Fundació Pere Tarrés - On estem\nInici > La Fundació > Què fem > Presència al territori\nLa Fundació Pere Tarrés té la seva principal seu a Barcelona, encara que també comptem amb delegacions a Tarragona, a Manresa, a Mallorca i a Madrid. Tanmateix, la nostra acció educativa i social cada cop abasta més indrets de Catalunya i la voluntat és estendre-la més enllà. Per aquest motiu, també comptem amb una presència destacada entre la societat civil de la resta de l’Estat espanyol i participem en formacions i programes europeus i internacionals.\nFederem gairebé 200 centres d’esplai de les diòcesis de Barcelona, Lleida, Sant Feliu de Llobregat, Solsona, Tarragona, Terrassa, Tortosa, Urgell, Vic i Girona.\nFederem una xarxa de 32 centres socioeducatius situats principalment en l’àrea metropolitana de Barcelona.\nGestionem 18 cases de colònies i fem d’intermediaris amb unes 100 cases més que estan distribuïdes per tot el territori català.\nA més, tant els seus programes socials i educatius com la formació en educació en el lleure i en l’acció social s’acosten als municipis de Catalunya que ho requereixen i ho sol·liciten.\nComptem amb delegacions a Tarragona, Manresa, Mallorca i Madrid.\nEl 2016 vam obrir una delegació a Balears per impulsar l’acció dels centres d’esplai de les illes, que fins al moment havien integrat el GDEM i que passaven a formar part del Moviment de Centres d’Esplai Cristians Catalans (MCECC). Actualment, hi ha 14 centres d’esplai a Mallorca i 2 centres a Menorca adherits al MCECC-Fundació Pere Tarrés i s'han impulsat 3 projectes socioeducatius per atendre infància en situació de vulnerabilitat social. Des d’aquesta delegació també s’impulsen projectes educatius i socials a Balears.\nDes de l’any 2000, també disposem d’una seu social a Madrid, amb una instal·lació amb vocació educativa i juvenil anomenada La Immaculada, residència universitària femenina. També comptem amb un centre d’esplai federat a la província de Castelló. Fem d'intermediaris amb una xarxa de cases de colònies que s’estén per Madrid, Aragó, Astúries, Illes Balears, País Basc i Cantàbria.\nUna de les nostres finalitats és treballar per la millora i l’enfortiment del teixit associatiu i fa més de 30 anys que oferim assegurances de lleure i voluntariat. Una les activitats més importants de la Fundació Pere Tarrés fora de Catalunya és la formació, principalment, en modalitat e-learning en acció social i lleure. Moltes de les activitats i projectes es porten a terme en coordinació amb entitats arrelades a cada territori.\nParticipem en projectes d'àmbit estatal i oferim formació, estudis i la consultoria per a administracions autonòmiques, locals, entitats financeres o empreses.\nBICE. Boureau International Catolique de l’Enfance (a través de CCCCCE)\nFIMCAP. Federación Internacional de Movimientos Católicos de Acción Parroquial (a través de CCCCCE)\nFIUC. Federació Internacional d’Universitats Catòliques (a través de la URL)\nLa Facultat Pere Tarrés té convenis de mobilitat amb més de 50 universitats d'Europa i d'Amèrica i l’Índia. Els seus estudiants tenen la possibilitat de realitzar pràctiques de cooperació internacional per al desenvolupament en entitats socials de països del sud. La Facultat Pere Tarrés realitza formació en conveni amb altres universitats de la resta del món.\nDes d’altres àrees de programes educatius, formació en el lleure i acció social, consultoria i estudis, es participa en programes europeus i internacionals.


Octubre de 2017 – Pàgina 2 – Escola el Cim\nEl passat dijous 28 de setembre, l’alumnat de 4t d’ESO vam anar a Montserrat. El primer que vam fer va ser pujar al Cremallera que ens van deixar al monestir. Des d’allà vam començar el recorregut fins al cim de\nescolaelcim 5 d'Octubre de 2017 5 d'Octubre de 2017 Notícies Seguir llegint\nANEM AL MATAGALLS\nEl dijous 28 de setembre els alumnes de 3r d’ESO vam fer una excursió de tot el dia al Matagalls. Vam sortir a les 08:00 i vam arribar a les 10:15. Vam estar pujant i vam fer diverses parades per\nescolaelcim 4 d'Octubre de 2017 4 d'Octubre de 2017 Notícies Seguir llegint\nLA TARDOR ARRIBA A P5!\nEls micos i els elefants hem gaudit d’allò més pintant amb els colors de la tardor… Com diu la cançó els arbres es despullen i tot es tenyeix de color vermell, groc, taronja i marró. Les nostres classes s’han vestit\nescolaelcim 4 d'Octubre de 2017 6 d'Octubre de 2017 Notícies Seguir llegint


Les de Jordi Capdevila han guanyat dos dels tres partits disputats\nEl CP Vila-sana s’enfronta el dissabte 24 d’octubre a les vuit del vespre al Palau de Plegamans. Les rivals de les vilasanenques arriben invictes a l’encontre després de no haver perdut cap partit. Tot i que les de Jordi Capdevila van ser derrotades pel Bigues i Riells, es van desfer amb un còmode 7 a 1 tant del CP Vilanova com de l’Ecopilas Asturhockey. Capdevila destaca que el Palau és un equip difícil però que hi arriben en un bon estat de forma.\nEn el que portem d’OK Lliga Femenina, el CP Vila-sana ja ha hagut d’ajornar dos cops un partit per casos positius de Covid de l’equip rival. De fet, la jornada anterior, en la qual s’havien d’enfrontar al Voltregà no es va poder disputar.\nPer aquest cap de setmana, el club també està realitzant un sorteig de places entre els socis per poder entrar a veure el partit, ja que les restriccions imposades fa que només hi puguin accedir una setantena d’aficionats. A més, les jugadores del Vila-sana ja tenen els nous patins de la temporada que aquest dijous els ha regalat la marca patrocinadora.


La solució més econòmica i eficaç en la separació de purins\n29 de agost de 18 - Novetats\nCom reduir el cost de la gestió dels purins?\nEls purins s'utilitzen normalment com a abonament orgànic per aplicació directa als camps. Aquest model de gestió requereix d'unes hectàrees de terreny cada vegada més difícils d'aconseguir, especialment en zones d'alta concentració ramadera, augmentant els costos de transport, en tenir que recórrer cada vegada més distància per aplicar-los. La separació in situ de la fase líquida i sòlida dels purins permet gestionar la mateixa quantitat de purins amb fins a un 20% menys de terra i treure ingressos de la fase sòlida.\nQuins avantatges té la separació?\nPermet obtenir fins a un 30% de matèria seca. La fase sòlida és inodora i es porta fins a un 20% de nitrogen total Kjeldhal (NTK), 50% de fòsfor total (PT) i 20% de potasi (K) del qual tenia el purí original. Això permet que la fase sòlida pugui ser compostada o cremada com a combustible, venuda i transportada a llargues distàncies a un baix cost. Per una altra banda, la fase líquida requereix de basses de menor volum i no produeix crostres, mantenint-se homogènia. Pot tractar-se mitjantçant sistemes fisicoquímics i biològics per abocar a riu, o aplicar-se als camps de forma directe o diluïda en l'aigua de reg, sent molt més fàcil de bombejar i aplicar. Durant la seva aplicació al camp no es creen crostres i es filtra a la terra amb moltíssima més facilitat, evitant escorrenties i requerint un 20% menys de superfície de camps.\nTecnaPur de Rotecna\nAmb la seva filosofia d'aportar solucions d'alt valor afegit a les necessitats dels ramaders, Rotecna ha apostat per ampliar el seu camp d'actuació i crear una nova línia de negoci dirigida al tractament de purins des de les mateixes explotacions. Així sorgeix TecnaPur, un separador de purins construït totalment amb acer inoxidable que realitza les tres operacions bàsiques de filtratge, premsat i rascat en un sol equip. TecnaPur disposa d'una gran superfície de filtratge que permet tractar fins a 20 m3/h (en funció dels sòlids presents) amb un consum inferior a 0,75 kw/hora, que funciona de manera automàtica, amb molt poc manteniment i que no requereix mà d'obra especialitzada.\nCom funciona i quins avantatges ofereix el separador de TecnaPur?\nUna bomba impulsa els purins fins a una càmera que disposa d'un regulador de cabal, ajustable segons la densitat del purí a tractar, permeten tractar en un mateix equip purins molt espessos i molt líquids sense necessitat de rampes de prefiltratge per concentrar els purins líquids amb baixa quantitat de sòlids. Aquesta càmera de recepció està equipada amb un exclusiu i patentat sistema de retenció de plàstics i sòlids no desitjats, no sent necessària la instal·lació de bombes trituradores, permetent generar un compost d'alta qualitat per no contaminar els terres amb plàstics procedents de cròtals, catèters, etc.\nPosteriorment, els purins passen per un innovador i únic sistema patentat de tamisos de doble premsat i rascat amb forats rodons que no permeten el pas del pèl dels animals (possibilitat de 500 micres a 2mm) que separen fins a un 55% de sòlids totals (ST). El sistema premsat i rascat (que no permet l'obturació del tamís sense la necessitat d'afegir aigua) és regulable i està fabricat en plàstic, de manera que en contacte amb el tamís no hi ha fregament entre parts metàl·liques, aportant una alta durabilitat i baix manteniment dels tamisos, del sistema de rascat i premsat. Tot propulsat amb un únic motor d'1 CV, fan del separador de TecnaPur un dels separadors de menys consum i major eficiència del mercat.\n- Una vegada feta la separació, no fa olor.\n- El líquid pot ser utilitzat per a reg (aspersió, goteig, prèvia barreja amb aigua) o fertirrigació, segons la seva composició.\n- Reducció del volum de les basses.\n- Pot emmagatzemar-se en basses sense que es formin crostes i millora l'homogeneïtzació.\n- Fàcil de carregar amb en cubes.\n- Pot ser tractat posteriorment mitjançant sistemes fisicoquímics o biològics per abocar a riu.\n- Possibilita l'augment del cens d'animals a granja.\n- Entre un 20% i un 30% de matèria seca.\n- Molt manejable i fàcil d'emmagatzemar.\n- Fàcilment valoritzable com a compost. Molt apreciat com a abonament orgànic.\n- Ús com a combustible.\n- Pot tractar purins molt espessos (amb molta matèria sòlida) i molt líquids (amb poca matèria sòlida).\n- No és necessari utilitzar bombes trituradores per al seu funcionament.\n- No necessita rampes de prefiltratge per concentrar els purins líquids amb baixa quantitat de sòlids.\n- Alt cabal de separació gràcies a la gran superfícies de filtratge.\n- La màquina realitza les tres operacions bàsiques de filtratge, premsat i rascat en un únic equip.\n- Alt rendiment de separació sòlid-líquid, ja que utilitza un tamís de forat rodó de superfície molt petita, que permet arribar a reduir en un 55% de sòlids totals (ST), un 20 % de nitrogen total Kjeldhal (NTK), 50 % de fòsfor total (PT) i 20 % de potassi (K).\n- No s'obtura, gràcies a un sistema de neteja de raspalls regulables.\n- Reté la majoria dels pèls dels porcs i els expulsa amb el sòlid.\n- Tamisos d'acer inoxidable intercanviables, amb possibilitat de diferents diàmetres de forat de pas.\n- Sistema de rascat i premsat en terminació plàstica en contacte amb el tamís, de manera que no hi ha fregament entre parts metàl·liques.\n- Alta durabilitat dels tamisos, i dels sistemes de rascat i premsat.\n- Baix consum elèctric del separador (0,75 kw/h), fet que, juntament amb una petita bomba de 0,75 kw/h, permet que sigui utilitzat en granges amb poca potència elèctrica instal·lada.\n- La seva operació no requereix mà d'obra especialitzada.


El vocabulari el faig servir a casa (Mònica Planas)\nEl vocabulari el faig servir a casa\nMÒNICA PLANAS 25/03/2011 00:00\nAl magazín matinal d'Antena 3 que presenta Susanna Griso, Espejo público han fet un nou fitxatge: Isabel Sartorius. És aquella noia a qui es va relacionar amb el príncep Felip fa molt anys i no se li coneix un ofici ni benefici clar. A la Sartorius li han encomanat la tasca d'atendre les queixes de l'audiència. En certa manera seria una defensora de l'espectador.\nLa noia, que fa grans esforços per estar espavilada i simpàtica, ha començat bastant fluixeta. No domina el mitjà ni té un do de paraula innat. Això sí, se la veu bona xicota i esforçada. Com que en el programa han volgut potenciar la imatge de ser una noia normal com qualsevol altra i gens bleda, ahir la van posar a prova amb una situació que va acabar sent una mica masoquista. La Sartorius es va dedicar a contestar les queixes dels espectadors que lamentaven el seu fitxatge. Ella hi va posar sentit de l'humor, igual que la Susanna Griso i la resta de col·laboradors, com si allò no tingués importància. El que passa és que al final els comentaris ja començaven a ser una mica sagnants i tampoc cal fustigar ningú davant les càmeres.\nEls primers missatges deien que li costava una mica, que no tenia gaire gràcia... Ella mateixa llegia les crítiques i aleshores, somrient i mirant a càmera, deia: "Jo vaig a poc a poc, deixeu-me uns dies i n'aprendré". Els següents correus ja entraven en comparacions: "Ets més insípida que un pa sense sal". I la Sartorius deia: "Això sí que no, ja em coneixereu però jo sóc molt divertida..." Un dels darrers comentaris ja el va llegir la Susanna Griso: "Aquesta noia no té cap gràcia, no sap parlar i li falta vocabulari". Ella, amb un somriure forçat, respon: "És veritat, aquí a la tele no em surt. I això que quan sóc a casa faig servir molt de vocabulari... però aquí no!"\nPobra noia. Els fitxatges de fireta estan disposats a tot per sortir en pantalla i semblar humans. Fins i tot a acceptar el que no tolerarien la resta de companys.


Notícies - L'ACA comença les obres per ampliar i remodelar la depuradora de Rubí, amb una inversió de 7,1 milions\nL'ACA comença les obres per ampliar i remodelar la depuradora de Rubí, amb una inversió de 7,1 milions\nLa planta, que també dona servei a Sant Cugat, incrementarà en un 50% la seva capacitat amb una tercera línia de tractament biològic\nImatge d'arxiu de la depuradora de Rubí, que dona servei també a Sant Cugat / Foto: ACN\nel 24/març Acn Societat PDF\nL'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) ha iniciat les obres per ampliar i remodelar la depuradora de Rubí, pressupostades en 7,1 milions d'euros. L'actuació, amb una durada de 16 mesos i mig, ha de servir per incrementar en un 50% la capacitat de tractament de les instal·lacions, que també donen servei a Sant Cugat. En concret, es construirà una tercera línia de tractament biològic, consistent en un nou reactor i un decantador, amb l'objectiu de millorar la qualitat de l'aigua tractada. Així, la depuradora disposarà de tres línies que treballaran en paral·lel. El director de l'ACA, Lluís Ridao, ha visitat les obres aquest dimecres i ha assegurat que "els treballs permetran aconseguir una aigua de millor qualitat per al medi i garantir altres usos, com el reg".\nL'ampliació d'aquesta depuradora està inclosa a la planificació hidrològica 2016-21 i servirà per millorar la capacitat de la planta i la qualitat de l'aigua tractada, segons destaca l'ACA en un comunicat, on assenyala que es contribuirà a la millora mediambiental de la conca del Llobregat. Les obres es duran a terme en la mateixa parcel·la on s'ubica l'actual depuradora.\nLa depuradora de Rubí es va posar en servei el 1994 i es va ampliar el 1999. Té una capacitat per tractar 27.000 metres cúbics per dia, equivalent a una població de 135.000 habitants, i disposa de prop de 13 quilòmetres de xarxa de col·lectors. A més dels treballs de millora, la depuradora està inclosa dins del pla d'eficiència energètica de l'ACA i es preveu incrementar la producció i ús de biogàs, reduint la petjada de carboni.


Lluís Subirana: Esperit de Festa 17-03-07\nEn el número 269, corresponent a aquest mes de març, de la Revista Musical Catalana, Antoni Batista signa un interessant article de lloança del compositor i director Antoni Ros Marbà, amb motiu del seu setanta aniversari. En destaca la seva qualitat humana, la formació rebuda pels més prestigiosos mestres de música del seu temps, la seva tasca pedagògica de la qual n’han estat beneficiaris noms importants com Mas, Brotons, Colomer, Pons, Martínez Izquierdo, Valdivieso, entre altres. També fa referència als seus èxits internacionals dirigint formacions musicals d’arreu del món i alguns dels títols de la seva creació que hi han estat interpretats. Llàstima però que l’article no esmenti enlloc la paraula sardana, tota vegada que és prou conegut que el mestre Ros Marbà també és compositor de sardanes i música per a cobla i que ha dirigit les principals formacions coblístiques del país. A més, el seu amor a la nostra música i a la dansa de la sardana també el demostra presidint la Fundació Universal de la Sardana.\nEn contrast a aquest, diguem-ne oblit, la mateixa revista publica unes manifestacions de la professora de cant folklòric de la Sibelius Academy de Hèlsinki, Veera Voima on, en una entrevista efectuada per Rut Martínez, expressa que per a ella “La sardana és com la música clàssica” i en preguntar-li la seva opinió sobre la sardana i la cobla diu textualment: “Espectacular. I molt diferent! Un so potentíssim i una manera de fer música molt elaborada, amb uns costums i una posada en escena no gens improvisades. Un àmbit, en definitiva, molt proper a la música culta. I sobre la sardana... una música amb una força molt gran i molt semblant a la música clàssica.”\nCom veuen, han de venir de fóra per elogiar una música i una dansa interpretada per un conjunt instrumental únic al món.\nPer cert que en aquest mateix número de la Revista Musical Catalana hi ha dues columnes d’opinió imprescindibles de llegir: una a càrrec de Xavier Chavarria sobre la manca de públic jove a les sales de concert i a les representacions operístiques i una altra de Jordi Maluquer sobre la música clàssica i popular i les falses etiquetes que s’utilitzen en un sentit o altre.\nSón opinions de persones amb prestigi, que coneixen bé el tema i que cal tenir en compte. Els recomano que els llegeixin.\nPublicat per Anònim a 11:54


Pot mostrar-me com aconseguir enllaços d'entrada de bona qualitat?\nAbans de qualsevol altra cosa, què fa un enllaç backlink de qualitat? En general, el perfil d'enllaç del vostre lloc web o bloc és avaluat per Google mitjançant diversos factors principals, com ara l'autoritat de l'enllaç, l'edat del domini, l'àncora de text coincident, els patrons d'enllaços naturals, etc.Per què hauria de saber obtenir únicament enllaços d'entrada de bona qualitat? Simplement perquè els enllaços d'entrada de forma natural s'han convertit recentment en un dels senyals de classificació més importants de SEO. És per això que ha de conèixer els llocs adequats i les accions correctes que s'han de prendre per obtenir aquests vells enllaços de valor. I us mostraré com aconseguir enllaços de seguretat de qualitat de les xarxes socials, el màrqueting de l'article, els comunicats de premsa dels mitjans de comunicació i els llocs web que comparteixen documents. Per tant, revisem-los a continuació.\nSegurament, el regne modern dels mitjans de comunicació social val la pena construir vincles amb. I hi ha una dotzena de xarxes socials i llocs de mitjans que tenen el públic més gran d'usuaris actius, com ara Google Plus, Twitter, Facebook, etc.El que passa és que totes les plataformes en línia populars en els mitjans de comunicació social tenen un rang de pàgines força alt. És per això que es recomana aquesta oportunitat atractiva per a la construcció de vincle de qualitat abans que res. Tingueu en compte que, per obtenir els millors resultats aquí, haureu de preparar un calendari de publicació recurrent o un pla de canal multimèdia. Si ho fa, no només augmentarà el vostre públic actual, sinó que orientarà els vostres clients potencials amb contingut exclusiu i únic que ofereix un valor real, amb còpia de seguretat d'imatges rellevants, infografies, fulls de càlcul, etc.\nMàrqueting de l'article\nAquest mètode és probablement una de les millors maneres d'aconseguir una estratègia de construcció d'enllaços de primer nivell.A continuació, es mostra com obtenir enllaços d'entrada de bona qualitat amb el màrqueting de l'article: només busqueu les paraules clau adequades i prepareu diversos temes d'articles genials. A continuació, comenceu a treballar en el vostre contingut per enviar-vos a alguns dels directoris de l'article més respectables. D'aquesta manera, no oblideu incloure enllaços que indiquin al vostre lloc web o bloc principal. Simplement assegureu-vos que tot està en marxa, tant els textos d'ancoratge com els botons d'intercanvi social s'han d'ubicar de manera efectiva als vostres escrits de qualitat.\nMitjans de comunicació de premsa\nAquests llocs web multimèdia que tracten de notícies són també llocs fantàstics per agafar alguns enllaços, simplement perquè gairebé tot el que publiquem aquí normalment és seleccionat llocs més petits que es distribueixen àmpliament a la web. Tenint en compte que aquests llocs de grans mitjans sempre busquen un contingut fresc o algunes històries emocionants d'interès públic, tot el que necessiteu és proporcionar-los un article de qualitat que inclogui un tema candent rellevant per a la vostra indústria o nínxol principal.Simplement assegureu-vos de crear un títol atractiu i contingut rellevant que atrauria un públic objectiu més ampli, i ja heu acabat.\nLlocs web per compartir documents\nAquesta seria una altra gran manera de crear vincles naturals, a més de proporcionar comunament que els enllaços de retroció meravellosos amb l'atribut DoFollow. D'altra banda, la majoria o les fonts relacionades són de gran confiança pels principals motors de cerca com Google. Per tant, aquesta oportunitat es veu definitivament digne, oi? Així és com obtenir enllaços d'entrada de bona qualitat dels llocs web que comparteixen documents, només heu de tenir el contingut correcte (i. e. articles no massa voluminosos o publicacions de llarga durada). Una vegada que tot estigui preparat, només haureu d'enviar-lo, deixant enrere un enllaç d'entrada que indiqui el vostre propi lloc web o bloc Source .


L'OIM diu que els nous testimonis proporcionen més detalls sobre la tragèdia del naufragi mediterrani - EU Reporter\nOrganització Internacional per a les Migracions (OIM) El personal de Grècia a Creta ha entrevistat avui (17 de setembre) a més supervivents del naufragi deliberat de migrants que es dirigien a Europa des d’Egipte. Els supervivents van confirmar que els traficants es van tornar violents quan els 500 migrants que escortaven a Europa es van negar a canviar a un vaixell poc segur. Els supervivents van dir dimarts a l'OIM que ja havien estat obligats a canviar de vaixell tres vegades. Quan van rebutjar un quart interruptor, perquè consideraven que el vaixell més petit no era segur, es va produir un violent argument. Els contrabandistes van amenaçar que si els passatgers no pujaven a la barca més petita, serien retornats a Egipte, segons van informar els supervivents a l'OIM. Els migrants van persistir dient que preferirien tornar que pujar a la barca més petita. En aquesta etapa, segons el testimoni de quatre de sis supervivents, els deu contrabandistes, que es deia palestins i egipcis, van començar a cridar i llançar pals contra els migrants.\nEl vaixell del contrabandista es va apropar al vaixell amb migrants, alguns dels quals van aconseguir llançar-se al vaixell més petit. Els testimonis diuen que els contrabandistes els van obligar a l’aigua i després van atacar el vaixell més gran. Va començar a enfonsar-se immediatament mentre els contrabandistes van romandre a la zona fins que van estar segurs que la nau del migrant s'havia enfonsat, segons van dir els testimonis. “Després de tocar el nostre vaixell, van esperar a assegurar-se que s'hagués enfonsat completament abans de marxar. Reien ", va dir a l'OIM un dels supervivents. "Quan el vaixell va ser colpejat per primera vegada, un dels passatgers es va matar desesperat penjant", va afegir.\nEntre els supervivents, entre elles dones, hi havia dos ciutadans palestins, un egipci i un sirià. Tots els testimonis van declarar que els contrabandistes eren ciutadans palestins i egipcis. Els dos supervivents palestins a Creta van dir que el seu viatge va començar amb esperança en el que van anomenar una oficina de "viatges" a Gaza, que va fer gestions per portar-los a Itàlia. El cost del viatge per a cada migrant era de 2000 dòlars americans, pagats per endavant. Els supervivents van dir que havien rebut subvencions per reconstruir les seves cases i els van utilitzar per pagar als contrabandistes. L'oficina de "viatges" va aconsellar als migrants que es trobessin en un lloc concret d'Egipte perquè poguessin viatjar en vaixell.\nSegons les seves declaracions, van arribar per separat a la cita a Egipte, on quatre autobusos van esperar per portar-los al port de Damietta, prop d'Alexandria. Els supervivents van estimar que cada autobús contenia fins a 100 persones. Al port van pujar a un vaixell, que van estimar que feia entre 15 i 18 metres d’eslora amb els immigrants ja a bord. "Quan vam arribar al port per embarcar, semblava que el vaixell ja estava mig ple", va dir el testimoni. El capità va fer efectius i, sense incloure menors de deu anys, va comptar entre 10 i 400 immigrants. Basant-se en aquest testimoni, l'OIM creu que fins a 450 nens poden haver estat a bord i perdre's al mar.\nSegons testimonis dels testimonis, el vaixell tenia dues cobertes amb 300 persones a sota i 200 a la coberta superior. Van estar quatre dies al mar i van haver de canviar tres vegades a vaixells més petits. Els testimonis van declarar que les 300 persones que es trobaven a la coberta inferior van quedar atrapades i es van ofegar immediatament. Els supervivents diuen que observaven com els llançats a l’aigua s’aferraven els uns als altres intentant mantenir-se vius. "La resta enllaçàvem els braços en cercle perquè no es perdés ningú més", va dir un supervivent a l'OIM a Creta. Diversos van aconseguir mantenir-se per sobre de l'aigua fins a tres dies. Però el tercer dia el temps va canviar: forts vents i onades van escombrar la zona i la gent va començar a desaparèixer sota l’aigua. Un temps després, un vaixell va recollir nou supervivents. Set d'ells, inclosa una nena de 2 anys, van ser traslladats per un helicòpter militar grec a l'hospital de Creta. Un dels supervivents va morir i una nena continua en estat crític. Els supervivents de Creta han proporcionat informació de les autoritats sobre les bandes criminals al guardacostes grec.\nTemes relacionats:embarcació d’embarcacionsCretamigrantscontraban de gentnaufragicontraban\nUE a l'Àrtic: Tancant el coneixement en acció


Comunicat 114 - Làmbit si, però ara\nEstàs aquí:Inici Comunicats de la PVP Comunicat 114 - Làmbit si, però ara\nLàmbit si, però ara\nAnalitzat el contingut de la nota de premsa del Departament de Política Territorial i Obres Públiques, feta pública ahir a les 19 hores, us volem informar sobre quina és la posició i lopinió, amb caràcter durgència, de la Permanent de la PVP:\n1.- Entenem que el govern es decideix per la creació de làmbit funcional de planificació territorial del Penedès, malgrat que amb importants restriccions.\n2.- No podem acceptar que la seva creació hagi dajornar-se fins que finalitzi el planejament territorial en curs. Ja fa més de 2 anys que es va produir la primera aprovació a la Comissió de Política Territorial (21.06.2006) i més de 200 dies de la segona (05.12.2007).\n3.- Rebutgem que el Govern de la Generalitat hagi optat clarament per la creació de les 7 vegueries. La proposta de nova organització territorial de Catalunya sha delaborar tenint en compte tots els estudis i els informes elaborats i dacord amb lopinió dels ens locals del territori, així com de les entitats, organitzacions empresarials, etc. La Vegueria del Penedès és la nostra raó de ser, el de la PVP, i seguirem treballant per assolir aquest objectiu.\n4.- Creiem que ja no hi cap impediment per retardar lentrada al registre de la proposta de llei consensuada el passat 16 de juny, pels 4 grups parlamentaris: CIU, ERC, PPC I CC que inicialment van subscriure aquest acord. Hem de pensar que ara també shi poden adherir el dels Socialistes  Ciutadans pel Canvi i dIniciativa Catalunya Verds.\n5.- Demanem a tots i a cadascun dels grups parlamentaris, que aquesta setmana, tal com es va comprometre ERC el passat 3 de juliol, facin lentrada conjunta de la proposició, al registre; i si això a la pràctica no és possible, que hom la presenti per separat i que posteriorment es creï un sola ponència legislativa.


47a Festa de la Cançó de Muntanya | FEEC – Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nIniciActivitatsActivitats culturalsFesta de la Cançó de Muntanya47a Festa de la Cançó de Muntanya\nLa Unió Excursionista de Sabadell va ser l’encarregada de la 47a edició de la Festa de la Cançó de Muntanya el 29 de maig de 2011, a Sabadell, una cita anual de les Corals de les entitats excursionistes de Catalunya.\nAmb motiu del 50è aniversari de la Coral de la Unió Excursionista de Sabadell es va sol·licitar i obtenir l’organització de la Festa de la Cançó de Muntanya, la qual es va celebrar a la nostra ciutat, amb el concert de les corals participants a la Faràndula. La Coral de la UES participa en aquesta festa gairebé des dels seus inicis i en aquesta ocasió reuneix 6 corals amb un total de més de 100 cantaires.\nL’Ajuntament de Sabadell va rebre a tots els participats al matí al saló de Plens. Joan Auladell, director de la Coral de la UES va agrair la rebuda i va manifestar: “tot cant que sigui digne de cantar a la muntanya s’admet al repertori d’aquestes formacions”. De la seva banda, Ricard Estrada, regidor de Sostenibilitat i Ecosistemes, va assenyalar la connexió que tenen aquest tipus de coral amb la natura i ha dit que “els orígens de la Coral en plena dictadura són els mateixos de molts dels centres excursionistes del país que seguien camins de recuperació cultural a través de l’amor a la muntanya, a la música, a la ciència i ens han deixat fins avui un conjunt d’obra feta i d’entitats amb una forta vitalitat”.\nLa recepció oficial va culminar amb la interpretació de dos cants populars com són La Muntanya Venerada de J. Sancho Marraco i Les Violes Grinyolant de W. Geissler.\nPosteriorment, a les 12 del migdia, les corals han participat a la missa de Sant Fèlix. La resta de la programació del dia continuarà amb un dinar de germanor, un assaig i un concert, per la tarda a l’Església de Sant Fèlix.\nLa Coral de la UES: La Coral de la Unió Excursionista de Sabadell es va fundar el 8 de novembre de 1961. Des dels seus inicis s’ha dedicat a difondre el cant, especialment en l’àmbit excursionista. A més de cantar per les muntanyes i ermites d’arreu de Catalunya -els seus indrets preferits-, també han actuat a països d’arreu del món. La Coral actua des dels seus inicis a multitud d’actes socials i ha col·laborat en diferents trobades com el Dia Internacional del Cant Coral a Barcelona i festes tradicionals. Com a coral excursionista ha actuat en espais tan emblemàtics com la catedral de Girona, Tarragona, Montserrat, Núria i l’amfiteatre de Tarragona. A la resta de l’Estat han actuat a la catedral de Lleó, Burgos, Àvila, Salamanca i altres indrets com el santuari de Covadonga, Finisterre, Madrid, Toledo, Conca, la basílica del Pilar i l’amfiteatre de Mérida.\nA l’estranger, al llarg dels anys, han visitat i actuat al santuari de Lourdes, Solems, la Bretanya, Sant Michel, Reims, Estrasburg, Heidelbert, Bayreuth, els jardins del teatre i la tomba de Wagner, Ausgsburg en les festes del mil·lenari, la catedral de Viena en la festa de Sant Llorenç, la catedral de Colònia, la plaça de la teulada d’or i la catedral d’Innsbruck, Melk i una recepció a Mariazel, Salzburg i el Palau de l’Arquebisbe, la catedral i els jardins de Mirabell, Zermatt i el cim de Jungfraujoch, les Dolomites, la catedral de Berlín, la Porta de Brandenburg, Praga i la tomba de Grieg. Una dels moments més significatius de la seva història és l’actuació a Sant Pere de Vaticà, en l’audiència papal, quan van fer ofrena a Joan Pau II del llibre fet per la Coral sobre els santuaris marians de muntanya a Catalunya. En Joan Auladell va ser el director de la Coral des de 1961 i fins el 2015. Quan es va donar pas a La Carena, la nova coral de la UES.\nRecepció a l’ajuntament de Sabadell en motiu de la 47a Festa de la Cançó de Muntanya / Aj. Sabadell


El nou retoc estètic de Dakota de 'Supervivientes'\nL'exconcursant de 'Supervivientes' va realitzar-se fa poc una cirurgia estètica d'augment de pits\nper Tamara Rodríguez dilluns, 16 de desembre 2019 - 16:17h\nDakota participant en el programa 'MYHYV' | Cuatro\nPer fer-ho, ha assistit a una clínica estètica on a més, ha gravat la intervenció estètica sencera, mostrant-se nerviosa al principi, mentre preguntava a la doctora: «Però em farà mal?», a la qual cosa ella li responia assegurant-li que amb l’anestèsia no ho notaria.\nL’exconcursant de ‘Supervivientes’ tenia ganes de lluir uns llavis prominents i es queixava que ella sempre els havia tingut molt primets, així que no s'ha volgut estar de provar aquesta nova tècnica. Després de gravar l’stories a Instagram, Dakota ha volgut mostrar orgullosa el resultat final.\n«Per fi us ensenyo els meus nous llavis. I també m'he animat a provar el Botox al front. Ja sabeu que m'agrada compartir amb vosaltres la meva experiència per aclarir els vostres dubtes. Estic molt contenta amb el resultat a @clinicasdiegodeleon», ha expressat amb una fotografia a Instagram.\nDesprés d'augmentar-se els llavis, Dakota ha decidit animar-se també amb el front i injectar-se Botox en aquesta part, per eliminar les arrugues d'expressió. Finalment, ha agraït a la doctora la seva feina i els resultats en el seu rostre: «Gràcies doctora, estan súper bonics els meus morros».\nSupervivientes Bellesa Telecinco


De Suïssa estant: Primer de tot, bon dia Estadisticas Gratis\nEl dissabte, Ramon Solsona publicava a l’AVUI un article amb el títol „És dels pocs que saluden “, que recomano a tothom, sobretot als pares amb fills escolars i als mestres.\nSolsona diu que som un país mal educat i que el més habitual és entrar i sortir dels llocs sense dir ni ase ni bèstia. Té raó.\nVisc fa molts anys en un país on tothom es saluda. Al entrar en una botiga, a l’hora de demanar un cafè al bar de la cantonada o senzillament als creuar-se dues persones pel carrer.\nRecordo quan vaig arribar a Suïssa la meva sorpresa cada mati al anar al treball perquè tots els escolars amb qui em creuava em deien “bon dia”. Naturalment, vaig immediatament aprendre a respondre “bon dia”.\nTambé em va sorprendre que quan es brinda, amb una copa de cava per exemple, a casa nostra tothom mira les copes que s’entrexoquen. A Suïssa s’ha de mirar als ulls de la persona o de cada una de les persones amb qui es brinda.\nEs diu “si us plau” al cambrer quan es demana un cafè, se li diu “gràcies” quan el porta, es demana el compte “per favor” i es diu “passi-ho bé” al marxar. El cambrer no és un esclau, ni una màquina. Cobra per fer el seu treball, però això no dona cap dret a ignorar-lo com si no existís. Aquest és el fonament de les salutacions que diàriament ens fem els uns als altres.\nLa noia que em pesa i embolica uns embotits, ha estudiat tres anys i ha fet exàmens per ser venedora d’embotits i ha rebut un títol oficial. No estic exagerant. De manera que cada vegada que em serveix, demostra que sap l’ofici, i per això es mereix la meva salutació i no només pagar i marxar amb cara de gos.\nPublicat per Ramon Boixet a dimarts, de juny 23, 2009\nTota la raó. Tan costa saludar? Encara avui he anat a la piscina i als vestuaris ningú tan si entra com si surt es digna a dir ni "bon dia" :)\n24 de juny de 2009 a les 19:44


Aires de Monti-Sion | Federació de música i balls de Mallorca\n« Aires d'Andratx\nAires de Pagesia »\nAgrupació Aires de Monti-Sion\nA Porreres, poble d’interior, amb uns 4.900 habitants, terra d’ametllers, garrovers, albercoquers i de vinya, es va fundar l’any 1975 l’agrupació Aires de Monti-Sion, per a la investigació, ensenyança i divulgació dels balls, músiques, cançons i tonades de la nostra ruralia; tot això enriquit amb els instruments tradicionals i que des d’antany han servit per fer festa i animar les trobades del poble.\nL’agrupació a més d’organitzar i participar a activitats culturals i festives del nostre poble fa actuacions i mostres a altres pobles de l’illa. També pertany a la Federació de Música i Ball Mallorquí.\nUna altra de les seves tasques és divulgar els balls, les músiques i la indumentària de la cultura popular mallorquina fora de Mallorca participant a intercanvis culturals amb altres grups de països i cultures diferents.\nFem actuacions musicals: concerts i animació de vetllades de música popular i tradicional de Mallorca.\nActuacions de ball i mostra d’indumentària: es basa amb el folklore de Mallorca, boleros, jotes, mateixes, copeos i fandangos en les seves distintes variants. La indumentària presentam, la roba de feina de camp, de casa, d’oficis menestrals, roba de mudat, etc.; així com els seus complements, segons mostres i testimonis que, ens ha arribat. Les peces del vestuari estan confeccionades amb teixits de cotó, fil, lli, seda, domàs, bri, brinet, cànem, llana, etc.\nParticipam a les festes del poble de Porreres, de les quals destaquem (Sant Antoni, Sa Fira i Sant Roc.) a més de col·laborar amb altres associacions del poble.\nDins la línia d’investigació i recerca seguim treballant en el camp del ball, la música i la indumentària, i estam oberts a tota iniciativa que suposi un enriquiment de la nostra Cultura Popular Mallorquina.\nActuacions més notables i activitats a destacar:\nActuacions i mostres a gairebé tots els pobles de l’illa de Mallorca. Intercanvis culturals amb altres grups de la península, i de fora de la península com són: Castelló, Navarra, Galícia, Santander, Múrcia, Astúries, Saragossa, Manresa, Toledo, Alger, Suïssa, França i Portugal.\nCal destacar, ja que per a la nostra agrupació és tot un orgull, que des de fa tretze anys duim a terme dins les festes patronals de Sant Roc, la Mostra Folklòrica Sant Roc, que consisteix amb una mostra de ball per part de la nostra agrupació endemés d’una altra de l’illa i una altra de la Península.\nTampoc no podem deixar d’anomenar que hem enregistrat un CD “Aires de Monti-Sion 20 anys”, i que des de fa 10 anys tenim l’escola de ball d’Aires de Monti-Sion.


BERENAR i ESPECTACLE FI DE CURS · CELEBRACIÓ 40è ANIVERSARI\nBerenar-sopar a la plaça Major, i espectacle infantil amb el grup d'animació "Koloraines".\nINTERCANVI a Tortosa amb el COR FLÚMINE\n44a Trobada de Corals Infantils\n38è JUGUEM CANTANT SCIC, a Flix\nGairebé 200 nens i nenes de edats entre 3 i 7 anys van participar diumenge passat al 38é Juguem cantant” , la trobada de corals infantils de les Terres de Ponent que es va celebrar a Flix.\nEls participants van interpretar a la Unió Social la cantata “El gegant egoísta”.\nEnllaç: Entrevista Núria Lazcano (directora dels Petits Cantaires de Flix) a Ràdio Flix 8/05/2011\nSORTIDA EN TREN A CASTELLNOU DE SEANA\nCARAMELLES DE CERVERA 2011\nAssistència al concert "El mestre armer", del 1r FESTIVAL DE PASQUA de Cervera\nSORTIDA A BARCELONA 40è ANIVERSARI\nLa Coral va gaudir un gran dia un diumenge de març, resultava que feia 40 anys!!!\nVam sortir d’aquí Cervera al matí. Després vam arribar a Barcelona, anàvem a veure una audició que es deia "Wimoweh", a tots ens va agradar molt. Quan es va acabar el concert, vam tornar a l’autocar per anar als jardins "Joan Brossa de Montjuïc".\nTots vam dinar amb molt de gust ja que havíem passat un matí molt divertit. Després cadascú va jugar, riure, cantar o donar volts pels jardins; tots vam disfrutar molt ja que després de tanta jugadissa vam haver de menjar-nos el pastís, es clar! Quan vam acabar vam haver de fer cantar els pares i cantar plegats el "Si,si,si", a tothom li va agradar molt!!!\nEn acabat vam berenar una deliciosa coca amb xocolata i cap a Cervera.\nVa ser un 40è aniversari per no oblidar mai!\nCARNAVAL DE CERVERA 2011\nVISITA A LES RESIDÈNCIES D'AVIS I ÀVIES I TIÓ\nFIRA DE NADAL de Cervera 2010\nCAP DE SETMANA DE TREBALL a Can Bajona\nINSCRIPCIONS I INICI DE CURS 2010/11\nDOCUMENTS VARIS - Curs 2010/11


Autor: Cavaller, Joan\nTítol: Teoria de les nacions. Llibre 1 (Kath'Hel·lens)\nEdició original: Teoria de les nacions. Llibre 1 (Kath'Hel·lens), Cabrils, 2005\nMides i Enquad. i Pàg.: 20 x13 cm. Rústica, 478 p.\nEditorial: Prohom Edicions S.L.\nCol·lecció: Pensament Contemporani, 4\nCiutat i Any 1a edició: Cabrils, 2005\n20,00 € (4,00% IVA inclòs)\nPresentació de l'editor: En aquest treball, l'autor exposa que la ciència que estudia la realitat de les nacions està sotmesa als principis filosòfics dels sofistes, Plató i Aristòtil, per als qui totes les formes de relació social són, en última instància, política. D'aquest extrem s'arriba al principi general que sociabilitat i política són la mateixa cosa (un exemple típic d'aquest plantejament el trobem en el mite de la creació de la humanitat descrit pels sofista Protàgoras en el treball homònim de Plató). Des d'aquesta perspectiva, les relacions socials de tipus nacional són menyspreades al temps que els filòsofs són tractats com a estrictes individualitats (genials en el cas de Plató i Aristòtil i malaltisses en el cas dels sofistes).\nPer a superar aquesta limitació intel·lectual que ens impedeix copsar la realitat social de les nacions i arribar a una definició acceptable per als científics, Cavaller proposa restituir la filosofia en la seva condició de ciència social, és a dir, ciència d'una forma específica de relacions socials i que desenvolupa a partir de la filosofia de Sòcrates, el seu concepte de dialèctica (o de veritat que emergeix del diàleg entre filòsofs) i la seva noció de sociabilitat basada en l'amor i l'amistat.\nA partir d'aquí, i sempre des de la perspectiva del pensament socràtic, Cavaller pot criticar la preeminència social de la política i demanar al seu torn el reconeixement de les relacions socials de tipus nacional. D'aquesta manera, sense la limitació conceptual de la praxis aristotèlica (la reducció de tota sociabilitat a la política), Cavaller pot superar la limitació de la historiografia catalana que no pot veure catalans (relacions socials de tipus nacional) més enllà d'esdeveniments polítics com ara la independència dels comtats catalans amb Borrell II (988 d.C.) i la creació de la Corona d'Aragó (1.136 d.C.). Gràcies a la crítica de la preeminència social de la política exercida des de la noció de dialèctica socràtica, Cavaller pot enunciar que els catalans existeixen més enllà de Borrell II i la Corona d'Aragó, fins al punt que, desenvolupant la tesi de Prat de la Riba i de Bosch i Gimpera, és lícit argumentar una íntima relació entre catalans i el poble prerromà dels ibers.\nAquesta íntima relació es demostra ja no només (com argumentaven Prat de la Riba i Bosch i Gimpera) pel fet que catalans i ibers ocupen el mateix territori sinó perquè comparteixen el mateix caràcter grec que, en el cas dels ibers, s'observa en el procés intrínsec de llur naixement com a poble (i així ho argumenten historiadors insignes com ara Miquel Tarradell) i, en el cas dels catalans, en la realitat de trets típics del nostre comportament com ara seny i rauxa, o la identificació entre saviesa, bondat i estètica, tots ells de naturalesa profundament grega: sophrosyne i hybris, kalokagathia.\nNomés si atenem a l'origen grec dels ibers i, per herència, dels catalans podrem observar fenomens fins ara ignorats com ara que l'imperi dels catalans a l'Edat Mitjana va ocupar bàsicament territoris grecs: Massàlia (llavors Marsella, Provença), Magna Grècia (és a dir, Sicília, Sardenya i Nàpols) i Atenes (Neopàtria).\nPer què la paraula català s'ha escrit sempre fins al segle XIX amb h intercalada: cathalà o cathelà? Busqueu al Google. L'etimologia condiciona l'ortografia i ens remet a l'origen iber i grec del nostre poble: la paraula català significa kath (igual que, tal com) hellenas (grecs). La nostra condició ibera i el nostre origen grec es combinen indestriablement en el nostre ésser. Els catalans som tal com, igual que (kath) grecs (hel·lens).\nPresentació de Pere Villalba\nPresentació de Miquel Bastons\nIntroducció: Anonímia i assèmia, els enigmes dels catalans\n1. La marginació social dels filòsofs\n2. Crítica de la preeminència social de la política (part 1)\n3. Sòcrates: Societats, ciències, filosofia\n4. El primer pla socràtic\n5. El segon pla socràtic\n6. Els principis de plasticitat, arrelament i fertilitat de les nacions. Introducció a una teoria general de les nacions\n7. Resolució dels enigmes\n8. Kath'Hel·lenitat (1). Ibers i grecs\n9. Kath'Hel·lenitat (2). Indíbil\n10. Kath'Hel·lenitat (3). Narbonensis\n11. Kath'Hel·lenitat (4). L'expansió ibera a l'Edat Mitjana: Massàlia, Magna Grècia i Atenes\n12. Crítica de la preeminència social de la política (2)\nExcurs: independència, sobirania, pancatalanisme\nEpíleg al primer llibre


ALBERT NAYA Barcelona Actualitzada el 13/01/2017 17:44\n651x366 Xipriotes del nord es manifesten amb una pancarta que diu: "el país no està en venda". / AFP / IAKOVOS HITZISTAVROU Xipriotes del nord es manifesten amb una pancarta que diu: "el país no està en venda". / AFP / IAKOVOS HITZISTAVROU\nRecep Tayyip Erdogan, president de Turquia, s'ha pronunciat sobre les negociacions que s'han fet aquesta setmana a Xipre, amb altes expectatives, per la possible reunificació de l'illa, dividida entre els grecoxipriotes, d'influència grega, i els turcoxipriotes, d'influència turca. El president ha afirmat que el seu país mai abandonarà la zona nord de l'illa, ocupada l'any 1974, insistint en una presidència rotatòria on la comunitat grecoxipriota tingui dos torns de presidència per cada un dels turcoxipriotes.\nActualment, l'alternança de presidències és d' una sola vegada per als turcoxipriotes per cada quatre dels grecoxipriotes: "Un a quatre és impossible, ja hem parlat d'això abans. Serà d'un a dos, és a dir, un període per als turcs i dos per als grecoxipriotes. Això seria just, si volem una pau justa i àmplia". Els grecs refusen la mesura del president turc.


Associació d'Ensenyants de Música de Catalunya - Presentacions EE07\nLa 2a Escola d'Estiu d'Educació Musical\nque organitza l’AEMCAT amb el suport del Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya neix amb la voluntat de respondre a les necessitats dels especialistes de música d'escoles i instituts catalans, per afavorir i facilitar la innovació en la didàctica de la nostra àrea. Aquest any pretén ser un tast cap a la nova llei d’educació que, a partir del proper mes de setembre, haurem d’aplicar en el nostre treball diari.\nEls formadors i formadores que hem buscat aquest any, són professionals que, d’una vessant o d’una altra, busquen nous camins, noves maneres de treballar. La important presència de les TIC, el fet creatiu en diferents àmbits com la instrumentació o la dansa, l’audició activa o la direcció i el cant coral, ens portaran a veure, de manera totalment pràctica com podem aplicar la LOE als centres educatius.\nJa haureu reconegut la corxera amb ç impresa sobre l’esquena del drac. Els dracs existeixen en la fantasia catalana i en la majoria de mitologies. Aquest animal engloba els quatre elements (surt de la terra o de l’aigua, vola per l’aire, i treu foc). La nostra escola d’estiu vol englobar tots els aspectes innovadors de la nova llei i, com el drac de la nostra portada, volem que l’educació musical agafi força i presència dins el nou sistema educatiu que se’ns planteja.\nL’Ajuntament de Banyoles col·labora amb la nostra escola d’estiu oferint-nos l’edifici de l'Ateneu, Centre Municipal d'Estudis Musicals de Banyoles, amb les aules totalment equipades amb instruments, parquet i aire condicionat, ens donarà un marc de treball idoni. També comptem amb una sala del Foment de la Sardana i l’aula TIC del CEIP Mn Baldiri Reixach.\nHem reservat, per als participants i ponents que vulgueu viure i conviure els quatre dies d’escola d’estiu, la Casa Espiritualitat que és a cinc minuts de la plaça.\nDeixeu-vos seduir per les goges (les dones d’aigua, de veu melodiosa), el drac i el paisatge de boscos verds i frondosos que envolten la capital del Pla de l’Estany.\nUs esperem a la 2a escola d’estiu d’educació musical a Banyoles.


Miquel Martí i Pol, 10 anys « De mica en mica…\nantologia,, Miquel Martí i Pol\nMiquel Martí i Pol, 10 anys\nMiquel Martí i Pol, el poeta actual més llegit, ens va deixar el dia 11 de novembre del 2003 -avui fa 10 anys- endut per l’esclerosi múltiple que l’afectava. Tenia 64 anys.\nL’obra de Martí i Pol no es pot deslligar de la realitat i de la gent, ‘la seva gent’, de Roda de Ter, la seva vila natal. De condició obrera, va treballar a la fàbrica tèxtil la Blava dels catorze anys als quaranta-tres, fins que la malaltia no l’en féu sortir. La dura vida dels treballadors, les seves ànsies i preocupacions, el treball esforçat i anònim de les dones, la vida de la gent gran…, tot plegat ha configurat una obra socialment compromesa, com apareix ben clarament a ‘El poble’ (1966) i a ‘La fàbrica’ (1972).\nPerò el realisme social de Martí i Pol, el seu compromís amb els més desvalguts, conviu en la seva obra poètica amb una constant reflexió sobre valors universals com l’amor, la mort i el destí. Això és especialment visible els primers anys setanta, quan se li manifesta l’esclerosi múltiple, que li va impedir de moure’s i de parlar amb normalitat per sempre més.\nMartí i Pol tracta tots aquests valors en un llenguatge senzill, directe, pròxim i tendre, fet que explica el gran nombre de lectors, de tota edat i condició, que s’han identificat amb la seva poesia.\n(Extret de Vilaweb. Diari de l’escola)\nL’expressió dels dies de la setmana El darrer “Doraemon”, en català, a Sant Feliu de Llobregat\nQue gran que era en Martí i Pol. Els seus poemes però em posen trista, no sé perqué, potser perquè m’el imagino assegut a la cadira de rodes i intuïn el seu patiment.\nM’he sorprès amb aquest poeta perque jo no estava assabentat de que van treballar junts en Lluís Llac i ell. He escoltat de nou algunes cançons que van compondre tots dos i les he trobades, si hi cap, més boniques, delicades i tristes que no pas abans, per eix. ” El meu pais ” del disc ” Verges 50 “, ” Un pont de mar blava “, etc…\nGracies per la teva nota queem va fer trobar un petit tresor d’aquests que els tens al davant i no els veus.\nFins dimarts vinent.\nEm plau, Juan Carlos, haver contribuït a fer aquest retrobament amb el poeta i el cantant. És el compliment més gran que em podies fer. Gràcies a tu per comunicar-ho!\nMe’n alegro molt Ramon, ja som tres de la colla que ens ha agradat en Martí i Pol. A veure si s’apunta algú més i fem un recital de poesía d’aquest poeta el dia que creguis convenient, per commemorar el desè aniversari de la seva mort.


L’IRTA obté el permís per cultivar plantes de ...\nL’investigador Jason Argyris davant de la plantació de plantes de Cannabis sativa\nDes del 2019, l’IRTA i el CRAG treballen en un projecte de recerca per a la millora genètica de plantes de cànnabis amb l’empresa estatunidenca Front Range Biosciences\nL’objectiu del projecte és desenvolupar noves eines que permetran obtenir noves varietats de cànnabis adaptades a les necessitats de diverses indústries\nLa planta té moltes aplicacions d’interès, com l’extracció de molècules per a l’ús terapèutic, els biomaterials o els suplements alimentaris\nL’Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris (AEMPS) ha atorgat a l’IRTA un permís per cultivar plantes de cànnabis per fer-hi recerca. Aquesta planta és un cultiu amb un gran interès i valor afegit per a diverses indústries, perquè els seus productes tenen moltes aplicacions: bioplàstics, materials de construcció, aliments i begudes amb un alt contingut de proteïna, suplements alimentaris, materials tèxtils, productes de papereria i biocombustibles, entre d’altres. Des del 2019, l’IRTA i el Centre de Recerca en Agrigenòmica (CRAG) desenvolupen eines per a la millora genètica de plantes de cànnabis en el marc d’un projecte amb l’empresa estatunidenca Front Range Biosciences (FRB).\nLiderat per l’investigador Jason Argyris al CRAG, el projecte de recerca i desenvolupament amb FRB consisteix a aplicar la tecnologia dels marcadors moleculars per a la millora de les varietats, i s’executa en un hivernacle d’alta seguretat a les instal·lacions de l’IRTA i als laboratoris del CRAG. El projecte contempla fer assajos de camp, creuaments selectius i investigació genòmica aplicada a línies de germoplasma, que aprofita la plataforma de millora i les col·leccions protegides de FRB per obtenir plantes de cànnabis adaptades a diversos entorns productius.\nEntre els objectius a llarg termini, s’espera obtenir noves varietats que expressin diversos perfils de cannabinoides demandats per la indústria farmacèutica i que des del punt de vista agronòmic siguin resistents a plagues i malalties. «El permís de l’AEMPS és un estímul molt positiu per continuar amb aquesta línia de treball, i ens permetrà executar a llarg termini el projecte amb FRB, que és molt ambiciós, amb totes les garanties de seguretat», afirma Amparo Monfort, cap del programa de Genòmica i biotecnologia de l’IRTA al CRAG.\n“L’IRTA i el CRAG són centres de recerca de plantes de primer nivell mundial i estem molt satisfets amb el progrés que hem fet en el nostre programa de millora després de col·laborar l’últim any i mig. L’autorització atorgada per l’AEMPS és una fita important per a l’expansió de FRB a Europa “, destaca el Dr. Jonathan Vaught, director general de Front Range Biosciences, que afegeix: “El continu creixement de la indústria del cànnabis medicinal a tot Europa representa una gran oportunitat per a la comercialització de noves varietats de cànnabis i de llavors d’alt rendiment per a la producció eficient d’ingredients cannabinoides d’interès mèdic”.\nSegons el director de Relacions internacionals de l’IRTA, Eliecer López, «és un bon exemple dels avantatges dels sistemes de col·laboració publicoprivada amb una empresa de biotecnologia de llavors en què es produiran innovacions varietals de les quals s’obtindran productes amb moltes aplicacions amb un alt valor afegit». Tot i ser un sector productiu amb interès com qualsevol altre, les restriccions d’un cultiu d’aquest tipus no han permès avançar en la seva recerca al mateix ritme que el d’altres tipus de plantes d’interès econòmic. Per tant, recalca López, «hi ha molt recorregut per desenvolupar les innovacions que necessita la indústria, i és la pròpia indústria qui ens les demana».\nMalgrat això, en els darrers tres anys s’han registrat més de 200 varietats a l’Oficina Europea de Varietats Vegetals, un fet que «evidencia l’interès pel cultiu del cànnabis a mesura que s’avança en els aspectes legals i de regulació a tot el món», afirma Monfort.\nL’IRTA es molt conscient de les potencialitats per obtenir noves varietats de cànnabis mitjançant l’ús d’eines genòmiques d’última generació amb què treballa amb altres espècies com el meló, els arbres fruiters o les hortalisses, i és per això que, segons López, «al nostre centre de recerca tenim totes les capacitats per donar resposta a les creixents necessitats del sector, combinant aquestes eines amb l’enginyeria de biosistemes, l’agronomia, el control integrat de plagues o la postcollita.\nUn mercat emergent a Europa\nLa flor de la planta Cannabis sativa es coneix legalment com cànnabis, i es troba inclosa en la llista I de la Convenció Única de Nacions Unides de 1961 sobre estupefaents. Com a tal, al nostre país la seva producció, fabricació, exportació, importació, distribució, comerç, ús i possessió ha de limitar-se a fins mèdics i científics.\nEl cultiu de la planta de cànnabis està emergint a Europa de manera especialment ràpida en els mercats agrícoles i industrials, i en la majoria dels països membres de la Unió Europea (UE) hi ha un mercat actiu de cànem, que és com es denomina a les plantes de cànnabis que son utilitzades per fins industrials com a fibra i llavors.\nMolts països de la UE van aixecar les seves prohibicions sobre la producció de cànem als anys noranta, i van subvencionar la producció de lli i cànem per obtenir-ne fibra en virtut de la Política Agrària Comuna (PAC). Des d’aleshores, el sector ha crescut de forma exponencial. La producció es concentra a França, que fabrica el 50% del cànem a Europa, seguit dels Països Baixos, Lituània i Romania, que també són productors importants. La major part de la producció es comercialitza en forma de pèl·lets, llavors o fibres, i arreu del món s’observa un interès creixent pels extractes de molècules per a diferents usos terapèutics.\nEl cultiu de les plantes de cànnabis per obtenir-ne extractes amb un alt valor afegit és un exemple clar d’alternativa als sistemes agrícoles convencionals que, per les seves característiques, pot contribuir a mantenir la població rural al territori mitjançant un cultiu de bioeconomia circular que generi extractes i productes derivats amb un alt valor econòmic en un mercat normativitzat i completament legal. Així, pot ser un bon aliat per a la sostenibilitat social, ambiental i econòmica, que són els tres pilars de la PAC per assolir un sistema sostenible d’agricultura.


Pàgina d'informació de la llista Lagarriga-garbell\nLagarriga-garbell -- Llista de correu de l'Assoc. El Garbell\nQuant a la llista Lagarriga-garbell\nPer a veure l'historial d'enviaments, aneu als arxius de la llista Lagarriga-garbell. (L'arxiu actual només està disponible per als subscriptors de la llista.)\nUtilització de la llista Lagarriga-garbell\nCom subscriure's a la llista Lagarriga-garbell\nOmpliu el formulari següent per a subscriure-us a Lagarriga-garbell. Se us enviarà una sol·licitud de confirmació per a evitar que altres us subscriguin sense el vostre permís. Aquesta és una llista a privada, la qual cosa significa que la llista de subscriptors no la poden visualitzar aquells que no hi estiguin subscrits.\nSubscriptors de la llista Lagarriga-garbell\nPer a cancel·lar la subscripció a la llista Lagarriga-garbell, rebre un recordatori de la contrasenya o bé canviar les vostres opcions de subscripció , introduïu l'adreça electrònica de la vostra subscripció:\nLlista Lagarriga-garbell, administrada per gar at garbell.org, stefano at faino.com\nInterfície administrativa de la llista Lagarriga-garbell (requereix autorització)


El pròxim 15 de gener s’enceta un nou cicle de passejades naturals i culturals per Rubí - Ajuntament de Rubí\nEl pròxim 15 de gener s’enceta un nou cicle de passejades naturals i culturals per Rubí\nEl pròxim 15 de gener s’enceta un nou cicle de passejades naturals i culturals per Rubí Els itineraris, que enguany inclouen algunes novetats, es duran a terme el segon i últim diumenge de cada mes. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/el-proxim-15-de-gener-s2019enceta-un-nou-cicle-de https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nEls itineraris, que enguany inclouen algunes novetats, es duran a terme el segon i últim diumenge de cada mes.\nEl diumenge, 15 de gener, l’àmbit d’Identitat i Projecció Exterior de l’Ajuntament engega un nou cicle de passejades naturals i culturals per Rubí. L’objectiu d’aquesta iniciativa, que es va posar en marxa l’any passat, és promoure i difondre el patrimoni natural, paisatgístic, històric i cultural del municipi.\nLa primera passejada natural portarà els participants fins a Can Xercavins, passant per les vinyes de Can Ramoneda i Sant Muç. El punt de trobada serà a la plaça del Doctor Guardiet, a les 9 del matí.\nLes passejades naturals es faran sempre el segon diumenge de mes. Hi poden participar un màxim de 60 persones i un mínim de 10. No hi ha límit d’edat, però els menors de 16 anys hauran d’anar acompanyats d’un adult que se’n faci responsable. El punt de trobada per iniciar aquestes passejades sempre serà la plaça del Doctor Guardiet. L’hora de sortida variarà en funció dels mesos. Així, a l’octubre, novembre, desembre, gener, febrer i març, la sortida serà a les 9 del matí, mentre que els mesos d’abril, maig, juny i setembre serà a les 8 del matí.\nPel que fa a les passejades culturals, sempre es duran a terme l’últim diumenge de mes i el punt de trobada, com en el cas de les passejades naturals, serà la plaça del Doctor Guardiet. En canvi, l’horari de sortida serà sempre a les 11h. Les passejades culturals, que estan limitades a un màxim de 30 participants i un mínim de 10, tenen una durada prevista d’entre 1 i 2 hores.\nLes inscripcions per a les dues modalitats de passejades s’han de dur a terme a La Botiga de Rubí – Oficina d’Informació i Turisme, ubicada al c/ Maximí Fornés, 23 (Telf: 93 587 27 60). En cas que les passejades coincideixin amb una festivitat destacada, l’activitat es traslladarà al diumenge següent.


Tractar amb un amic que no deixarà de parlar del seu xicot - Habilitats Socials I Etiqueta\nIdees De DatesLlarga DistànciaReligiósTipus De PersonalitatHabilitats Socials I EtiquetaDiversAbúsFamíliaCites En LíniaCompatibilitat\nPrincipal/Habilitats Socials I Etiqueta/Tractar amb un amic que no deixarà de parlar del seu xicot\nTractar amb un amic que no deixarà de parlar del seu xicot\nTinc una confessió: sovint sóc la noia que no para de parlar del seu xicot! Vull dir, és tan dolç i maco, i tot em recorda a ell, així que no puc evitar-ho ...\nBé, també he tingut molts amics que no pararien de parlar dels seus nuvis i sé de primera mà el molest que pot ser. El que cal recordar és que allò del nuvi és temporal. És possible que trobeu que la pitjor etapa és després que ella i el xicot es separin i pugueu escoltar tot el que era un imbècil. De totes maneres, aquí teniu alguns suggeriments per sobreviure i desviar les nombroses històries i referències al nuvi del vostre amic.\nCanvieu el tema\nConsulteu un altre tema que us interessi tant a vosaltres com al vostre amic. Es pot adonar que això li recorda alguna cosa que va fer o va dir el seu xicot; en aquest cas, haureu de desviar de nou la conversa fins que, amb sort, obtingui el punt. Li podríeu preguntar com van les seves classes o sobre un programa de televisió que mireu tots dos.\nProbablement la vostra amiga no s’adona que parla sense parar del seu home. El problema es pot resoldre portant-lo atentament amb cura.\nPodeu abordar la situació amb tacte sense iniciar cap conflicte indicant com es produeix vostè sentir quan parla del seu xicot. No l’acuseu d’obsessionada: utilitzeu “I language” per expressar els vostres propis sentiments i evitar la confrontació.\nEm sento frustrat quan canvies el tema de la conversa al teu xicot. M'agradaria explicar-vos què passa amb mi i el meu enamorat.\n'Em sembla que no et preocupen molt per mi i per l'amistat que tinc per oferir, perquè sempre estem parlant del nom del xicot quan estem junts'.\n'Estic content que hagueu trobat un xicot meravellós, però esperava que poguessim passar una estona de qualitat junts, sense parlar tot del [nom del xicot]'.\n'Em sento una mica gelós quan parles de totes les coses boniques que fas tu i el teu xicot. Estic content per tu, però pots ser una mica més sensible als meus sentiments?\nInventa el teu propi esclafament\nSempre podríeu donar a la vostra amiga un tast de la seva pròpia medicina i començar a brollar sobre un enamorat real o imaginari o nuvi vostre. És possible que tingui la pista, però he tingut uns quants amics créduls, i un enamorament imaginari només alimentaria les seves històries.\nFeu alguna cosa divertit junts\nVés a algun lloc divertit que li treurà la ment al seu noi. Podríeu anar a una pel·lícula o a un parc temàtic.\nS'està escoltant ...\nRecordeu que la funció més important d’una amistat és escoltar. Com a amic, teniu el deure d’escoltar obertament, però de vegades cal recordar-li que hi ha altres coses. Utilitzeu la discreció i feu saber al vostre amic quan n’hi ha prou. Bona sort perquè el vostre amic torni a la normalitat.\ncoses a dir al teu amor\nés el meu millor amic enamorat de mi\ncom evitar converses


Enric I. Canela » Blog Archive » Bitxo remeier\nEl càncer de pit triple negatiu és un tipus de càncer de pit molt agressiu. Es denomina així perquè no té els receptors d’estrogen, de progesterona i del factor de creixement de tipus epidèrmic humà. Aquest fet indica que no té característiques hormonals i que no pot ser atacat mitjançant teràpia hormonal ni aquella que actua sobre el receptor del factor de creixement.\nLes cèl·lules canceroses tenen un elevat contingut del receptor TRPV1. Es tracta d’una proteïna de membrana que uneix capsaïcina i aleshores incrementa el flux d’ions Ca2+ a l’interior cel·lular. Quan la capsaïcina interacciona amb aquesta proteïna provoca una sensació de cremada. És la sensació que se sent tant en ingerir un menjar picant com passa amb l’aplicació tòpica dels lligands d’aquest receptor. Es un receptor relacionat amb el dolor. De fet la capsaïcina calma el dolor.\nM’ha cridat l’atenció l’estudi que diu que la capsaïcina alenteix el creixement i fins i tot mata les cèl·lules tumorals en aquest tipus de càncer. Sembla que podria ser una eina contra la metàstasi (veure Expression and functionality of TRPV1 in breast cancer cells Weber LV, Al-Refae K, Wölk G, Bonatz G, Altmüller J, Becker C, Gisselmann G, Hatt H Breast Cancer: Targets and Therapy Volume 2016:8 Pages 243—252). Fa ja anys que s’ha parlat del potencial anticancerigen d’aquests compostos, deien que en actuar als mitocondris provoca apoptosi.\nRealment no sabem el mecanisme d’acció i tampoc no s’ha dissenyat cap protocol de tractament del càncer de put basat en aquest producte o derivats d’ell, però el resultat pot ser transcendent.\nLa capsaïcina és un alcaloide que pertany als vanilloides i és abundant als pebrots picants: bitxo, bitxo de L’Havana, pebre de caiena… Als vermuts m’agrada molt.


Figueres prendrà mesures per l'intent d'agressió a una treballadora social - Empordà\nFigueres prendrà mesures per l'intent d'agressió a una treballadora social\nLa intervenció del vigilant de seguretat va evitar que un usuari agredís físicament la funcionària\nANNA FONT/DDG 22.12.2018 | 10:34\nL'Ajuntament de Figueres emprendrà mesures davant l'intent d'agressió que va patir una treballadora de Serveis Socials per part d'un usuari. L'incident es va produïr a les oficines del carrer Sant Pau, a la zona destinada a les entrevistes personals, i es va poder evitar gràcies a la intervenció del guarda de seguretat.\nLa regidora de Serveis Socials, Dolors Pujol, ha explicat els fets preguntada pel regidor del PP Diego Borrego en el ple municipal d'aquest dijous sobre un intent d'agressió i amenaces que hauria patit una funcionària la setmana passada. «És un fet desagradable i ja hem parlat amb les treballadores socials per emprendre mesures perquè volem que estiguin segures», assegura Pujol.\nLa treballadora no va patir cap dany físic gràcies a la intervenció del vigilant de seguretat. Segons l'Ajuntament, es tractaria d'un usuari que es va mostrar agressiu, però que no duïa cap arma.\nDavant el succés, l'administració municipal impulsarà diverses mesures per evitar aquest tipus d'incidents. «Instal·larem timbres col·locats de manera diferent per avisar a fora, els connectarem amb la Guàrdia Urbana i tot el que se'ns acudeixi», va explicar la regidora.\nA més, també s'intentarà fer un protocol d'actuació d'agressions als professionals de Serveis Socials, es va comprometre l'alcalde, Jordi Masquef.\nPer altra banda, el regidor Diego Borrego va demanar que els fets no quedin «impunes». En resposta, Dolors Pujol va explicar que han estudiat la possibilitat d'obrir la via judicial davant els fets, però s'ha descartat perquè la treballadora amenaçada es vol mantenir en l'anonimat.\n«Hem demanat a la secretària municipal si hi ha alguna manera de fer una denúncia als jutjats en aquests casos però hi hauria d'intervenir la treballadora afectada», va explicar Dolors Pujol.\nAquesta no seria la primera vegada que les treballadores de Serveis Socials pateixen amenaces i intents d'agressió per part d'usuaris, tal com va dir Borrego.\nDe fet, el passat mes de novembre, una treballadora del Consorci de Benestar Social a Salt va ser apunyalada al carrer. Dies després, els Mossos d'Esquadra detenien el pressumpte agressor, que va ingressar a presó el 27 de novembre.\nArran dels fets, Figueres va condemnar l'agressió i va mostrar el seu suport a la treballadora agredida amb una concentració davant l'Ajuntament. «Les agressions i amenaces per part de persones que queden excloses d'ajuts o no se senten prou satifetes es repeteixen i n'hem alertat en diverses ocasions», llegia una treballadora. El manifest també alertava de la «desprotecció» que pateixen i que les porta a treballar amb «por i angoixa».\nEls Serveis Socials de Figueres ja es troben al nou local del carrer Sant Pau.\nConcentració per denunciar una emergència social a Figueres.\nEl Servei de Teleassistència de Roses ha atès 7.213 trucades telefòniques en un any.


Purificació González | martes, 26 de enero de 2021, 10:24\nARCHIVADO EN | Baix Llobregat atur ERTE\nSegons l'Obvervatori Comarcal del Baix Llobregat creixen en 1.689 les demandes d’ocupació a les oficines de treball en el mes de desembre, mentre l’afiliació a la Seguretat Social va disminuir en 1.754 persones.\nAquest informe l'Observatori ha realitzat un seguiment de les principals fonts estadístiques de dades relacionades amb el mercat de treball durant els mesos posteriors a les mesures extraordinàries decretades per l’estat d’alarma declarat el passat 14 de març de 2020. Concretament: demandes d’ocupació i atur registrat; afiliació a la Seguretat Social i mesures de regulació d’ocupació.\nAixí, el mes de desembre augmenta en 1.689 el nombre de persones demandants d’ocupació al Baix Llobregat respecte les que hi havia el mes de novembre i que sumen un total de 145.449. D’aquest creixement, 33 corresponen a la resta de demandants, que aplega, entre d’altres, el conjunt de demandants ocupats en què s’encabeixen les persones afectades per ERTO. Aquest mes augmenta l’atur en 1.689 persones i les altres no ocupades baixen en 33.\nEl nombre d’afiliacions de persones cotitzants en el sistema de la Seguretat Social ha disminuït respecte el mes de novembre en 1.754 afiliacions. Aquesta disminució es registra en les de règim general 1.737 afiliacions menys ja que en les de règim autònom creix en 16 afiliacions. S’observa una caiguda de l’1% de l’afiliació a tots els règims respecte el mes de febrer i del -0,6% respecte novembre.\nEs registren 475 Expedients de Regulació d’Ocupació al mes de desembre al Baix Llobregat que afectaven a 3.445 persones.\nLa mesura més emprada, amb un 83% sobre el total d’expedients registrats, ha estat la suspensió del contracte i suposa el 71% del total de persones afectades per algun dels tres procediments.


Dinastia XII d'Egipte - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Dinastia XII)\nLa dinastia XII és una divisió tradicional de la història de l'antic Egipte. La dinastia correspon a l'anomenat Imperi mitjà o Regne mitjà, que va entre el primer i el segon períodes intermedis. Va durar uns dos-cents anys i es va obrir amb un cop d'estat que va posar fi a la dinastia XI, que havia establert les bases per al nou període amb la reunificació d'Egipte. La cronologia màxima situa el començament de la dinastia vers el 2050 aC i la mínima vers el 2000 aC. El seu acabament fou vers el 1800 aC/1780 aC. La dinastia XIII fou, en realitat, una continuació dinàstica quan es va obrir un període confús amb la presència dels hikses a la zona del delta del Nil.\nEls reis d'aquesta dinastia estan ben documentats. Tots ells han deixat importants monuments i restes, i només al final s'entra en un temps conflictiu. Durant la dinastia, s'estableix fermament el domini egipci a Núbia, sobretot amb Senusret III i Amenemhet III, quan s'estén des Buhen a Semna del sud, entremig de la segona i la tercera cascades del Nil. S'incrementen els contactes amb la regió de Palestina, Fenícia i Síria, on alguns petits regnes o ciutats foren, d'alguna manera, tributaris egipcis; també es comproven intercanvis comercials fluids amb el món mediterrani, el Wadj-wer ('Gran verd') com l'anomenaven els egipcis, especialment la zona de la mar Egea.\nLa capital, inicialment a Tebes, es va traslladar a Ity-tawi, ciutat no localitzada a la zona de Lisht. L'oasi de Faium fou la zona més afavorida per aquests farons, alguns dels quals van fer importants obres agrícoles a la regió, assecant maresmes i posant en cultiu grans àrees de terra.\nEls faraons d'aquesta dinastia foren:\nDades incompletes i incertes; les relacions dubtoses en línies de punts. Els faraons porten la corona i les dones estan en itàlica.\nA partir de la línia de punts : 'Dinastia XII d'Egipte'\nDesprés d'aquesta línia de punts: Dinastia XIII d'Egipte\n↑ Neferu la petita o la menor\n↑ Uret = l'antiga\n↑ El fill reial de Sesostris-Seneb és esmentat junt amb les princeses Itkayet i Neferet, al papir d'El-Lahoun.\n↑ 4,0 4,1 4,2 L'arbre per aquestes princeses és dubtós; une o més d'una podrien ser també filles de Sesostris III en lloc de Sesostris II.\n↑ Khered = la jove\n↑ 6,0 6,1 La localització de les seves piràmides o d'objectes funeraris fan d'aquestes princeses probables filles d'Amenemhet III.\n↑ Amenemhet IV és potser el fill del rei amb la reina Hetepti, però vista la durada del regnat d'Amenemhat III, podria ser també el seu nét o el seu nebot, ja que cap indici permet aclarir els llaços de parentiu.\nPierre Tallet. Flammarion. Sésostris III et la fin de la XIIe dynastie, 2005. ISBN 2-87504-851-3.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Dinastia XII d'Egipte\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Dinastia_XII_d%27Egipte&oldid=25890592»\nImperi Mitjà d'Egipte\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 gen 2021 a les 01:11.


Molins de Rei reclama que acabin les obres de connexió entre l'autovia i l'autopista a Castellbisbal | Viu Molins de Rei\nMolins de Rei reclama que acabin les obres de connexió entre l’autovia i l’autopista a Castellbisbal\nJordi Julià • 07/04/2017\nTots els partits polítics menys la CUP reclamen que s’acabi el pont sobre el Llobregat que unirà l’autopista AP-7 i l’autovia A-2 a l’alçada de Castellbisbal. Creuen que eliminarà el trànsit innecessari de camions pel pont de Molins de Rei.\nEl viaducte està fet però s’ha de completar l’enllaç // Ajuntament de Castellbisbal\nJa fa anys que al passar per l’autovia en direcció Martorell es pot veure un pont que passa per sobre i creua el riu Llobregat, eternament pendent d’acabar. Des de fa onze anys s’està construint un enllaç entre l’autovia A-2 (des de la banda de Lleida) i l’autopista AP-7 (cap a Girona). Ara mateix, aquesta connexió es pot fer passant pel petit tram de peatge que hi ha fins a Martorell, però molts prefereixen agafar una alternativa gratuïta: el més habitual és agafar les carreteres que van en paral·lel, per Castellbisbal, però també hi ha qui opta per anar a voltar fins a Molins de Rei per creuar pel pont de Quatre Camins o el que hi ha a l’alçada del polígon El Pla i fer l’enllaç allà.\nAixò “genera un trànsit innecessari, sobretot de vehicles pesats”, afirma el manifest que han aprovat gairebé tots els partits polítics de Molins de Rei per demanar al govern espanyol que acabi les obres. Segons el document, aquest trànsit fa que hi hagi “més contaminació”, el col·lapse d’una infraestructura no pensada per fer aquesta connexió i més accidents derivats d’aquest trànsit que provoquen “col·lapses” a Molins de Rei provocant més contaminació.\nAquest manifest parteix d’una trobada entre diferents municipis, sorgida dels que els toca més de prop: Castellbisbal. A més de Molins de Rei s’hi han afegit Pallejà, el Papiol, Sant Andreu de la Barca, Sant Cugat, Rubí i Terrassa. Tots ells portaran textos similars als plens municipals.\nAl de Molins de Rei, fet al mes de març, tots els grups hi van votar a favor menys la CUP, que es va abstenir. “La infraestructura és una agressió al medi ambient en tota regla, amb una nova desviació del Llobregat que ha tingut el silenci còmplice dels impulsors de la moció”, van argumentar els anticapitalistes tot i considerar “incomprensible i inacceptable” l’endarreriment.\nEl manifest reclama al Ministeri de Foment que acabi les obres definitivament 2017 i demana a la Generalitat que faci tot el possible per fer-ho complir, d’una obra que s’ha anat posposant any rere any.\nEtiquetes:A-2 AP-7 Castellbisbal infraestructures


tramès: 15.02.2010, 19:07\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - La cursa de bòlids [RIP TDT TV3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 140 Mb.\nEls pingüins de Madagascar - La cursa de bòlids\nEls pingüins i els lèmurs han decidit fer una cursa de bòlids per tot el zoològic. Els pingüins amb el seu vehicle oficial, els lèmurs, amb el cotxet del zoològic de l'Alice! El que guanyi es queda el cotxe de l'altre! Aparteu les criatures, que comença la cursa!\ntramès: 19.02.2010, 16:22\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - L'hàbitat encantat [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 119 Mb.\nEls pingüins de Madagascar - L'hàbitat encantat\nMarlene està esgarrifada, en el seu cau passen coses estranyes i el pitjor és que la seva por és contagiosa, els nostras amics tenen que intervenir!!\ntramès: 19.02.2010, 16:23\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Operació Peus reials [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Operació: Peus reials\nEl rei Julien farà fora en Mort del seu hàbitat, perquè no para de trepitjar-lo. Qui li pot treure aquesta mania? Els pingüins?!\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - La veritat fa mal [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - La veritat fa mal\nCapità, s'ha empescat un pla, que recluta no troba bé... i el pitjor és que s'ha fet públic... tenim problemes pingüins!!\ntramès: 22.02.2010, 13:24\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Rei per un dia [RIP TDT TV3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Rei per un dia\nprofitant que en Julien és a l'hospital, en Maurice farà de rei... I quin rei! Això és de bojos!\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Preparats Peix! [RIP TDT TV3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Preparats? Peix!\nDesprés d'adonar-se que els han canviat el peix de veritat per una espècie de combinació molecular de soja, els pingüins han decidit que la solució era segrestar un camió ple de peix! I és que ells són pingüins! I els pingüins mengen peix!\ntramès: 22.02.2010, 13:25\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Operació Rescat d'en Mort [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Operació: Rescat d'en Mort\nAls nens cada dia els agraden més els Morts de peluix que venen a la botiga del zoo. De fet, en Julien, que n'està molt gelós, ja se n'ha encarregat. Els ha fet tornar tots a la fàbrica, fins i tot el Mort de veritat!\ntramès: 25.02.2010, 18:03\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Un miracle sobre gel [RIP TDT TV3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 136 Mb.\nEls pingüins de Madagascar - Un miracle sobre gel\nNo et perdis el partit d'hoquei sobre gel entre les rates i els pingüins! Qui guanyi, es queda amb el gel!\ntramès: 25.02.2010, 18:04\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Un assalt i quatre piles [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Un assalt i quatre piles\nEl Capità, després de robar les piles de l'equip de música d'en Julien, acabarà a la gàbia d'un cangur amb molt males puces! Qui el caçarà abans, en Julien o el cangur?!\ntramès: 25.02.2010, 18:05\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Vis i no vist [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Vis i no vist\nEn Maurice ha desaparageut!! Be el Rei Julien manté la teòria que és presoner dintre una càmera fotogràfica però els nostres pingüins no van neixer ahir!!\ntramès: 01.03.2010, 14:42\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Amor de mico [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Amor de mico\nLa Lulu, una ximpanzè que s'estarà quatre dies al zoo, robarà el cor a en Phil, que no sap com fer-s'ho perquè s'enamori d'ell. El pitjor de tot, però, és que la Lulu s'ha enamorat d'en Mason! Avui pot passar de tot!\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Anellats [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 125 Mb.\nEls pingüins de Madagascar - Anellats\nEls pingüins s'hauran de refiar dels lèmurs si volen salvar el zoo. No t'ho perdis!\ntramès: 02.03.2010, 20:55\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Companyes [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 115 Mb.\nBitRate: 1222 Kbps\nEls pingüins de Madagascar - Companyes\nLa Marlene està molt contenta de tenir una companya nova... fins que descobreix els costums que té, és clar... Que desagradable!\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - En Mort perd el cap [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - En Mort perd el cap\nEn Mort, que per accident ha quedat exposat al superaig d'en Kowalski, s'ha convertit en un lèmur gegant i superforçut. Ara es venjarà de tots els que s'han aprofitat d'ell... I en Julien ja pot començar a córrer!\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Intercanvi de papers [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 128 Mb.\nEls pingüins de Madagascar - Intercanvi de papers\nEn Roger, el cocodril, que està tip que les rates el martiritzin, ha anat a demanar ajuda als pingüins. La solució és agafar la brutalitat d'en Rico i ficar-la a dins d'en Roger amb un intercanviador de cervells, i que la natura segueixi el seu curs...\nFrozen. El regne...\nEl missatger de la...\nLa línia recta -...\nDetroit - Kathryn...\nDemà comença tot -...


Mataró Cultural entrevista Sílvia Vaquero, una jove mataronina que de petita ja destacava com a ballarina, cantant i actriu | Mataró Cultural\nVaquero, que canta i balla des de ben petita, ha publicat recentment el seu primer treball, titulat “Sintiéndote”. Un llibre de poesia, basat en experiències personals on ella mateixa diu que moltes persones, especialment dones, s’hi poden sentir identificades.\nL’entrevistada d’avui va iniciar-se en el teatre quan era molt jove. Amb set anys va participar a l’obra “Annie” als teatres Novedades i Victoria de Barcelona, sota la direcció de Luís Ramirez. Als nou anys va actuar per primera vegada pel cinema i, sense deixar de treballar, s’ha dedicat a formar-se com a actriu.\nPosteriorment va venir la seva afició per l’escriptura i ja treballa en nous projectes editorials.


Els jubilats de Fraga vigilaran rutes escolars a partir del dia 5\nENSENYAMENT SEGURETAT VIÀRIA\nActualitzada 30/01/2018 a les 08:53\nA petició del Consell de la Infantesa, amb comerços de la zona\n© Un dels cartells que indica la ruta al Miguel Servet.\nVoluntaris de la Llar de Persones Grans de Fraga acompanyaran a partir del dilluns 5 de febrer els grups de nens que ho desitgin des dels diferents punts de trobada fins als respectius centres educatius. Aquesta iniciativa és del Consell de la Infància i l’Adolescència de la capital, que ja a finals de l’any passat va iniciar el projecte de rutes escolars segures. El consistori va pintar i va delimitar amb llapis de colors cada recorregut als col·legis de Primària a l’espera de posar en marxa aquesta experiència.\nLa sortida des dels diferents punts de trobada que s’han instal·lat prèviament serà a tres quarts de nou i per als col·legis que fan jornada partida la sortida a la tarda serà a tres quarts de tres. Des del Consell de la Infància i l’Adolescència animen la resta de nens a seguir en grup les rutes fins als col·legis de forma autònoma i segura.\nAquesta iniciativa també preveu que comerços i establiments en aquestes rutes puguin fer-se càrrec de la seguretat dels nens i estiguin en contacte continu tant amb els familiars com amb les escoles.\n7.Un incendi crema deu hectàrees de vegetació agrícola i forestal entre Nalec i Rocafort\n8.L’alcalde de Cervera “normalitzarà” la relació amb el bisbe de Solsona\n9.Rescaten un motorista de 71 anys accidentat a la vall de Cabó\n10.Bon Preu construeix una gasolinera a Tàrrega, que obrirà a la tardor


> Recursos > recuperar > com recuperar fotos esborrades de Nexus 4\nJuntament amb l'alleujament del Nexus 5, Nexus 4 propietaris ha estat esperant molt de temps per a l'actualització d'Android 4.4 KitKat Nexus 4 dispositius. Finalment, es tracta, per davant d'altres dispositius Android, incloent el nexe 7, Nexus 10 i Galaxy Nota 3, etc.. No importa quina versió d'Android que he instal lat al seu nexe 4, recordeu recolzar les dades amb regularitat. Que és important, especialment quan perds les dades importants. Llavors què sobre haver suprimit fotos en un nexe 4? Hi ha una manera de treure't de aquests problemes. A continuació, aquest article tracta sobre a parlar sobre com recuperar fotos esborrades de Nexus 4.\nDescarregar un programa de recuperació de foto nexe 4 gratis\nAbans de fer res, cal tenir programari de recuperació de foto nexe 4: Wondershare Dr.Fone for Android(Android Data Recovery). Aquest programa permet escanejar fotos esborrades de la Nexus 4 directament i recuperar-los amb un sol clic. A més, vostè pot veure totes les fotos abans de la recuperació. Vostè pot descarregar una versió de judici d'això sota de franc per tenir un provar.\nNota: A més fotos, també pot utilitzar aquest programari per recobrar vídeos, contactes, missatges, música i documents des d'un munt de telèfons Android i pastilles (veure la llista de dispositius compatibles i Android aquí).\nComptar en un nexe 4 en 2 passos\nAbans de la recuperació: habilitar la depuració d'USB en el seu nexe 4\nSi heu activat USB depuració el seu nexe 4 abans, vostè directament pot començar la recuperació segons els passos següents. Si no, cal posar-lo ara. És molt simple. Aneu a configuració < Sobre telèfon < aixeta nombre de complexió per a diverses vegades fins a aconseguir una nota que estàs sota desenvolupador mod < a escenes < Opcions desenvolupador < comprovació de depuració d'USB. També pot comprovar la versió d'Android al seu nexe 4 d'aquesta manera si tu no ho saps.\nPas 1. Executar el programari i comenci a escannejar el seu nexe 4\nDesprés de descarregar i instal·lar el programa, executar-lo al seu ordinador. Continuació, obtenir el seu nexe 4 connectat. Quan el programa detecta el vostre dispositiu, es presenta vostè la finestra següent. Feu clic a Inici per començar a escanejar el seu nexe 4 per fotos esborrades en això.\nPas 2. Presentar i recobrar fotos en el seu nexe 4\nDurant l'escannejar, vostè pot començar presentant les fotografies es troben en la categoria memu. Veure totes les fotos en el resultat d'escaneig i escollir el que voleu. Guardar-los al vostre ordinador fent clic a recuperar.\nNota: No només Nexus 4, Wondershare Dr.Fone for Android també funciona molt bé per a altres dispositius Android de Samsung, HTC, LG, Motorola, etc. Vostè pot veure la llista de dispositius compatibles aquí.\nDescarregui la versió de judici sota de franc per tenir un provar ara.


La Fundació Catalunya Segle XXI s'interroga sobre la justícia global - VilaWeb\nDilluns 28.06.2004 06:00\nLa Fundació Catalunya Segle XXI s'interroga sobre la justícia global\nLa performance 'Qui mou el món', a càrrec del Grup Furafollas, és el primer acte de la Fundació Catalunya Segle XXI, amb vistes al diàleg 'Contribuint a l'Agenda Global', que es farà al Fòrum de les Cultures el 22 i 23 de setembre vinent. De fet, aquest diàleg exposarà els resultats de la Consulta Justícia Social, que el internautes poden fer a través d'aquesta pàgina. Es tracta d'un qüestionari on tothom pot opinar sobre les diferents alternatives que es presenten a l'actual model de globalització. I és que, segons els organitzadors, el nostre món reclama la construcció d'un nou ordre econòmic internacional, més just i democràtic, com a símbol de racionalitat i sentit comú. L'objectiu és recollir les opinions i aportacions de la ciutadania per posar-les en coneixement dels conferenciants del Diàleg al si del Fòrum 2004, contribuir a avançar en la formulació programàtica des del pensament crític, connectar el nivell de rigor analític dels teòrics crítics amb la capacitat de mobilització i les experiències dels moviments socials.\nPer donar a conèixer la iniciativa de la Consulta Justícia Global s'han programat tot un seguit d'activitats de difusió. Des de començament del més de juny, més de dues-centes persones ja han respost el qüestionari.


L'infomatiu SANT ANTONI: Temps de canvis?\nTemps de canvis?\nAvui ningú no posa en dubte que el poder polític és profundament corruptor. També és veritat que no tots els polítics són uns corruptes. Però tal vegada més important que això és el fet de que tot poder real es va erosionant alhora que desgasta els seus pilars. De manera que, per tal de subsistir, una col·lectivitat humana ha d’actualitzar i renovar periòdicament les seves connexions i jerarquies. Per tant, és molt convenient percebre i corregir les fallides de seguida. Si una societat no és capaç de detectar amb prou antelació anomalies i disfuncions, o no disposa de pautes de correcció i substitució dels engranatges que fallen, pot arribar al col·lapse final gairebé sense adonar-se’n. Cap entitat, norma ni institució té assegurada supervivència perpètua.\nRecordem que en els darrers temps la delinqüència político-social no ha deixat sa i estalvi cap racó de la nostra societat: es poden exhibir fets i personatges impresentables en tots i cadascun dels nivells o de les institucions. Molts d’ells els tenim ben presents. Però, sobretot, existeix la percepció ciutadana d’una connivència entre la classe política, entesa com a estament, i els grans poders fàctics, fins al punt de no admetre la gent del carrer com a agent actiu de les decisions que es prenen, més enllà del vot cada quatre anys.\nFa uns anys, en plena crisi econòmica, una bufada de vent fresc (“Indigneu-vos”, Primavera àrab, 15 M, Ocupem Wall Street) va ser tema estrella a les notícies de tot el món, va sacsejar diverses societats i fins i tot va fer caure alguns governs. Però aviat es va constatar que les societats modernes són entitats força complexes, amb moltes inèrcies, propenses a manifestacions esporàdiques de protesta i rebuig, però poc disposades a saltar barreres institucionals o legals. Cada cop, però, es fa més evident que els canvis que les societats contemporànies estem vivint i patint no són passatgers. Per tant, sembla lògic pensar que les formes de governar aquestes societats també pot canviar.\nPer això donem la benvinguda a nous corrents polítics amb opinions i sensibilitats renovades. Tot i que no surten gaire als mitjans de comunicació, doncs suposen un sotrac a l’ordre establert, han sorgit un seguit de col·lectius, plataformes i processos que proposen, com ells mateixos diuen, “impulsar una rebel·lió democràtica des de baix”. Des del territori. El carrer ha esdevingut també un espai d’alternativa, de proposta i coneixement.\nSaludem totes aquestes iniciatives ciutadanes que demostren que “sí es pot”, i a la vegada els demanem que defugin les declamacions retòriques, lliguin local i global, el dia a dia amb preocupacions estratègiques, i no caiguin en la propaganda de receptes que curen qualsevol malaltia ni de solucions inviables. Que escoltin, que recordin que ningú té la veritat absoluta, que es pot aprendre molt dels errors, i que la història també està plena d’encerts i conquestes personals i col·lectives.\nNo oblidem que tenim uns ideals potents que s’han anat consolidant al llarg de més de 200 anys: llibertat, igualtat i solidaritat (amb l’afegit recent de sostenibilitat, eficiència i justícia).\nEtiquetes de comentaris: Editorial, Pep Sala, Tardor 2014\nLa poesia truca a la porta\nBarcelona Capital de la Sardana 2014\nEl Triangle està de dol\nConèixer el barri de Sant Antoni\nAprofitar les energies\nDebat obert sobre la Ronda de Sant Antoni\nSant Antoni 1714\nEnjardinament d'escocells a Sant Antoni\nReclamem l' institut a Germanetes\nTabalers Trapelles, la nova colla del barri\nActivitats del nou curs\nLa nostra companya Mª Lluisa Baiget rebrà la Medal...\nRevisions del gas\nEls punts d'entrega de menjar sec del barri marxen...\nLes alzines arrencades del Paral·lel\nLes obres de reforma del Paral·lel


El dia que l'empresari gironí i directiu del Barça Dídac Lee va «tornar a néixer» - Empordà\nEl dia que l'empresari gironí i directiu del Barça Dídac Lee va «tornar a néixer»\nL'emprenedor tecnològic comparteix a les xarxes socials un missatge vitalista cinc anys després de patir un fort accident de quad en el que va estar a punt de morir\nDDG 07.12.2017 | 15:38\nEl dia que l´empresari gironí i directiu del Barça Dídac Lee va «tornar a néixer» ddg\nEl sis de desembre de 2012, l'empresari tecnològic empordanès Dídac Lee va patir un greu accident amb el seu quad a Garriguella. No portava el casc ben lligat i va impactar durament contra el terra. Va estar una hora inconscient i es va despertar ple de sang i envoltat de gent. Hauria pogut morir però, per al també directiu del FC Barcelona, va suposar "tornar a néixer".\nHo ha explicat en un missatge a Instagram, on recorda els fets d'ara fa cinc anys: "Em vaig passar una setmana hospitalitzat i em van caldre diversos mesos per recuperar-me. Hauria pogut ser letal. A dia d'avui, només em queden unes quantes cicatrius i molts aprenentatges".\nLee, reconegut per la seva tasca com a empresari tecnològic, assegura que aquell accident li va canviar la vida: "Des d'aleshores, em pregunto 'Viuríem igual si fossim conscients que tot pot canviar en qualsevol moment? Quantes coses ens van quedar per fer i per dir?' El destí volia donar-me una altra oportunitat. I la meva forma de d'agraïr-ho ho és expressant la vida al màxim. Tenint clares les meves prioritats, intento viatjar tot el que puc, aprendre amb cada dia i rodejar-me de persones que m'inspiren cada dia a millorar. Cada segon pot ser el darrer, queda molt per fer i moltes aventures per viure!"\nDídac Lee acompanya el missatge amb una fotografia seva vestit a punt per practicar amb el quad i un missatge de l'empresari Richard Branson: "els valents no poden viure per sempre, però els prudents no viuen en absolut"


Toc de queda nocturn a Lleida, Tàrrega, Balaguer, Mollerussa i Alcarràs - Alcaldes\nInici NOTÍCIES Toc de queda nocturn a Lleida, Tàrrega, Balaguer, Mollerussa i Alcarràs\nLLEIDA • Segrià\nSolsona surt de la llista de municipis amb toc de queda\nEl Govern amplia la llista de municipis on s’aplicarà el toc de queda nocturn a 165: ho acaba d’anunciar la portaveu del Govern Patrícia Plaja. En la nova llista s’incorpora Lleida, l’única capital que, fins al moment, es salvava. També Mollerussa, Balaguer, Tàrrega i Alcarràs. Paral·lelament Solsona surt de la nova petició del Govern i es mantenen La Seu d’Urgell, Alpicat i Tremp.\nArticle anteriorAda Colau és escollida per coliderar la xarxa mundial de ciutats contra la crisi climàtica a Europa\nArticle següentSabadell destina prop de 500 mil euros per a finançar serveis socials bàsics


Cinque Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nCinqueApartamentVicolo del cinque, 38, Trastevere, Roma, Itàlia, 00153 - Veure al mapaNotable7,0Basada en3comentarisCinqueVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 27 fotos\nSynagogue of Rome is 600 metres from Cinque, while San Francesco a Ripa is 700 metres from the property. The nearest airport is Rome Ciampino Airport, 14 km from Cinque.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Cinque de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Després de més de 20 anys d'experiència al sector del moble i més de 10 anys d'experiència franquiciant diferents punts de venda, ens oferim als nostres futurs franquicats.\nLes botigues Oportunissimo són presents en gran part del territori nacional, sent aquest un negoci basat principalment en l'eliminació de totes les despeses innecessàries per a la venda de productes de mobiliari, i la compra conjunta abaratint els costos, aconseguint amb això una alta rendibilitat en els nostres franquiciats així com un preu insuperable pels nostres clients.\nSi estàs interessat en franquiciar-te no dubtis en posar-te en contacte amb nosaltres\nper telèfon 687335287 oa l'email info@oportunissimo.com\nper tal que et puguem facilitar tota la informació necessària.\nAlguns dels avantatges de pertànyer a la franquícia Oportunissimo són els següents:\nMarca present a nivell nacional\nAssistència a tots els àmbits necessaris per gestionar la teva pròpia botiga.\nLes millors condicions comercials del mercat.\nPublicitat a un cost molt baix.\nVenda en línia .\nGran varietat de productes exclusius.\nLiquidacions d'article a un preu molt per sota del cost.\nRendibilitat contrastada dels nostres punts de venda.


La Generalitat demana "responsabilitat" amb la reconstrucció després de presentar el seu pla a Moncloa | Valencia Extra\nLa Generalitat defensa la “responsabilitat col·lectiva” d’aprofitar l’oportunitat que suposarà el fons europeu de reconstrucció, després de presentar aquest dilluns el seu pla a representants del Govern en la Moncloa.\n“Ara la Comunitat té un repte: aprofitar aquesta oportunitat històrica”, ha reivindicat el director general de Representació Institucional, Jorge Alarte, després d’analitzar aquest dimarts amb el president, Ximo Puig, la presentació de l’estratègia valenciana de reconstrucció al costat de la resta de la delegació que va anar a Madrid.\nL’objectiu del Consell és que el fons de la UE supose un impuls al desenvolupament econòmic i a la generació d’ocupació, per la qual cosa es compromet a treballar “a favor de la cogovernança i la participació de tots els partits”.\nPerò, sobretot, el govern valencià veu prioritari que a aquesta “gran aliança per la reconstrucció” se sumen els sectors productius i els representants dels treballadors, en el que suposarà “una quantitat ingent de recursos públics”.\nLa Comunitat va ser “la primera comunitat autònoma que va proposar en la conferència de presidents la necessitat d’un pla europeu, un ‘pla Marshall’ que ja és un compromís”, ha recordat el director general després de la trobada amb Puig i amb el secretari autonòmic per a la UE, Joan Calabuig, i el responsable de Coordinació de l’Acció de Govern, Juan Ángel Poyatos.