cheryl Studer\nCheryl Studer (Midland, Michigan, USA, 24 d'octubre de 1955) és una soprano estatunidenca. Després d'haver estudiat en el seu país, es traslladà a Viena, on fou alumna de Hans Hotter. El 1980 fou contractada per l'Opera de Munic, en la que interpretà nombrosos rols, especialment d'òperes de Wagner i Strauss. La seva presentació als Estats Units tingué lloc el 1984 com la Micaela de Carmen, a Chicago. Aquest mateix any debutà a Bayreuth amb l'Eva de Els mestres cantaires de Nuremberg. El 1987 i els anys següents assolí en aquest festival un èxit immens amb la producció de Lohengrin, de Werner Herzog.\nCheryl Studer (Midland, Michigan, USA, 24 d'octubre de 1955) és una soprano estatunidenca. Després d'haver estudiat en el seu país, es traslladà a Viena, on fou alumna de Hans Hotter. El 1980 fou contractada per l'Opera de Munic, en la que interpretà nombrosos rols, especialment d'òperes de Wagner i Strauss. La seva presentació als Estats Units tingué lloc el 1984 com la Micaela de Carmen, a Chicago. Aquest mateix any debutà a Bayreuth amb l'Eva de Els mestres cantaires de Nuremberg. El 1987 i els anys següents assolí en aquest festival un èxit immens amb la producció de Lohengrin, de Werner Herzog. La seva primera aparició en l'Òpera de Viena arribà el 1989 amb la Chrysothemis d'Elektra. A Viena també ha cantat òperes com La traviata, Les noces de Figaro, Don Giovanni, Lohengrin o Il trovatore. El seu repertori és immens i inclou òperes de Rossini, Mozart, Verdi, Wagner, Strauss, Gounod i també opereta, lieder i oratori. (ca)\nCheryl Studer (Midland, Michigan, USA, 24 d'octubre de 1955) és una soprano estatunidenca. Després d'haver estudiat en el seu país, es traslladà a Viena, on fou alumna de Hans Hotter. El 1980 fou contractada per l'Opera de Munic, en la que interpretà nombrosos rols, especialment d'òperes de Wagner i Strauss. La seva presentació als Estats Units tingué lloc el 1984 com la Micaela de Carmen, a Chicago. Aquest mateix any debutà a Bayreuth amb l'Eva de Els mestres cantaires de Nuremberg. El 1987 i els anys següents assolí en aquest festival un èxit immens amb la producció de Lohengrin, de Werner Herzog. (ca)\nCheryl Studer (ca)


Educació nega que la modificació de la jornada contínua obligue a pagar les extraescolars - Diari La Veu\nLa Conselleria atén la petició d'algunes AMPA que havien sol·licitat poder pagar per les extraescolars, però establirà mecanismes perquè no hi queden exclosos alumnes per motius econòmics\nLa modificació inclou que serà necessari un mínim del 55% de vots favorables de la totalitat dels vots possibles.\nLa Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport ha negat que la proposta de modificació de l'ordre que regula la jornada escolar incloga "l'obligació" de les famílies a pagar les activitats extraescolars si la comunitat educativa, en el procés de decisió de canvi de jornada, acaba decidint per votació que opta per la jornada intensiva. Des del departament dirigit per Vicent Marzà se subratlla que la proposta té com a objectiu "optimizar" la normativa després de la seua aplicació durant dos cursos, amb l'objectiu d'incloure diferents aspectes.\nTal com ha explicat el conseller Marzà als mitjans de comunicació durant la presentació de la programació de l'IVAM per al 2018, "la proposta de modificació de la normativa el que fa és ajustar-se a la realitat que s'ha manifestat als centres educatius i a les demandes de les famílies, sense renunciar al nostre objectiu clar". Segons ha expressat Marzà, l'objectiu és que no s'excloga cap alumne de les activitats extraescolars per raons econòmiques. "Cada centre pot estimar que es paguen activitats extraescolars, però sense deixar ningú fora. Proposem que s'incloga que hi haja possibilitat de pagament si la comunitat educativa del centre ho estima, però sense deixar ningú exclòs si no té els recursos suficients", ha dit.\nAixí, i segons la proposta de modificació de la normativa que ha fet pública la Conselleria, s'inclouen tres punts a tractar en diferents Taules abans de ser aprovada de forma definitiva. La primera modificació és de l'article 2, apartat 1 (activitats extraescolars fora de l'horari lectiu). L'ordre anterior deia que les activitats seran gratuïtes, d'oferta obligada per al centre i voluntàries per a les famílies. La modificació que planteja Educació diu que les activitats no tindran caràcter lucratiu, seran d'oferta obligada per al centre i voluntàries per a les famílies. La CEICE establirà les mesures necessàries per a garantir que cap alumne en quede exclòs per motius econòmics. "Açò significa que en la pràctica les famílies podran pagar per la realització de les activitats. En unes instruccions que redactarà la Direcció General de Política Educativa s'indicarà com evitar que cap alumne quede exclòs. Els centres amb plans ja autoritzats amb activitats gratuïtes podran demanar el canvi a no lucratives seguint unes instruccions que dictarà la DGPE".\nTambé està damunt de la taula la modificació de l'apartat 2 del mateix article (nombre de votants). L'ordre anterior deia que per a l'autorització serà necessari un mínim del 55% de vots favorables de la totalitat del cens. La modificació diu que per a l'autorització serà necessari un mínim del 55% de vots favorables de la totalitat dels vots possibles. "Queda explicitat així que una mare o un pare monoparental puga votar dues vegades encara que només aparega una vegada al cens", expliquen en un comunicat.\nTambé es modificarà l'apartat 3 de l'article 2, que fa referència a l'interval entre matí i vesprada. L'ordre actual diu que existirà, si correspon, un interval mínim de dues hores entre el període de matí i el de la vesprada. La modificació diu que l'interval mínim entre matí i vesprada serà d'1,5 hores.\nAixí mateix, s'afegeix un apartat en l'article 6, pel que fa a la repetició de la votació. La modificació diu que "el resultat de la votació, tant si és favorable com si no, tindrà una validesa de tres cursos acadèmics". S'incorpora també una disposició transitòria en què s'indica que aquesta modificació s'aplicarà en les modificacions de jornada que es duguen a terme a partir del curs 2018-2019.