Estudi Genís diseño gráfico y comunicación visual\nQUE FEM I QUE OFERIM\nAQUESTA ES LA NOSTRA FEINA\nSom un estudi creatiu de disseny gràfic i preimpressió, amb una dilatada experiència en el sector. Experts en disseny editorial, empatitzem amb els nostres clients, ens identifiquem amb el producte i donem solucions a tot allò que forma part de la cadena gràfica. Dominen tots els processos gràfics: dissenyar i redissenyar un logotip, maquetar una revista, un catàleg, llibres, papereria, flyers... reproduir il.lustracions, opacs, transparències amb un escàner d'alta resolució cilíndric marca SCITEX, acompanyat de proves a tot color amb certificació ISO. Els nostres acabats en preimpressió són altament professionals. Experts en crear i desenvolupar projectes web, amb continguts i posicionament. Us oferim el nostre multidisciplinari estudi, on podreu comptar amb col.laboradors destacats en: correcció ortotipogràfica i d'estil, retoc de color d'imatges, packaging, il.lustració, fotografia...\nAquest és el nostre UNIVERS GRÀFIC. Benvinguts a ESTUDI GENÍS.\nDonem solucions gràfiques i visuals. Aportem la nostra experiència per a la creació de qualsevol projecte amb la màxima garantia.\nEquip multidisciplinari: dissenyadors, correctors, escanistes, informàtics amb trajectòries sòlides i consciència gràfica.\nAmb uns fonaments construïts sobre una llarga experiència gràfica dels seus components i un recorregut basat en la filosofia del servei.\nSuport al servei d’editorials, agències de publicitat i màrqueting, fotògrafs, impremtes, petits tallers i estudis de disseny gràfic.\nUS MOSTREM ELS NOSTRES RECURSOS\nA Estudi Genis, no tenim clients petits o grans, qualsevol treball és benvingut. Ens agrada la nostra feina. Apliquem CONSCIÈNCIA i COHERÈNCIA als nostres treballs, actualitzats contínuament en les tècniques d'impressió i novetats gràfiques. Cada encàrrec és per a nosaltres un repte que ens acompanya en el nostre dia a dia. Sempre veiem el got mig ple: agraïm la confiança dels nostres clients actuals i saludem als futurs. Amb nosaltres, sempre trobareu respostes positives amb solucions gràfiques professionals.\nDISSENY & PREIMPRESSIÓ\nCobrim tot l’espectre gràfic amb la producció editorial com bandera. Desenvolupem maquetes redissenyant-les, o afegint el nostre segell. Especialistes en llibre de text i infantil, col.laborem estretament amb el producte, amb els editors, amb les impremtes, fent del nostre servei un “llarg braç” que supervisa tots els processos gràfics.\nMaquetació i correcció d'estil\nEscàners d'alta resolució cilíndric\nProves de color certificades (ISO)\nTancaments PDF per impremta\nCREACIÓ PLANES WEB\nFem creació de planes web amb dissenys "full responsive” adaptades a tots els dispositius, ordinadors, tauletes i mòbils aplicant l'anàlisi SEO. Desenvolupem els continguts després d'un estudi conjunt amb el client. Facilitem l'allotjament web per a les nostres planes.\nFOTOGRAFIA I IL.LUSTRACIÓ\nComptem amb col.laboradors externs per a la recerca d'imatge publicitaria i visual. Professionals del sector ens acompanyen per crear i divulgar la imatge. Artistes de la fotografia i la il.lustració, apliquen les seves tècniques al servei del client, desenvolupant projectes creatius basats en criteris artístics.\nBLOG I DISSENY ARTÍSTIC\nAl nostre BLOG trobareu tendències del sector, amb conceptes escrits per col.laboradors externs, conscients del lloc on és trobem actualment i aportant un punt de vista actual dels artistes gràfics, disposem també d'un taulell on mostrem col.leccions de pintura i/o objectes gràfics.\nArticles i continguts\nDISSENYS I PRODUCCIONS GRÀFIQUES\nUs mostrem un recull dels nostres treballs realitzats a Estudi Genís. En tenim més en projecte. Potser el proper sigui el vostre. Així ho desitgem, així ho esperem..\nALMA • Restaurant\nCAN BATLLÓ • Clínica dental\nEL TAMBORET • Taperia\nHOTCH POTCH • Educació\nSONG THAI SPA • Massatges i Tractaments\nGEMMA MARTÍNEZ • Estètica\nGRÀFIQUES XAROL • Arts gràfiques\nCONCIENCIA DE ESPECIE • Llibre d’autor\nGEMSER PUBLICATIONS • GEMSER PUBLICATIONS Editorial\nPAIDOTRIBO • EDITORIAL\nCANAL CONSTRUCCIÓ • Publicacions per la construcció\nPRODUCCIONS EDITORIALS • Edicions\nFusionem totes les idees dins del nostre Univers Gràfic\nSom molt proper al client. Demaneu informació sobre qualsevol producte de l'entorn gràfic. Donem sol.lucions. Dominen les gràfiques.\nPortem 18 anys treballant conjuntament amb l’Estudi Genís. En Joan és un gran professional, molt atent, proper i creatiu per als nous projectes. L'Estudi es podria definir en dues paraules: professionalitat i una gran fluïdesa en la comunicació. Desitgem seguir així per molts anys Joan! www.mercedesros.com\nA Estudi Genís, les col.laboracions són fluides, experts en retoc de color i manipulació de la imatge, els nostres camins sempre han estat paral.lels i sempre en plena harmonia, confiança total en els seus serveis i el mètode de treball. www.jorge-agay.com\nEspecialista en escàner\nL'edició de revistes s'enfronta al repte de mantenir el seu prestigi en suport paper enfront del nou entorn digital. En aquest nou context, a Estudi Genís hem trobat una col·laboració decisiva en el disseny, maquetació i lliurament dels treballs. www.almacenesconstruccion.com\nGerent Canal Construcció


Diumenge de pluja - Batec\nEls camins que menen a casa hi ha molt fang. Aquesta nit m’he despertat amb el soroll de la pluja. Just obrir els ulls he sentit que la C. i la Z. també s’han despertat. Hem anat tots tres a mirar pel porticó com plovia. Encara era fosc. La feina em pren el poc temps que tinc, la feina i córrer per aquestes muntanyes. Posar-se els auriculars i arrencar… Ara ve una pujada…\nAviat 40 anys, una bestiesa. El llibre de Richard Ford a punt d’acabar… He demanat que em passin llistes de música, perquè estic out. Canviar de casa, de rutines… Em sorprèn el canvi de llum, les hores de sol, sense boira…\nPD.- Sembla impossible.\nAfegeix a Delicious Etiquetes: Casa, hivern\n» Crossa emocional\nPublicat el 16.02.14 a Entrades per Oneguin


El Pou Digital : El POUM esbossa la Manresa de les pròximes dues dècades\nCarles Claret | Actualitzat el 29/06/2017\nEl POUM esbossa la Manresa de les pròximes dues dècades\nTEMA DEL MES. Les actuacions i reordenacions previstes al Pla d’Organització Urbanística Municipal (POUM) estan dividides en tres sexennis i, per tant, es pot dir que el planejament urbanístic manresà queda esbossat fins a l’any 2035. Tot i així, i amb l’objectiu de prioritzar les intervencions i projectes sobre la trama urbana –al marge de les especificitats tècniques i els diversos àmbits de transformació i creixement aquests queden circumscrits dins del primer, el segon o el tercer període de sis anys, en funció de la viabilitat i la necessitat de portar-los a terme.\nCal recordar que una cosa és el planejament i l’altre l’execució de les obres i la transformació real del teixit urbà. Tot plegat dependrà de la conjuntura i de la gestió dels diferents governs municipals de la ciutat. En qualsevol cas, la proposta final –després que en tirés endavant una d’inicial ara just fa dos anys– és fruit de cinc anys de debat i no va tenir cap vot en contra en el Ple del 30 de març passat, en el qual se li va donar llum verda. El nou POUM, que substitueix el pla general vigent des de 1997, va comptar amb el vot positiu dels regidors de tots els grups, excepte els tres de la CUP, que es van abstenir. El regidor del PSC i exregidor d’Urbanisme de l’Ajuntament de Jordi Valls, Joaquim Garcia, vol ressaltar, respecte al treball que s’ha dut fins a la proposta final que «aquest POUM ha estat cosa de quatre grups: PSC, CUP, ERC i CDC. Som els únics grups que hi hem treballat a fons». El grup municipal socialista, tot i alguns matisos, subratlla així la corresponsabilitat de la formació amb la futura fesomia de Manresa, tot i ser a l’oposició.\nPer la seva part, Gemma Tomàs, regidora de la CUP, argumenta que, tot i que el seu grup va optar per l’abstenció en l’aprovació provisional –van votar a favor en la inicial–, «el POUM va canviar amb l’entrada d’ERC al govern de la ciutat. La seva sensibilitat, com també la del PSC, és diferent a la que hi hagués hagut amb CIU fent el plantejament en solitari. Malgrat tot, les nostres aportacions, tot i mantenir-se en bona part, no són centrals en el projecte de ciutat que defensa l’equip de govern». Tomàs, ho concreta dient que «és un POUM correcte, però no és el POUM de la CUP». Aquesta és la justificació del grup municipal respecte de l’abstenció en la votació que, a banda, va presentar dues al·legacions al document final: una respecte del desenvolupament futur del sector dels Trullols i l’altre sobre els criteris i prioritats globals de creixement de la ciutat.\nMarc Aloy: «El planejament futur no es fixa en el creixement de la ciutat. Manresa no ha de créixer més, del que es tracta és, entre tots, repensar l’espai que tenim»\nPer a Marc Aloy, regidor de Planejament, Projectes Urbans i Entorn natural, l’esperit general del POUM és «transformador, pretén ampliar i millorar l’espai públic i rehabilitar el parc d’habitatges obsolets, especialment al centre històric on està especialment degradat». Aloy explica que el planejament futur no es fixa «en el creixement. Manresa no ha de créixer més, del que es tracta és, entre tots, repensar l’espai que tenim». La conclusió des de la regidoria és també conseqüència dels alts registres d’habitatge buit a la ciutat (uns 8.000, que s’apropen a una quarta part del parc immobiliari existent, tal com s’analitzava en el reportatge d’El Pou de la gallina de gener d’aquest any).\nEl grup municipal de la Candidatura d’Unitat Popular, molt sensible a la desocupació de pisos i a l’estat del centre històric, opina, per boca de Gemma Tomàs, que a Manresa «no es pot començar a construir fins que no s’hagi reduït el tant per cent d’habitatge buit. Un cop ocupats, cal que es construeixi la ciutat consolidada, és a dir, tots aquells solars exclosos. Si aquests no es desenvolupen han de passar a ser espai per a la ciutat, com en el cas de la plaça de Mercè Angla Escaler». Respecte de la contenció de creixement prevista al POUM, la CUP pensa que «si es parla de mobilitzar 113 habitatges buits a l’any, això representa distribuir tot el parc buit al llarg dels divuit anys de vigència del POUM i no pas des de l’inici». Així, Tomàs afegeix que temen que hi continuï havent «un creixent que no ocupi l’habitatge buit. Sí que és cert que s’estableix reduir del 17 al 15% l’habitatge no ocupat, però creiem que aquest percentatge encara és insuficient».\nMarc Aloy aclareix que el percentatge de desocupació, actualment, «és del 21%. A l’aprovació inicial es fixava l’objectiu d’arribar a un 17 i, a l’aprovació provisional, efectivament, s’ha reduït a un 15.» Per tant, entre els objectius fixats pel POUM «hi ha reduir en un 6% el volum de pisos buits». Joaquim Garcia, per la seva banda, respecte a l’habitatge comenta que, en línies generals, el nou pla sí que «defineix una política molt més social. Des de la gestió i els plans d’habitatge caldrà, però, fomentar el lloguer per sobre de la compra de l’habitatge de protecció oficial». Els socialistes estan d’acord amb la CUP en la idea de «limitar el creixement a la ciutat consolidada. No estendre’s cap a nous terrenys, si no és justificat i molt necessari» .\nPlaça de la Bonavista\nUn projecte històric que finalment veurà la llum\n«Tot que jo creia que la reordenació de la Bonavista ja apareixia en el planejament de l’Ajuntament republicà de l’any 1933, el Joaquim Garcia ens va recordar que la definició de la zona de ja estava definida en l’etapa en què la Lliga Regionalista tenia ascendència sobre el govern de Manresa», explica el regidor Marc Aloy. En les últimes setmanes, hem vist l’alcalde de Manresa ensorrant, simbòlicament, un dels immobles de l’illa de cases que ha representat un llast centenari per a la construcció d’un nus de connexió de la confluència entre les carreteres de Vic i de Santpedor, el Passeig i, en línia recta, la carretera del Pont de Vilomara, en el que representaria la continuació en via recta del vial més emblemàtic de la ciutat.\nSegons relata el màxim responsable de planejament del govern municipal, «l’Ajuntament s’ha gastat 5 milions d’euros en l’expropiació de finques i se’n gastarà 2,3 més en la urbanització de la nova plaça». La construcció de la rotonda interior que en regularà la circulació dels trànsit rodat estableix un cercle concèntric superior que perfila les voreres de tots els vials que conflueixen a la plaça –les de les carreteres de Vic i de Santpedor i les del carrer de Jacint Verdaguer– i es crearà una gran zona verda de més de 3.000 metres quadrats.\nEl regidor de Planejament i Projectes urbans comenta que la reordenació es completarà finals d’any i reconeix que, tot i que la rotonda es podrà construir, quedaran dues finques que «les arques municipals no han permès poder adquirir». En qualsevol cas, en aquell punt, un triangle entre el carrer de Jacint Verdaguer, el del Bisbe Comes i la nova plaça hi ha previst un pla de millora urbana que afectarà les edificacions existents –en quedaran tres, una de les quals de propietat municipal. La decisió de tirar endavant el projecte «mantenint un bloc de pisos a la futura Bonavista» no agrada gens al PSC, tot i que aquesta decisió en concret no va determinar gens el signe de la votació socialista en l’aprovació del POUM. Marc Aloy pensa que el futur de l’espai que no és del tot de titularitat municipal en el conjunt de la nova plaça «probablement passa per l’emplaçament d’un edifici emblemàtic per a la ciutat o de caràcter turístic que acabi substituint els immobles que ara continuen a peu dret». Amb aquesta o altres propostes Aloy assegura que el «reordenament final de la Bonavista serà més fàcil gràcies a l’atractiu que també agafarà el nou entorn que s’hi crearà».\nSector de les Barreres-Muralla de Sant Francesc\nEsponjament, revitalització i promoció d’habitatge de protecció oficial\nLa transformació del sector Barreres forma part dels 128 àmbits d’actuació recollits en el nou pla general, 25 dels quals ubicats al centre històric i destinats a renovar el teixit urbà. El POUM, doncs, ha fixat diversos punts relativament manejables dins de la trama del barri vell en què cal fer intervencions per evitar la degradació, renovar el parc d’habitatges i aconseguir espai lliure en vials especialment estrets. En aquest sentit, tant el govern de la ciutat com els grups municipals del PSC i la CUP consideren que la intervenció en el centre històric esdevé prioritària.\nLa zona que apareix al plànol, limítrofa amb els Quatre Cantons on, al marge de la construcció del pàrquing ja s’hi va edificar un bloc d’habitatges de protecció oficial (HPO) promoguts per Fòrum, abasta una illa de cases amb pisos i baixos que caldrà substituir per immobles de nova planta que, continuant amb les promocions anteriors al carrer de les Barreres, tindran un alt percentatge de protecció oficial. La ciutat, segons el que s’estableix en el POUM, té previst construir 3.117 habitatges en aquest règim, 800 dels quals al centre històric i, concretament, en punts com aquest. Sense fer una crítica massa cruenta, la generació futura d’HPO, per a la CUP, «agafa al peu de la lletra la llei. En planifica un 30%. Ni més ni menys», indica la regidora de la formació Gemma Tomàs.\nA banda de l’habitatge protegit, la substitució d’aquest illa de cases possibilitarà l’esponjament de la zona amb la construcció d’una plaça interior que es connectarà amb la Muralla i el carrer de les Barreres a través de l’ampliació del carrer d’en Tahones i del carrer del Pou, que actualment no té sortida. En aquest enclavament, la propietat del sòl és municipal en un 50% i hi ha una segona tinença d’un percentatge elevat, així com altres finques de menor dimensió. Per tot plegat, el regidor d’Urbanisme s’aventura a dir que la rehabilitació de la zona «es produirà ben aviat i dins del primer sexenni establert al POUM».\nCarrer del Pou. Actualment sense sortida\nMarc Aloy apunta que aquest és una bon exemple de gestió urbanística al centre històric, amb la qual la ciutat «guanya i millora espai públic per als ciutadans, que en aquest punt es concreta amb la creació d’una plaça nova, connecta vials i els fa més amples i agradables per passejar i, per descomptat, canvia edificacions obsoletes per habitatge de protecció oficial de nova creació». Sense qüestionar les solucions en aquest tipus d’espais, el grup del PSC indica que la ciutat «ha de fer front al problema dels habitatges que estan abandonats per part d’alguns propietaris i, sobretot, dels que són propietat del mateix Ajuntament». Així com en aquest punt, entre el carrer de les Barreres i la Muralla de Sant Francesc, la titularitat municipal dels immobles afavorirà la rehabilitació, Joaquim Garcia insta a buscar solucions semblants «en els pisos de propietat municipal de la part alta del carrer de Vallfonollosa, que també donarien més vida al Barri Antic». Per estudiar aquest tipus d’intervencions, Garcia «dotar-se d’un pla d’intervenció integral i transversal al centre històric que tingui una vigència i compromís de quatre anys com a màxim».\nEn la mateixa línia, i en relació amb la gestió de l’habitatge al nucli antic, des de la CUP s’exposa que «tot i que és una tasca complexa, es podria haver fet un treball més exhaustiu, d’acupuntura, edifici per edifici, per intentar reteixir o esponjar el teixit urbà de la zona i establir més concretament quins habitatges poden ser útils i quins no». Gemma Tomàs hi afegeix, en línia amb la idea que ja fa temps que pregona el Comissionat pel Centre Històric, Adam Majó, que seria molt oportú «treballar per portar institucions de la Universitat o d’entitats emblemàtiques a la zona per enfortir la revitalització del sector». Una dinàmica que es completaria amb la definició de l’ús d’espais de titularitat com el de l’Anònima, al voltant dels quals s’hi pot incentivar el flux de circulació de vianants.\nEl regidor socialista Joaquim Garcia hi està d’acord i aposta per «reconstruir la ciutat consolidada. Hi ha oportunitats de renovació com la Fàbrica Nova i el seu entorn». Entroncant amb la necessitat de revitalitzar el sector plantejada per Adam Majó i Gemma Tomàs, Garcia planteja com a clau «rehabilitar els edificis antics que encara tenim sense ús, com l’Ateneu de les Piques, el conjunt arquitectònic del teatre Conservatori, l’antiga seu de la Cambra de Comerç a la plaça del Pedregar, etc». En aquesta mateix línia, Marc Aloy explica que el POUM preveu «flexibilitzar les intervencions per a la millora del parc d’habitatges i incrementar l’ús d’aquests edificis més representatius que eren equipaments de titularitat privada».\nTraçat del ferrocarril per la trama urbana\nEliminació de les barreres i aprofitament públic d’espais\nIntercanviador dels FGC a l'alçada del carrer de la Indústria\nA principis del mes d’abril, l’Ajuntament de Manresa, la Generalitat de Catalunya i Ferrocarrils de la Generalitat van signar un protocol pel qual s’estableixen divuit mesos de marge per treballar en un projecte global que integri amablement a la trama urbana les vies del tren, l’espai contigu, els murs i les barreres del curs ferroviari. Durant aquest període els diferents actors, en comissió mixta de treball, també avaluaran les possibles actuacions i sobretot els costos. La idea és establir actuacions concretes per les diferents parts i, en la mesura del possible, establir calendaris d’execució.\nGemma Vila: «Nosaltres hem defensat sempre una estació d’autobusos ubicada a Prat de la Riba per permetre l’accés fàcil de la gent de les poblacions veïnes i no afegir més problemes de trànsit»\nDes d’aquest punt de vista, l’Ajuntament, com comenta Marc Aloy, «és responsable del planejament i necessita proposar solucionar per punts com la connexió del carrer de la Font del Gat amb el Passeig, que actualment té un pas baix i estret o el túnel del carrer de la Indústria propens a inundar-se quan hi ha pluja. També cal resoldre la manca d’accessibilitat de l’estació d’autobusos i recuperar, per a la ciutat, una gran quantitat de sòl que ara es dedica a aplec de material, transferència de mercaderies i estacionament de combois. Marc Aloy exposa d’una banda que «la ciutat necessitaria recuperar com a espai públic l’espai de transferència que té Ferrocarrils de la Generalitat –passat el conegut pont de ferro i en direcció al Passeig. Això es podria aconseguir desplaçant aquestes activitats en un altre punt fora del nucli urbà, fet que propiciaria la creació d’un gran parc lineal que uniria la nova Bonavista i el tram alt del Passeig amb la zona dels Dolors i el parc de l’Agulla».\nCarrer de la Font del Gat\nPer aquesta raó, el regidor apunta que també es pot qüestionar la ubicació de l’estació d’autobusos» que, d’alguna manera, queda aïllada de l’eix que connecta Sant Joan de Vilatorrada i Sant Fruitós de Bages per l’interior de Manresa. Precisament, Gemma Tomàs no pot evitar mostrar escepticisme amb certs plantejaments que s’ha posat damunt de la taula. «Nosaltres hem defensat sempre una estació d’autobusos ubicada a Prat de la Riba per permetre l’accés fàcil de la gent de les poblacions veïnes i no afegir més problemes de trànsit». Joaquim Garcia, al seu torn, apunta que «cal un nou pla de mobilitat per a la ciutat, el que tenim està caducat». I afegeix que, a part d’estudiar a fons els fluxos de trànsit i de transport públic, «és prioritari preveure i afavorir la circulació de vianants i bicicletes». Tot plegat en les intervencions en nous vials i redefinició dels antics sense descuidar «el manteniment i la promoció de la ciutat consolidada millorant les inversions en els carrers, els espais públics, els parcs amb jocs infantils, la pavimentació o l’enllumenat públic».\nEl pas dels Ferrocarrils de la Generalitat per Manresa «ja es va intentar replantejar amb el pla urbanístic de 1997. Hi ha haver propostes per part de tots els implicats, però mai hi hagut una solució consensuada», indica Marc Aloy. Amb el nou protocol s’obre un marc per treballar conjuntament. Gemma Tomàs explica que, des de la CUP, es va demanar poder fer un seguiment d’aquest tema. Aloy, entomant aquesta proposta, assegura que, «l’experiència positiva de treball conjunt del POUM ens ha de servir també per treballar entre els grups municipals en les solucions relatives a l’entorn del tren». Tornant a la necessitat d’afavorir la mobilitat, Gemma Tomàs exposa que per a la CUP sempre s’ha visualitzat la idea de «transformar la carretera de Cardona i la de Vic en un gran passeig, on es pacifiqui el trànsit i es prioritzi el transport públic a través del carril bus. Creiem que és de vital que es relacioni aquest eix amb les estacions de transport públic a més gran escala: la d’autobusos i les de tren (Ferrocarrils de la Generalitat i Renfe)».\nEl traçat, en resum, relligaria Sant Fruitós, passant per la carretera de Vic i la de Cardona i un pont per damunt del Cardener fins al Congost –que la CUP fa temps que proposa, tot i l’oposició d’altres grups– fins a Sant Joan de Vilatorrada. Precisament sobre la proposta de trasllat de l’estació de Renfe al Congost, el PSC «s’hi mostra clarament en contra». Com en el cas de la CUP, Joaquim Garcia també mostra cert escepticisme en relació a la negociació a tres bandes que suposa «el conveni que ha signat l’Ajuntament amb Ferrocarrils de la Generalitat i el Govern de Catalunya per a l’estudi de la traça ferroviària a la ciutat».\nLa connexió interrompuda dels Trullols amb el centre\nEl desenvolupament urbanístic discontinu a l’est de la ciutat fa que la zona dels Trullols no quedi connectada amb la plaça Prat de la Riba (als Dolors) i l’avinguda de les Bases i la zona universitària, creuant la carretera de Viladordis i deixant a l’esquerra el barri de la Font dels Capellans. En aquell punt, el trànsit pot derivar tant cap al centre (per la carretera de Vic), cap la zona de les Bases, seguir cap a la Parada a través de l’avinguda dels Dolors o retornar a la ronda exterior en direcció a Vic i Berga o Barcelona mitjançant la pujada Roja.\nL’avinguda dels Països Catalans connectarà, primerament, els Trullols amb el carrer de Viladordis i, posteriorment, la carretera de Vic amb la rotonda dels Dolors. «Aquesta és una estructura bàsica de ciutat,» exposa el regidor Marc Aloy, «per això la Generalitat té el compromís de pagar la meitat de la construcció del vial que partiria del costat del Decathlon i desembocaria, travessant l’accés a Viladordis, els barris de la Font i part de la pujada Roja a la plaça de Prat de la Riba». Tot i l’envergadura de l’obra, Aloy explica que, sobretot en benefici de la mobilitat, «el POUM facilita la construcció d’aquest nou vial que fa que, en arribar als Trullols, el trànsit no tingui escapatòria». Malgrat que el traçat i els usos posteriors queden molt clars sobre el plànol una altra cosa són els diferents «plans parcials i de millora que regulen el pas la prolongació de l’avinguda dels Països Catalans i la necessitat, a la llarga, que els propietaris dels terrenys per on ha de passar assumeixen el 50% del cost de l’obra que no finança la Generalitat».\nAvinguda dels Països Catalans interrompuda als Trullols\nLa potencialitat d’una zona del terme força ruralitzada i la necessitat d’urbanitzar-la pràcticament des de zero també ha propiciat un estira-i-arronsa en el debat sobre el POUM. Si, en el seu dia, la construcció de l’hipermercat es va validar municipalment a canvi de la urbanització de l’entorn, grups com la CUP temen que «l’entorn de l’avinguda sigui una prolongació del tipus de negocis que hi ha a la zona dels Trullols i no s’aposti per altres planejaments». En aquest sentit, el grup municipal va demanar que s’establissin «mecanismes per al repartiment del comerç en tot l’àmbit del pla parcial urbanístic que no facilitin la col·locació d’una façana de tipus comercial i recreatiu de l’avinguda dels països Catalans», explica Gemma Tomàs. Joaquim Garcia, del PSC, també es mostra en desacord amb «l’excessiva permissivitat del govern de la ciutat per convertir els polígons industrials en àrees comercials». És el cas de la zona dels Dolors o del mateix sector dels Trullols, en el qual els socialistes es van mostrar en contra d’una ampliació de l’hipermercat. El socialistes aposten per «fer cohabitar diferents tipus d’activitats de negoci a la ciutat, però, especialment, potenciar el petit comerç i la manufactura al centre urbà».\nAccessos a l’Anella Verda\nUn acord de consens, però amb inconcrecions\nPer a Gemma Tomàs, regidora de la CUP, sens dubte «el blindatge de l’Anella», un dels punt de defensa més aferrissada de la formació «ha estat un acord d’ampli consens al Ple. Una altra qüestió és la definició del tipus de camins que han de portar fins a les portes». Des de l’Ajuntament, Marc Aloy opina que és indiscutible «la necessitat de connectar el centre de la ciutat amb l’entorn natural a partir d’eixos cívics que permetin la circulació còmoda a peu o amb bicicleta». Per al regidor, un exemple existent és «la connexió de l’avinguda Universitària amb el sector de Joncadella i l’horta del Poal amb voreres amples, arbrat, carril bici i l’amplitud suficient». Des del PSC, Joaquim Garcia entén que el consens sobre l’Anella Verda de la ciutat és també una excel·lent solució per «aprofitar molt millor els recursos de què disposem relacionant la ciutat i l’entorn natural que ens envolta, el riu Cardener i la riera de Rajadell, alhora que estalviem sòl urbanitzable».\nAloy explica que les especificitats dels camins fins a l’Anella Verda quedaran recollides en «un pla especial de l’espai públic». Aquest plantejament tan obert neguiteja el grup municipal de la CUP, que entén «que aquest POUM encara no garanteix la creació de les portes a l’Anella. Sí que és cert que marca quines seran, però no sabem com es desenvoluparan, com seran i de quina manera s’executaran». A les connexions amb les zones del Poal, l’Agulla i la Séquia, Joaquim Garcia afegeix la necessitat de «fomentar els parcs urbans centrals deteriorats i, per exemple, aprofitar l’espai de l’antiga Pista Castell per transformar millor el parc de Puigterrà o millorar l’entorn del Puigberenguer».\nAl centre, carrer de l'Alcalde Selves, al final de l'Avinguda dels Dolors. A la dreta, zona de la Parada Nova a l'alçada del camp del Gimnàstic\nTEMA DEL MESAvinguda dels Països CatalansAnella VerdaPOUMurbanismeBonavista\n» Els cotxes clàssics fan rodar estampes d’altres temps\n» Molts manresans tornen al seu Larraix d'origen a l'agost


Polidoro da Caravaggio - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1543 (Gregorià) (43/44 anys)\nAssemblea de déus, dibuix de Polidoro da Caravaggio, c.1524. Probablement per a la decoració del palau Rota, a Nàpols. Col·lecció privada.\nPolidoro Caldara, habitualment conegut com a Polidoro da Caravaggio (Caravaggio, 1492 o 1495 – Messina, 1543) va ser un pintor italià del Renaixement primerenc, principalment dedicat als treballs decoratius, «possiblement el més dotat i certament el menys convencional dels deixebles de Rafael,». Va ser molt conegut com a autor de pintures, avui dia desaparegudes, per a les façanes de cases romans. No té cap relació amb el pintor, d'època posterior, Michelangelo Merisi da Caravaggio, habitualment conegut pel sobrenom de Caravaggio, tot i que els dos procedien de la mateixa localitat. Potser el fet que Polidoro gaudia d'una gran reputació va influir en què Michelangelo Merisi afegira al seu el nom de la seua ciutat, fet bastant poc corrent en aquella època.\nSegons Giorgio Vasari, mentre treballava com a operari, portant materials per als obrers que construïen les loggie vaticanes es va guanyar l'amistat dels artistes, i va atraure l'admiració de Maturino da Firenze, un dels principals ajudants de Rafael en la decoració del Vaticà. Llavors, al voltant de 1517, va ingressar al nombrós taller de Rafael i va treballar a les Estances de Rafael del Vaticà. En companyia de Maturino va dedicar-se a la pintura de façanes de palaus, amb un èxit considerable fins al saqueig de Roma, per l'exèrcit de Carles V sota el comandament de Carles III de Borbó, l'any 1527, en què Maturino va ser assassinat. Polidoro va fugir a Nàpols, i des d'ací a Messina, on va gaudir d'un gran èxit. Segons la tradició, estava a punt de tornar al centre d'Itàlia quan va ser robat i assassinat per un ajudant, Tonno Calabrese, l'any 1543.\nEntre les obres més destacades de Caravaggio cal esmentar una Crucifixió, pintada a Messina, i un Davallament de Crist (1527) i un Crist portant la Creu (1530-34) ambdues al Museo di Capodimonte de Nàpols, que conserva la millor col·lecció de la seua obra (un esbós a l'oli de la darrera es troba a la National Gallery de Londres). Es tracta d'obres molt particulars pel que fa a l'estil, extremadament lliures pel que fa a la tècnica i de punyent expressió. El Crist portant la Creu mostra una considerable influència de la pintura de l'Europa septentrional, probablement deguda a les tradicionalment intenses relacions entre Sicília i els Països Baixos.\nLes seues altres obres, així com les del seu company, Maturino da Firenze, generalment han desaparegut degut a l'exposició als elements, ja que es tractava de decoracions de façanes d'edificis, tot i que són conegudes per haver servit de base a gravats de Pietro Santi Bartoli, Cherubini Alberti i d'altres. Els dos plegats van ser autors de decoracions de façanes en la tècnica del Graffito, generalment en grisalla, per a diverses cases romanes, als barris de Borgo i Parione (prop de Santa Maria della Pace i a la Via del Pellegrino). Una sèrie de nou petits panells de fusta d'un palau desconegut, potser de Nàpols, dels quals vuit es troben avui dia a la Col·lecció Reial Anglesa i l'altre al Louvre, dóna una idea de la vivacitat i la qualitat d'aquestes obres desaparegudes: «Polidoro va prendre de Rafael la idea de recrear la decoració de l'antiguitat clàssica; però ho va fer amb un esperit personal, lliure i ple d'enginy». Items 6-12 La seua obra es trobava sempre visible per al públic, almenys mentre va perdurar en les façanes, el que la va fer molt coneguda i influent, i va ser emprada «per generacions de joves artistes... com un llibre de text il·lustrat». També va deixar molts dibuixos de gran qualitat.\n↑ Nicola Spinosa (ed), The National Museum of Capodimonte, Electa Napoli, 2003, ISBN 88 51000077image\n↑ Lucy Whitaker, Martin Clayton, The Art of Italy in the Royal Collection; Renaissance and Baroque,pp 56, 63, Royal Collection Publications, 2007, ISBN 978 1 902163 291\nPolidoro (da Caravaggio) Caldara - article a la Catholic Encyclopedia\nFarquhar, Maria. Ralph Nicholson Wornum. Biographical catalogue of the principal Italian painters. Woodfall & Kinder, Angel Court, Skinner Street, London; Digitalitzat per Googlebooks de la còpia de la Universitat d'Oxford el 27 de juny de 2006, 1855, pàg. 34.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Polidoro da Caravaggio\n(anglès) Biografia, per Vasari\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Polidoro_da_Caravaggio&oldid=25808017»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 des 2020 a les 14:36.


Comencen les obres de repavimentación de l’avinguda de Tres Forques – Valencia Noticias\nComencen les obres de repavimentación de l’avinguda de Tres Forques\nS’aplicarà aglomerat fonoabsorbent en 16.701 m2 de calçada per reduir la contaminació acústica\nL’Ajuntament de València començarà els treballs de repavimentación de l’avinguda de Tres Forques, en el tram comprés entre el carrer de l’Arxiduc Carles i l’avinguda de Tres Creus, la nit d’este diumenge dia 19. Es col·locarà aglomerat fonoabsorbent en 16.701 m2 de calçada per reduir la contaminació acústica al barri. L’obra, que durarà al voltant d’un mes, compta amb un pressupost de 445.000 euros.\nLa intervenció consistix en la realització d’un fresat de 8 cm de gruix en tota la superfície i la col·locació de 5 cm d’aglomerat calcari i 3 cm de microaglomerat fonoabsorbent. «Amb esta actuació, a més del manteniment de l’avinguda, s’aconseguirà reduir la contaminació acústica, ja que l’aglomerat fonoabsorbent és capaç de reduir el soroll fins a un 75 %, millorant així la qualitat de vida del veïnat», ha destacat el regidor d’Urbanisme, Vicent Sarrià.\nEl paviment de l’avinguda de Tres Forques presenta un elevat desgast, amb clevills en alguns dels trams i alguns desperfectes. En la última visita al barri de Patraix, juntament amb representants de l’associació veïnal, Sarrià es va comprometre a donar una solució a esta situació.


RECONEIXEMENT RECORREGUT QDD\nAmb l'objectiu de fer un reconeixement del recorregut proposat per a la quedada btt del proper dia 10 d'abril, ens trobem al lloc de sempre un bon grup de socis, ja que per evitar que ningú es perdi el dia esmentat ens cal que vingui gent per a controlar els encreuaments més conflictius. La sortida ens serveix per a treure varies conclusions: hem d'avançar l'hora de sortida a les 8:30 del matí i cal eliminar el tram de sendera de sortida que puja fent una combinació del circuït del descens més la sendera de la Mina, així decidim que començarem pujant pel camí de Cap d'Àsens.\nEl traçat no és molt llarg en quilòmetres (24) però al transcórrer un 90% per senderes és fa molt més lent i les avaries són molt més freqüents que per pistes i camins. Disfrutem dels nou tram de sendera creat darrerament per l'equip de descoberta del club, la sendera del AVEALLS, 3380 metres de sendera nova de trinca que transcorre per les dues vessants de la part alta de la Serra.\nDurant el matí Ximo, com sempre pujant clavat, va trencar els cargols de subjecció del canvi abans del Tossal Redó, i després d'una reparació d'emergència, va tornar a casa acompanyat d'Eladi, Juanjo i Toni, això sí molt mudadet ja que per fí després d'anys i panys estrenava casc. La resta continuem i comencen a aparèixer les punxades i fins i tot una vàlvula tubeless partida per la meitat. Finalment arribem al Pou de les Piques a les 13 hores i encara ens queda pujar per la Pedrera, fer una variant nova que evita els passos difícils d'aquesta sendera i baixar des de dalt de tot pels Figuerals fins a Godall, només continuen Carlos, Óscar i Josep Barberà, els casats cap a casa que les dones...., ja se sap.\nENLLAÇ A LA PAGINA DE LA QDD\nPublicat per Unio Ciclista Santa Barbara a 19:08 3 comentaris\nQDD DESAKATO TIM\nLa quedada organitzada per Desakato Tim ha tingut com a màxim protagonista el recorregut. Cal destacar com en un espai geogràfic tant reduït han pogut trobar i enllaçar tantes senderes, algunes conegudes des de fa temps a la zona de les Veles-Argiler d'Anguera i d'altres de noves. Senders de tota mena des de les baixades ràpides i amb poca dificultat fins a trialeres d'altíssim nivell, on calia ser molt destre per a superar-les, passant per trams de pinar amb miltitud d'escalons i fins i tot un tram de barranc amb corrent d'aigua en el seu curs.\nDels nostres en vam ser cinc: Juanjo, Ximo, Manel, Eladi que es va perdere i no va poder acabar el recorregut, i Óscar que estrenava casc.\nUna gran participació, més de 60 assistents, i al final un bon pica-pica, amb cervesetes i unes truites molt bones. La pròxima quedada ens toca a nosaltres el 10 d'abril per la Serra de Godall, el nostre equip de recerca i neteja de senderes ens té preparades novetats.\nFOTOS DESAKATO TIM\nPublicat per Unio Ciclista Santa Barbara a 15:58 5 comentaris\nPREPARANT LA QDD DEL 10 D'ABRIL\nSom pocs, però valents: Ximo, Juanjo i Manel enfilem cap a la Serra per a evaluar la feina feta les últimes setmanes en la preparació del recorregut que farem en la segona quedada btt que organizarà la Unió Ciclista Santa Bàrbara el proper 10 d'abril. Per donar més emoció a l'esdeveniment mantindrem en secret la ubicació dels quasi 4 km de sendera nova que estem preparant, com ja ve sent habitual des de ja fa un any amb l'ajuda del company Josep Barberà. L'exploració de la zona ens ha portat a descobrir nous paratges, així com es pot veure a les fotos passarem per zones de pinar molt humides, altres de vegetació tipus màquia propis de les serralades litorals mediterrànies i per antics conreus de secà abandonats però on abunden les construccions de pedra seca (marges i barraques) i els avealls (antic art de caça). Serà un sender de dificultat mitjana-baixa amb varietat de paisatges i on caldrà pedalar.\nTambé passem per la zona recentment cremada. El foc va anar des del Tossal Redó fins a la zona de l'Ermita i les coves amb pintures rupestres, encara que es va aconseguir evitar que hi arribés. Es van cremar aproximadament unes 5 hectàrees de matoll que segurament amb les darreres pluges es regenerarà ràpidament. Per sort no va afectar a cap de les senderes que solem fer habitualment.


12 coses meravelloses per fer el 2018 que mostren el millor de Gran Bretanya - interiorsnone\nPrincipal interiors12 coses meravelloses per fer el 2018 que mostren el millor de Gran Bretanya\n12 coses meravelloses per fer el 2018 que mostren el millor de Gran Bretanya\nSi voleu aprofitar més la vida a Gran Bretanya durant els pròxims 12 mesos, els suggeriments de Country Life estan aquí per ajudar-vos a treure el màxim profit d'aquesta bella illa.\nGener: copreça a Garston Wood, Dorset\nEl 10 de gener, els RSPB comencen els seus dies de cobertura anual en aquest bell lloc situat a prop de la frontera entre Dorset i Wiltshire. Els voluntaris reben la benvinguda al llarg de cada dimecres i diumenge fins al març per ajudar l’organització benèfica a gestionar aquest tram de bosc. Copcicing consisteix en tallar soques d’arbres prop del nivell del sòl per estimular el nou creixement: es proporcionen entrenaments, eines i guants. Vegeu més informació a www.rspb.org.uk.\nFebrer: vegeu les nevades al Shepton Mallet\nDesenes de llocs a tot el Regne Unit celebren ara l’arribada de blocs de neu en els seus milions, però el paio de tots aquests espectacles és a Shepton Mallet. La ciutat era la llar de James Allen, també conegut com el rei de Snowdrop, que va ser el primer home que va criar noves varietats de plantes silvestres. Vegeu més detalls a www.sheptonsnowdropfestival.org.uk.\nMarç: Anem a la recerca de saba de bedoll\n"No hi ha moltes fulles noves en arbres o flor, la cirera de cirera és una excepció notable. Tanmateix, la natura està ocupada amb els seus preparatius, perquè, sense veure's, la saba està en augment ", va escriure l'expertista John Wright .\n“A la meitat de la segona setmana del mes, m’aventuro una fusta de bedoll armada amb braça, bitxo, galleda i brocs. Un exercici explorador cap a bedolls, a mitjans de març, es veurà recompensat amb un flux de saba. En 24 hores, es poden recollir de cinc a set pintures de cada arbre.\n"Simplement, oh tan lentament, en un bany marie, es reduirà al sirope de saba de bedoll, una de les mercaderies més buscades del fariner".\nAbril: aneu caminant al pas de Thomas Hardy\nEl bonic litoral situat a la ciutat de Boscastle, al nord de Cornualla, està ple de penya-segats penya-segats rocosos i vistes impressionants: és on Thomas Hardy va conèixer la seva dona. Emma. La ciutat duu a terme una setmana d’activitats del 15 al 20 de març, incloses moltes passejades guiades. Més informació al lloc web visitboscastle.com .\nMaig: aneu a veure proves de cavalls de primera classe\nEl bàdminton, a principis de mes, és mundialment conegut, tant per la seva competència com per l'ambient. Per alguna cosa una mica més sedant, per què no provar el Chatsworth International Horse Trials a Derbyshire. Té tots els pilots més importants i el graciós entorn de la casa de camp, però amb multituds més petites, a més d'un espectacle d'ovelles. El bàdminton funciona del 2-6 de maig (www.badminton-horse.co.uk) mentre que Chatsworth funciona de l’11 al 13 de maig (www.chatsworth.org).\nJuny: Anem a un espectacle agrícola\nAquestes tenen lloc a tot el país i durant tot l’estiu, però el Royal Norfolk Show, que es fa als afores de Norwich els dies 27-28 de juny d’enguany, és una opció fantàstica si voleu recomanar-vos.\nEs jutjaran uns 800 caps de bestiar, juntament amb porcs, ovelles i cavalls pesats, a més hi ha un gran projecte coral, salts d'espectacles, demostracions d'artesania, gundogs i pesca mosca. El lloc web es troba a royalnorfolkshow.rnaa.org.uk.\nJuliol: aneu a la recollida de fruites i creeu alguna cosa meravellosa amb el que recolliu\nLes maduixes, les gerds, les baies de flors majors (si les trobeu) s’apropen al punt àlgid al juliol i, si aneu a recollir vosaltres mateixos o busqueu a l’herba, no hi ha res del gust de la fruita acabada de recollir. les teves pròpies mans justes. La melmelada és l’obvietat per convertir-los (aquí és una de les nostres millors receptes per confeccionar melmelades), però el vi de flors majors fet a casa és bonic - i deixarem la modèstia a part per dir que la nostra recepta per fer-ho és la més fina a Internet . Mentrestant, si voleu acabar amb punyets plens de maduixes, aquestes receptes us ajudaran a aprofitar-les.\nAgost: passeu un dia a una de les platges secretes més fines del Regne Unit\nEl mes més calent i més sec de Gran Bretanya és el moment de dirigir-se cap a la costa. El problema és que tothom tindrà la mateixa idea, per tant, per vèncer les multituds, fer desaparèixer Brighton, Blackpool i Bournemouth per dirigir-se a una de les nostres platges més boniques d’Escòcia o a una de les platges secretes del West West.\nSetembre: Visita a Highland Games\nNo és res més que una celebració de l’ànima mateixa de les Terres Altes: homes gegants en quilts aixecant grans pedres, ballant i, per descomptat, llançant els cabers. En cas que cregueu que aquest aspecte és massa fàcil, estem encantats de revelar que els registres utilitzats s’han remullat d’aigua abans que l’esdeveniment agregés pes. La reunió de Braemar és, possiblement, l'opció més gran i sovint atrau convidats reials, que té lloc l'1 de setembre d'aquest any. Vegeu més informació a www.braemargathering.org.\nOctubre: anar a buscar bolets al bosc nou\n"A l'octubre no faig res, excepte buscar bolets, identificar bolets, fotografiar bolets, menjar bolets, assecar bolets per a la llardera i portar la gent a les farines de bolets", escriu l'expertista John Wright . I si esteu fent un viatge especial, el Nou Bosc és una destinació ideal, tal com explica John:\n“És el lloc més màgic en qualsevol moment, però l’octubre s’adapta millor. La majoria de les fulles segueixen en els arbres, i les castanyes queden espesses a terra; les pomes de cranc envolten la base dels arbres progenitors en una corona verda i els fongs són a tot arreu ... En un dia típic trobarem 60 espècies; el meu rècord de sempre és 125. "\nNovembre: Marca el centenari de l'Armistici\nAl novembre a Gran Bretanya, es celebraran esdeveniments amb motiu del centè aniversari de la fi de la Primera Guerra Mundial. Les exposicions, cerimònies, obres de teatre i cercaviles es citaran al lloc web www.1914.org, mentre que l'Imperial War Museum tindrà esdeveniments als seus llocs de Londres, Manchester, Belfast i Duxford.\nDesembre: aneu a patinar sobre gel en un lloc preciós\nSí, farà fred. Sí, els peus es podran enganxar a unes botes de plàstic mal ajustades i resistents al tungstè. I sí, probablement comenceu a patinar el gel amb tota la manca de gràcia d'un nou poltre nascut. Però un cop trobeu el punt d’equilibri i el dolor en els vostres extrems disminueix pel fred, és un passatemps meravellós hivernal en un lloc bonic.\nAquests dies hi ha pistes a l'aire lliure. Londres té Hyde Park (dins del Winter Wonderland) Hampton Court i Somerset House; Brighton té la pista al Pavelló Reial; Winchester té una pista a l'ombra de la catedral; i hi ha opcions més pintoresques a Edimburg, Bath, York, Cardiff i fins i tot una en el projecte Eden.\nCopyright interiors: 12 coses meravelloses per fer el 2018 que mostren el millor de Gran Bretanya - interiorsnone


CARTA A UN INDECÍS - eBook - Laie\nCatalunya viu un dels moments més importants de la seva història: ha de decidir si vol o no vol constituir-se en estat independent. Més tard o més d'hora, els ciutadans seran convocats a les urnes per manifestar lliurement la seva voluntat, i això exigeix un debat públic madur, serè i respectuós entre els partidaris del sí i del no. Un debat que permeti als indecisos, que són molts, formar-se una opinió i obrar en conseqüència. Eduard Voltas és partidari del sí i en aquesta carta s'adreça obertament a tots els que dubten. Carta a un indecís és un text breu, directe i honest, escrit amb passió però farcit de raons i arguments. Un llibre que convida a imaginar, i a construir, un futur millor.


Representació teatral Projecte Genus | INS Joan Amigó i Callau\nRepresentació teatral Projecte Genus\nEl dimarts 21 de febrer l’alumnat de quart d’ESO va assistir a una representació teatral al Casalet. La teatralització estava programada pel Consell Comarcal i es duu a terme com a preparació de la Jornada de l’adolescència que es celebrarà a Montblanc el mes de maig i que tractarà el tema de els relacions de gènere.\nEl projecte Genus és un projecte educatiu impulsat per l’Oficina Jove de la Conca de Barberà per treballar un tema relacionada amb la salut dels joves. Les diferents accions que es fan duran el curs acaben en una Jornada que reuneix tot el jovent d’aquesta franja d’edat en un mateix lloc on compartiran les experiències i resultats que han sorgit al llarg dels tallers.\nESO 4, Portada Curs 2016-2017, Institut, Salut, Tallers, Xerrades 0


El 'Lluritu', escollit el 3r millor restaurant obert a Barcelona al 2017 - Escola de Turisme i Direcció Hotelera- EUTDH - UAB Barcelona\nFoto: 'El Periódico'\nEl restaurant 'Lluritu', especialitzat en marisqueria i cuina innovadora i moderna, ha estat escollit el 3r millor restaurant obert a Barcelona durant el passat 2017, pels lectors de 'El Periódico', en una enquesta amb més de 18.000 vots.\nDurant el mes de desembre es va realitzar una votació popular entre els lectors de 'El Periódico' per establir els millors restaurants de Barcelona que havien obert les seves portes durant el 2017.\nEntre els deu establiments preseleccionats pel crític gastronòmic Pau Arenós, hi figurava el restaurant 'Lluritu' gestionat pel professor de 'Direcció Comercial Internacional' de l'Escola, Gerard Belenes, juntament amb els seus socis Pau Roca i Pol Puigventós. Els resultats finals de les votacions, van posicionar aquest restaurant en el 3r lloc del rànquing, per sota dels restaurants 'Casa Leopoldo' i 'Bicnic', primer i segon respectivament, després d'una participació de més de 18.000 vots emesos pels lectors del diari.\nEl 'Lluritu', situat al barri de Gràcia, és una marisqueria 'desenfadada', de cuina moderna i informal, que pretén captar sobretot a un públic jove, oferint una carta de productes del mar de qualitat, on tenen cabuda el peix cru, tebi, a la planxa i brasa, i on el fregit hi té poca presència. Javier Caballero, és el xef de l'establiment.\nAltres mitjans de comunicació com 'El País' també han elogiat la proposta culinària d'aquest nou restaurant barceloní.\nPràctica d'organitzar un 'Social Day' per als alumnes en Direcció de Turisme d'Esdeveniments\nEls estudiants del Màster Oficial en Direcció i Organització de Turisme d'Esdeveniments van concloure la sessions lectives amb la realització d'una classe pràctica per aprendre a organitzar un 'Social Day' i conèixer les seves tècniques. Llegir més


En llibertat amb càrrecs els dos detinguts per la 'rave' de Llinars del Vallès - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEn llibertat amb càrrecs els dos detinguts per la 'rave' de Llinars del Vallès\nLa causa està oberta pels delictes de resistència i desobediència\nacn | granollers 04.01.2021 | 13:28\nUn dels detinguts per la 'rave' de Llinars del Vallès sortint dels jutjats de Granollers després de declarar i quedar en llibertat | ACN\nUn dels detinguts per la 'rave' de Llinars del Vallès sortint dels jutjats de Granollers després de declarar i quedar en llibertat\nLa magistrada del jutjat d'instrucció número 1 de Granollers en funcions de guàrdia ha deixat en llibertat amb càrrecs els dos detinguts per la 'rave' de Cap d'Any de Llinars del Vallès. Ambdós hauran de comparèixer periòdicament al jutjat. Els detinguts han contestat només a preguntes de la seva advocada, que ha apuntat que els joves han negat ser els organitzadors de la festa il·legal i han denunciat que són "caps de turc" d'entre els centenars d'assistents. El Tribunal Superior de Justícia (TSJC) ha detallat que la causa està oberta pels delictes de resistència i desobediència. Pel que fa als quatre altres investigats, seran citats a declarar quan es consideri oportú a mesura que avanci la instrucció.\nEls dos arrestats, una dona holandesa de 29 anys i un home de 22 anys veí de Tarragona, han estat traslladats als jutjats de Granollers al voltant de les 10 h d'aquest dilluns amb vehicle policial després de passar dos dies al calabós. Segons ha detallat l'advocada que els representa, els dos han negat conèixer-se abans de la festa i han denunciat haver estat arrestats a l'atzar entre totes les persones que estaven a la nau desallotjada.\nEls dos joves, que han sortit dels jutjats a la 13 h, han assegurat que dissabte estaven recollint el material juntament amb altres persones i han criticat que els Mossos d'Esquadra els van detenir "sense motiu justificat". Segons l'advocada, han negat reiteradament ser els organitzadors de la festa.\nA parer de la defensa dels detinguts, ells han estat assenyalats com a responsables degut a la situació de crisi sanitària i a la tensió social que aquesta comporta. En aquest sentit, considera que no s'hauria practicat cap detenció durant el desallotjament si no hi hagués l'actual pandèmia de la covid-19.\nAmb la causa oberta per delictes de desobediència i resistència, els dos joves s'exposen a una pena de presó que pot anar dels tres mesos a un any de condemna, o bé a una multa de sis a divuit mesos.\nAl seu torn, la patronal de l'oci nocturn a Catalunya, Fecasarm, i la plataforma estatal de l'oci nocturn i l'espectacle Spain Nightlife han anunciat que es personaran com a acusació popular en el procés judicial. Consideren que "no es pot permetre" que festes com la de Llinars "quedin sense el càstig més elevat que preveu la normativa".\nEn paral·lel a la causa penal, la defensa dels dos detinguts és a l'espera que els notifiquin si també se'ls investiga administrativament per haver vulnerat la normativa vinculada a les restriccions sanitàries. En aquest cas, s'exposen a multes que poden arribar als 600.000 euros. Aquest dilluns al migdia, l'advocada ha assegurat que no els constava cap investigació en aquest sentit.\nPel que fa a les 215 persones identificades en el marc del mateix operatiu de desallotjament de la 'rave', aquestes també s'exposen a sancions per haver infringit les restriccions de la pandèmia, amb multes de 3.000 euros, segons han detallat fonts policials durant les últimes hores. Un centenar dels identificats eren espanyols, mentre que també hi havia 35 francesos, 10 italians, 10 andorrans, a més de persones procedents d'Àustria, Holanda o Luxemburg.


Copa Davis: Nadal supera Zverev i força el cinquè per a Espanya\nQUARTS DE FINAL DE LA COPA DAVIS\nNadal supera Zverev i força el cinquè per a Espanya\nEl mallorquí trenca els primers serveis de l'alemany en cada set i guanya per la via ràpida\nValència - Diumenge, 08/04/2018 - 18:04\nDel número 4 del món a l'1 hi ha una gran distància, però aquest diumenge ha quedat clar que la que hi ha entre el rei Rafa Nadal jugant en la terra batuda de casa a la Copa Davis i el príncep Alexander Zverez és, actualment, inabastable. En una entregada i plena a vessar plaça de Toros de València, el manacorí s'ha anticipat en cada set a l'alemany i li ha trencat els seus primers serveis per acabar escombrant-lo (6-1, 6-4 i 6-4) i empatar un encreuament de quarts de final que es decidirà en el cinquè xoc entre David Ferrer i Philipp Kohslchreiber.\nDes de l'inici, Nadal s'ha imposat a Zverev. Passaven poc de les onze quan ha començat el duel i amb prou feines amb set minuts el balear ja estava tancant els punys i cridant encarat a la grada. Acabava de trencar-li a l'alemany el seu primer joc al servei després d'haver guanyat abans en blanc el seu. El set ja estava encarrilat i ha quedat decidit quan en el sisè joc Nadal ha tornat a sorprendre el seu rival. Per no fer-lo llarg, s'ha tancat amb 6-1 en el següent en poc més de mitja hora.\nNadal ha repetit l'estratègia en la segona mànega i tot i que li ha costat més, ho ha aconseguit. Ha aconseguit multiplicar els seus dubtes en el primer joc i li ha trencat el servei amb una deixada que ha fet posar dretes les plenes grades de la plaça valenciana. Veient-se burlat, Zverev li ha tornat el break de manera immediata.\nControlar la iniciativa\nAstut i humil, Nadal l'ha deixat envalentir-se però sense que li pogués treure més partit. I en el cinquè set, amb 2-2, mentre el seu rival es distreia convertint la jutge de cadira en ull de falcó amb cames bola sí bola també, el manacorí li ha tornat a trencar el servei. I ja no ha donat opció perquè la iniciativa canviés, cosa que ha fet que l'alemany s'entossudís a buscar més enemics entre els jutges i la pista, com si no tingués prou problemes. Així que el set s'ha tancat amb 6-4.\nNadal ha estat a punt de tornar-li a fer l'embolic d'inici per tercer cop en el seu primer joc al servei, Zverev s'ha despertat a temps però, tossut i constant, Nadal l'hi ha fet en el tercer amb cames ja rapidíssimes. La festa s'ha desfermat a les grades, i el patiment, al costat alemany de la pista, on la raqueta del seu ocupant ha acabat per terra.\nAlliberat de la pressió de poder guanyar, el germànic s'ha deixat anar i ha pogut maquillar una mica una derrota que, malgrat tot, confirma la vigència del regnat de Nadal. El balear encara ha fet posat un altre cop la grada dreta quan, després de saludar un per un tots els integrants de l'equip espanyol sense distingir càrrec, ha fet un salt amb els punys tancats cap al centre de la pista i ha animat el públic per al xoc decisiu.\nDjokovic denuncia una 'caça de bruixes'\nEl Vall d'Hebron acull la tornada del tennis espanyol


Marlaska compareixerà al Congrés per informar sobre el suïcidi d'un home intern al CIE de València\nPoc abans de suïcidar-se, el jove va denunciar que patia importants lesions fruit d'una agressió\n2 min. València 30/07/2019 19:47\n260x366 El jove marroquí Marouane Abouobaida després de patir l'agressió al CIE de Sapadors de València / CIES NO El jove marroquí Marouane Abouobaida després de patir l'agressió al CIE de Sapadors de València / CIES NO\nEl ministre de l'Interior en funcions, Fernando Grande-Marlaska, compareixerà després de l'estiu a la comissió d'interior del Congrés de Diputats per informar de la mort de Marouane Abouobaida, el jove marroquí de 23 anys que, segons la comissió judicial, es va suïcidar el 15 de juliol a la cel·la d’aïllament del centre d'internament per a estrangers de Sapadors de València.\nCom a conseqüència de la mort del jove, la plataforma 'CIEs No' va exigir les compareixences del ministre de l'Interior en funcions, Fernando Grande-Marlaska, i el delegat del govern espanyol al País Valencià, Juan Carlos Fulgencio, perquè expliquin la causa de la mort d'Abouobaida i quines mesures implementaran per millorar la seguretat i la integritat física i psicològica de les persones internes. Des de la plataforma, que també exigeix la destitució del director del CIE de Sapadors, Carlos Llorca, reclamen l'aprovació de mesures de reparació per a la mare i les germanes del jove.\nUn intern del CIE de València va denunciar que patia importants lesions fruit d'una agressió poc abans de suïcidar-se\nLa família ha sol·licitat, una petició que fins ara ha sigut denegada, veure els enregistraments de les càmeres de seguretat de Sapadors, perquè dubten de la versió de la Policia Nacional i la de la comissió judicial, que, a l'espera de l'autòpsia, va determinar el suïcidi com a causa de la defunció.\n"Exigim que s'aclareixin les circumstàncies de la seva mort, perquè la versió policial [segons la qual el jove havia resultat ferit en una baralla entre dos grups i, per protegir-lo, hauria estat tancat] comença a ensorrar-se. A més, en el cas que fos veritat, ens trobaríem davant d'una negligència, perquè el protocol antisuïcidis no permet tancar ningú en una cel·la d'aïllament", va defensar David Kevin García, portaveu de 'CIEs No' de València.\nConcentració aquest dijous\nAquest dijous la Unió d’Associacions Marroquines del País Valencià i la campanya 'CIES No' han convocat una concentració a la porta del centre d’internament per "exigir justícia". Reclamen que "s’aclareixi què ha ocorregut, determinar les responsabilitats i sancionar els culpables".


ISÒVOL ESTRENA EL CENTRE D’INTERPRETACIÓ DELS ESTERREGALLS – Pirineus TV\nISÒVOL ESTRENA EL CENTRE D’INTERPRETACIÓ DELS ESTERREGALLS\nPortes obertes aquest dissabte al nou Centre d'Interpretació del País dels Esterregalls d'All, a Isòvol. Situat sota la plaça de l’Església de Santa Maria, l'equipament posa en valor tot el patrimoni cultural del municipi, destacant l’especificitat de l’espai natural i del jaciment arqueològic dels “esterregalls”. Es tracta d'unes erosions del territori úniques al Pirineu que contenen restes de mineria romana vinculada a la recerca d’or. Al mateix espai es pot visitar part del cementiri medieval dels segles IX i X, així com diverses cases i un carrer del poble del segle XIV.\nAl nou centre d'Interpretació s'hi han col·locat diversos plafons explicatius, s'han preparat audiovisuals i s'ha pensat en un espai per als infants. Tot plegat per donar un nou impuls als atractius turístics del municipi, com els 'esterregalls' o les esglésies romàniques.\nDe de l'ajuntament han explicat que el centre comptarà amb un responsable que atendrà i orientarà els visitants durant els períodes festius i caps de setmana. A més, ja han rebut trucades d'escoles que volen visitar el nou centre d'interpretació.\nAquest equipament ha estat subvencionat pel fons FEDER i està inclòs en el projecte capitanejat pel Consell Comarcal de Cerdanya “Posicionament turístic de la Cerdanya: el patrimoni i la cultura com a eixos vertebradors”, el qual també inclou actuacions als municipis d’Alp, Bellver de Cerdanya, Bolvir, Fontanals de Cerdanya, Ger i Puigcerdà. En el cas del nou centre d'interpretació d'Isòvol, també ha comptat amb una partida de la diputació de Girona.\nTot i que en un principi, el consistori preveia inaugurar l'equipament aquest dissabte, finalment ha decidit organitzar només una jornada de portes obertes i fer la inauguració oficial més endavant, degut a la situació sanitària.\nParlen al vídeo: JOAN BERTRAN, ALCALDE D'ISÒVOL


Per què hem de continuar donant «molt de fruit»? | Estudi\n«El meu Pare és glorificat quan doneu molt de fruit i demostreu que sou els meus deixebles» (JN. 15:8).\nCANÇONS: 145, 144\nQuins motius dona la Bíblia per seguir predicant?\nPer què és important recordar les raons per les quals prediquem?\nQuè ens pot ajudar a continuar predicant?\n1, 2. a) Què va dir Jesús als seus deixebles poc abans de morir? (Mira la imatge del principi.) b) Per què és important que recordem quines raons tenim per predicar? c) Què veurem a continuació?\nLA NIT abans de morir, Jesús va tenir una llarga conversa amb els seus apòstols i els hi va assegurar que els estimava molt. Tal com vam estudiar a l’article anterior, va explicar una paràbola sobre una vinya per animar els seus deixebles a continuar donant «molt de fruit», és a dir, seguir predicant el missatge del Regne (Jn. 15:8).\n2 Amb tot, Jesús els hi va explicar què havien de fer i també per què ho havien de fer. Els hi va donar raons per seguir predicant. Per què és important que les repassem? Perquè si les tenim ben presents, ens sentirem impulsats a continuar donant «testimoni a totes les nacions» (Mt. 24:13, 14). Per tant, analitzem quatre motius que trobem a la Bíblia per predicar i quatre ajudes que ens dona Jehovà per no deixar d’escampar llavors.\nDONEM GLÒRIA A JEHOVÀ\n3. a) Quina raó per predicar trobem a Joan 15:8? b) Què representa el raïm, i per què és adequada aquesta comparació?\n3 La raó més important per la qual prediquem és que volem donar glòria a Jehovà i santificar el seu nom (llegeix Joan 15:1, 8). Jesús va comparar el seu Pare, Jehovà, a un vinyater, o algú que cultiva raïm. També va dir que ell era la vinya i els seus seguidors eren les branques (Jn. 15:5). El raïm representa el fruit que els deixebles de Crist produeixen, o la predicació que duen a terme. Jesús va dir als seus apòstols: «El meu Pare és glorificat quan doneu molt de fruit». Quan una vinya produeix raïm de qualitat, porta honra al vinyater. De la mateixa manera, quan fem tot el que podem per predicar el missatge de les bones notícies del Regne, donem glòria a Jehovà (Mt. 25:20-23).\n4. a) Com podem santificar el nom de Déu? b) Com et fa sentir el privilegi de santificar el nom de Déu?\n4 Com santifiquem el nom de Déu quan prediquem? En realitat, el seu nom és sagrat, o sant, de manera perfecta i, per tant, nosaltres no podem fer que ho sigui més. Però fixa’t en el que va dir el profeta Isaïes: «Jahveh dels exèrcits, a ell heu de santificar» (Is. 8:13). Entre d’altres maneres, podem santificar el nom de Déu si el considerem molt superior a tota la resta de noms i ajudem els altres a respectar-lo com a sant (Mt. 6:9, nota). Per exemple, quan ensenyem les meravelloses qualitats de Jehovà i el seu propòsit per a la humanitat, defensem el seu nom de les mentides i calúmnies de Satanàs (Gèn. 3:1-5). També santifiquem el seu nom quan ens esforcem per ajudar la gent del nostre territori a veure que Jehovà mereix «rebre la glòria, l’honor i el poder» (Ap. 4:11). En Rune, un germà que ha estat pioner durant 16 anys, diu: «Estic molt agraït de tenir l’oportunitat de donar testimoni del Creador de l’univers. Això m’anima a seguir predicant».\nESTIMEM JEHOVÀ I EL SEU FILL\n5. a) Quina raó per predicar destaca Joan 15:9, 10? b) Com va emfatitzar Jesús la importància de no rendir-se?\n5 Llegeix Joan 15:9, 10. Una altra raó important per predicar el missatge del Regne és que estimem Jehovà i el seu Fill de tot cor (Mc. 12:30; Jn. 14:15). Jesús no va dir als seus deixebles: «Estimeu-me», sinó: «Manteniu-vos en el meu amor». D’aquesta manera va destacar que ser autèntics deixebles de Jesús dia rere dia requereix aguant. Quan a Joan 15:4-10 va fer servir moltes vegades el verb mantenir-se, va deixar clar que no ens hem de rendir.\n6. Com podem demostrar que no volem perdre l’amor de Jesús?\n6 Ara bé, com podem demostrar que no volem perdre l’amor de Jesús i que volem tenir la seva aprovació? Complint els seus manaments. És com si ell ens digués: «Fes-me cas». En realitat, només ens demana el que ell mateix va estar disposat a fer. Això ho va deixar clar quan va afirmar: «Tal com jo obeeixo els manaments del Pare i em mantinc en el seu amor». Sens dubte, el Fill de Déu ens va donar un exemple perfecte (Jn. 13:15).\n7. Quina relació existeix entre estimar i obeir?\n7 Jesús havia explicat als apòstols la relació que hi ha entre estimar i obeir, quan els hi va dir: «Qui accepta els meus manaments i els obeeix, és qui m’estima » (Jn. 14:21). Com que els manaments de Jesús venen del seu Pare, si els obeïm i prediquem fem evident el nostre amor per Jehovà (Mt. 17:5; Jn. 8:28). Quan demostrem que els estimem, ells també ens demostren el seu amor.\nAVISEM LES PERSONES\n8, 9. a) Quina altra raó tenim per predicar? b) Com ens motiven a continuar predicant les paraules d’Ezequiel 3:18, 19 i 18:23?\n8 Hem de seguir predicant perquè hem d’avisar a les persones que el dia de Jehovà s’apropa. La Bíblia descriu Noè com «un predicador de justícia» (llegeix 2 Pere 2:5). El missatge que va predicar abans del Diluvi va incloure una advertència de la destrucció que estava a les portes. Com ho sabem? Para’t a pensar en el que Jesús va afirmar: «Els dies abans del Diluvi, les persones menjaven i bevien, i els homes i les dones es casaven, fins que Noè va entrar a l’arca, i no van fer cas fins que va venir el Diluvi i se’ls va endur tots. Així serà la presència del Fill de l’home» (Mt. 24:38, 39). Malgrat que la gent del seu temps tenia una actitud indiferent, Noè va seguir proclamant fidelment el missatge d’advertència que havia de transmetre.\n9 Avui dia prediquem perquè volem donar a les persones l’oportunitat d’aprendre el que Déu farà per la humanitat. Igual que Jehovà, desitgem de tot cor que la gent respongui al missatge i «que visqui» per sempre (Ez. 18:23). De fet, cada vegada que prediquem casa per casa, pel carrer o en altres llocs públics, estem avisant al màxim nombre de persones possible que el Regne de Déu vindrà aviat i acabarà amb aquest món malvat (Ez. 3:18, 19; Dan. 2:44; Ap. 14:6, 7).\nESTIMEM ELS ALTRES\n10. a) Quin altre motiu per predicar trobem a Mateu 22:39? b) Com van ajudar Pau i Siles a un carceller de Filips?\n10 Un altre motiu per continuar predicant és perquè estimem els altres (Mt. 22:39). Aquest amor ens impulsa a seguir duent a terme aquesta tasca sabent que les persones poden canviar quan les seves circumstàncies també ho fan. Pensa en el que els hi va passar a l’apòstol Pau i a Siles quan els van tancar a la presó a la ciutat de Filips. A mitjanit, de sobte, un terratrèmol va sacsejar els fonaments de la presó i les portes es van obrir. El carceller va pensar que els presoners s’havien escapat i es va voler suïcidar. Però Pau va cridar: «No ho facis!». El carceller, molt angoixat, va preguntar: «Senyors, què he de fer per salvar-me?». Ells van contestar: «Creu en el Senyor Jesús, i us salvareu tu i la teva casa» (Fe. 16:25-34).\nSi estimem Jehovà, Jesús i les persones, ens sentirem impulsats a predicar (Consulta els paràgrafs 5 i 10)\n11, 12. a) Què ens ensenya el relat del carceller sobre la predicació? b) Què volem continuar fent?\n11 Què té a veure aquest relat amb la nostra predicació? El carceller va canviar d’actitud i va demanar ajuda després del terratrèmol. De manera semblant, algunes persones que no tenien interès en la veritat canvien d’actitud i busquen ajuda quan pateixen un revés a la seva vida. Per exemple, hi ha persones que potser han perdut de sobte la feina on hi portaven anys treballant i no saben com reaccionar. D’altres se senten destrossades perquè el seu matrimoni s’ha trencat. I n’hi ha que estan enfonsades perquè se’ls hi ha diagnosticat alguna malaltia greu, o senten la profunda tristesa d’haver perdut algú estimat en la mort. Quan això passa, alguns es plantegen per primera vegada quin propòsit té la vida, i potser es pregunten: «Què he de fer per salvar-me?». Llavors, quan els hi prediquem, és possible que vulguin escoltar per primer cop a la seva vida el missatge que portem.\n12 Així doncs, quan no deixem de predicar, podem ajudar aquelles persones que volen escoltar i necessiten rebre consol (Is. 61:1). La Charlotte, que ha servit a temps complet al llarg de 38 anys, reconeix: «Avui dia, la gent està perduda. Necessiten escoltar les bones notícies». L’Ejvor, una germana que ha estat pionera durant 34 anys, explica: «Ara, més que mai, moltes persones estan deprimides. M’encanta poder-les ajudar, i això em motiva a seguir predicant». No creus que l’amor que sentim pels altres és una raó molt poderosa per continuar predicant?\n13, 14. a) Quina ajuda es menciona a Joan 15:11? b) Com podem sentir el mateix goig que va sentir Jesús? c) Com ens influeix el goig quan prediquem?\n13 La nit abans de morir, Jesús va parlar amb els seus apòstols sobre diferents ajudes que tenim per continuar donant fruit. Quines són aquestes ajudes, i com en podem treure el màxim profit?\n14 El goig. És una càrrega obeir el manament de predicar? És clar que no! Després de relatar la paràbola de la vinya, Jesús va dir que al predicar sentim goig, tal com ell també ho va sentir (llegeix Joan 15:11). Com és això possible? Abans hem vist que Jesús es va comparar a si mateix a una vinya i va dir que els seus deixebles eren les branques. Com que la vinya és el suport de les branques, sempre que aquestes es mantinguin unides a ella, no deixaran de rebre nutrients i aigua. Igualment, si ens mantenim units a Jesús seguint els seus passos, tindrem la mateixa alegria que ell va sentir fent la voluntat del seu Pare (Jn. 4:34; 17:13; 1 Pe. 2:21). La Hanne, una germana que ha servit de pionera més de 40 anys, explica: «L’alegria que sento després de predicar m’anima molt a continuar servint Jehovà». Sense cap mena de dubte, l’autèntic goig ens dona les forces per no deixar de predicar, fins i tot en territoris difícils (Mt. 5:10-12).\n15. a) Quina ajuda destaca Joan 14:27? b) Com ens ajuda la pau a continuar donant fruit?\n15 La pau (llegeix Joan 14:27). Una estona abans, aquella mateixa nit, Jesús va dir als seus apòstols: «Us dono la meva pau». Com ens ajuda aquesta pau a continuar donant fruit? Quan seguim predicant fidelment, sabem que tenim l’aprovació de Jehovà i Jesús i, com a resultat, sentim en el nostre interior una profunda pau (Sl. 149:4; Rm. 5:3, 4; Col. 3:15). L’Ulf, que ha servit a temps complet durant 45 anys, reconeix: «Encara que torno cansat de predicar, participar en aquesta obra em fa molt feliç i dona sentit a la meva vida». Estem molt agraïts de tenir aquesta pau interior que durarà per sempre.\n16. a) Quina ajuda trobem a Joan 15:15? b) Què havien de fer els apòstols per continuar sent amics de Jesús?\n16 Ser amics de Jesús. Després de dir que volia que l’alegria dels seus deixebles fos «completa», Jesús els hi va explicar que era molt important que mostressin amor altruista (Jn. 15:11-13). Tot seguit, els hi va dir que eren els seus «amics». T’imagines? Ser amics de Jesús! Però, què haurien de fer per no perdre aquesta amistat? La Bíblia explica: «Aneu i continueu donant fruit» (llegeix Joan 15:14-16). Uns dos anys abans, els hi havia manat: «Aneu i prediqueu, dient: “El Regne del cel s’ha apropat”.» (Mt. 10:7). Durant aquella última nit, els va animar a continuar duent a terme aquella obra que havien començat (Mt. 24:13; Mc. 3:14). És clar, fer això no era gens fàcil, però ho podien aconseguir gràcies a una altra ajuda que veurem a continuació. D’aquesta manera, seguirien sent els seus amics.\n17, 18. a) Quina ajuda destaca Joan 15:16? b) Com va respondre Jehovà a les oracions dels deixebles de Jesús? c) Quines ajudes ens animen a continuar predicant?\n17 Rebre resposta a les oracions. Jesús va afirmar: «Sigui el que sigui que li demaneu al Pare en nom meu, ell us ho donarà» (Jn. 15:16). Segur que els apòstols es van sentir molt animats a l’escoltar aquesta promesa. * Ells encara no entenien del tot que el seu Mestre estigués a punt de morir, però això no volia dir que es quedarien sols. Jehovà estava disposat a respondre a les seves oracions i a ajudar-los a complir el manament de predicar el missatge del Regne. De fet, no van trigar gaire a adonar-se que aquestes paraules no eren només una promesa quan Jehovà va respondre a les seves oracions i els hi va donar valentia (Fe. 4:29, 31).\nPodem confiar que Jehovà respon a les nostres oracions quan li demanem ajuda (Consulta el paràgraf 18)\n18 El mateix podem dir de nosaltres. Si seguim donant fruit, serem amics de Jesús. A més, tenim la seguretat que Jehovà sempre contestarà les oracions que li fem perquè ens ajudi a superar els obstacles que ens trobem a la predicació (Fili. 4:13). Ens fa molt feliços rebre resposta a les nostres oracions i tenir l’amistat de Jesús. Totes aquestes ajudes de Jehovà ens motiven a continuar donant més fruit (Jm. 1:17).\n19. a) Per què hem de continuar predicant? b) Quines ajudes tenim per completar la tasca que Jehovà ens ha donat?\n19 En aquest article hem analitzat que continuem predicant perquè volem glorificar Jehovà i santificar el seu nom, l’estimem a Ell i al seu Fill, desitgem avisar les persones del que passarà i estimem els altres. També hem vist que Déu ens dona quatre ajudes per completar la tasca que ens ha encarregat: sentir goig, tenir pau, ser amics de Jesús i veure que les nostres oracions són contestades. Jehovà està molt content quan veu que ens esforcem al màxim per continuar donant «molt de fruit».\n^ § 17 Durant la conversa que va tenir amb els seus apòstols, Jesús els hi va repetir diverses vegades que les seves oracions serien contestades (Jn. 14:13; 15:7, 16; 16:23).


Els epidemiòlegs avisen que la pandèmia «no s’ha acabat» i els psicòlegs recomanen no tancar-se i recuperar la vida social\n10 de d’octubre del 2021. 19:49\nEl final d’aquest 2021 s’assembla a l’últim tram d’un túnel on la llum es fa forta com a promesa d’una sortida. ¿És aquesta la realitat real o una il·lusió per agafar alè? La velocitat de reproducció de la malaltia baixa així com la taxa de risc de rebrot a pràcticament tot Espanya. La ciutadania es frega els ulls i es pregunta si ha de ser cauta o abraçar una imminent barra lliure per a la socialització davant el missatge de molts polítics que la pandèmia s’ha acabat.\nL’epidemiòleg i professor de la Universidade de Santiago de Compostel·la Carlos Pereira avisa que «la pandèmia no s’ha acabat. Mentre hi hagi països on hi continuï havent epidèmia, s’estan generant variants que poden entrar aquí i fer estralls».\nPosant com a exemple Israel, va recordar que «fa uns mesos van dir que estava tot superat, que podien anar sense mascareta, i ara tornar a estar en un pic, tot i que sota control».\nMascareta a l’interior: sí o sí\nPereira es mostra clar: «Si algú vol pensar que estem en una nova normalitat, és cosa seva. No podem descartar nous pics». Per això, «la mascareta i la distància de seguretat hauríem de continuar conservant-les mentre estiguem en pandèmia. El problema és que les autoritats diuen que ja està tot superat, ¿com li diré jo a la gent que no els facin cas?», qüestiona.\nEl professor emèrit de Medicina Preventiva i Salut Pública Juan Gestal, també de l’USC, puntualitza que si bé a l’exterior podríem deixar de portar la mascaretes, «tret d’actes multitudinaris com els partits de futbol», a l’interior s’hauria «de mantenir l’ús durant algun temps» igual com «les mesures de ventilació i control de CO2».\nGestal aclareix que ens trobem «en el camí cap a la normalitat» conformat per almenys dues fases. Una primera, en què estem, amb casos actius en la població però amb baixa incidència». I la segona, quan ja no tinguem casos actius o siguin puntuals. En aquest punt, aventura que «estaríem totalment en la nova normalitat i podríem estar ja sense restriccions» un cop el virus ja no estigui circulant per la comunitat (sense casos o amb molt pocs).\nIncidència per sota de 50\nEspanya arriba al nivell de risc baix de Covid per primera vegada en 15 mesos\nIgual com Pereira, Gestal opina que «la pandèmia d’àmbit mundial no s’ha acabat, però, a Galícia i a Espanya, tret que passi alguna cosa inesperada, ja estem al final. No obstant, queda el dubte de possibles repunts. No és el que s’espera però el virus continua circulant a molts països».\n«La gent gran, per descomptat, ha de sortir de casa amb freqüència»\nAquest professor de Medicina vaticina que si prossegueix l’evolució actual, i no passa res inesperat, possiblement per Nadal o fins i tot abans estigui totalment controlada l’epidèmia i puguem moure’ns ja sense restricció ni necessitat de mascareta no només a l’exterior sinó a l’interior».\nRespecte a la gent gran amb por de sortir per no infectar-se, Gestal assenyala que «per descomptat han de sortir de casa amb freqüència, passejar i anar als centres comercials, restaurants o bars, però han d’evitar els interiors si estan molt plens o no estan ben ventilats».\n«Si un centre comercial o local està massificat no aconsello que hi vagin»\nL’epidemiòleg Carlos Pereira també apel·la a la «precaució» i que s’utilitzi sempre la mascareta i es mantingui la distància. «Si el centre comercial o local interior on van està massificat, no aconsello que hi vagin. Totes aquestes precaucions hauríem de continuar mantenint-les. ¿Fins quan? Fins que tinguem vacunat un 50% de la població a tot el món. Si no, estem en risc».\n«Hi ha gent que pot quedar ancorada en la por i la distància social»\nPrecisament, el temor de contagiar-se o que hi torni a haver un repunt de casos ha quedat adherit a moltes persones. D’altra banda, tot i que no hi hagi noves onades de diagnòstics, s’espera que els serveis de Psiquiatria i Psicologia continuïn desbordats. «Hi haurà tota mena de descompensacions», augura la psiquiatra Mara Parellada, de l’Hospital Marañón de Madrid que aquest cap de setmana va participar a Vigo en el curs d’Investigació en Psiquiatria, de l’Associació Gallega de Psiquiatria.\n«Hi ha gent –afegeix la doctora– que té més trets obsessius, més aprensius o que han tingut episodis i esdeveniments a la família i que poden quedar ancorats en la por i la distància social. També hi ha molta gent a qui una distància social més gran li ve millor i vol continuar-la mantenint. Quant a les conductes addictives amb les noves tecnologies, això no desapareixerà quan s’obri la porta. Cal fer seguiments perquè ja hi ha hagut ingressos de nois amb addiccions importants a videojocs. De conseqüències i seqüeles n’hi ha».\n«La tornada a l’escola està sent difícil per a molts nois amb un mal ajustament escolar»\nParellada també es fixa en els problemes escolars: «Molts nois amb dificultats d’adaptació a l’escola les han anat suportant. Per ells, ser a casa va ser un alleujament però la tornada està sent difícil per a molts nois amb un mal ajustament escolar».\nLa solució no es torna fàcil. «Estem parlant d’una cosa complexa. Són situacions clíniques que s’han d’atendre de forma individual. Sens dubte, tot el que cada família pugui fer per millorar la comunicació entre pares i fills afavorirà identificar les coses aviat, tenir mecanismes per resoldre els problemes que vagin sorgint. ¿Com fer-ho en cada família? És un treball individualitzat i no es poden donar consells generalitzats», remarca la psiquiatra que, no obstant, sí que facilita una recomanació als pares: «No minimitzar quan hi ha una dificultat. S’ha d’aprofundir, escoltar, veure el que està passant i davant el mínim dubte, consultar a l’escola, l’atenció primària o els serveis de psiquiatria».\n«Hi ha certes coses que han quedat interioritzades i ho estaran molt temps»\nUna altra qüestió és què ens espera com a societat en aquestes noves fases. El sociòleg i professor de la Universitat de Vigo José Durán descarta que s’estengui la tancada voluntària a les llars. «Es veu que la gent està sortint i que vol sortir».\nNo obstant, reflexiona que «hi ha certes coses que han quedat interioritzades i ho estaran molt temps. Per exemple, la mascareta».\nQuant a la comunicació virtual amb la gent pròxima, creu que el contacte personal es continuarà reprenent sense pantalles amb els familiars i amics més pròxims. «Formen part de la nostra identitat, si les deixéssim, aniríem morint com a persones», reflexiona.\nNo obstant, amb les relacions laborals es plantegen altres qüestions. «Quan les persones prefereixen virtualitzar la seva feina és perquè no troben a faltar les relacions socials en aquest àmbit, cosa que hauria de fer pensar als seus responsables fins a quin punt ho estan fent bé», puntualitza.\n«Cal incidir que s’ha de tornar a la normalitat»\nPer la seva banda, el psicòleg Diego Antelo creu que «cal incidir que s’ha de tornar a la normalitat i no insistir en hàbits obsessius». Segons el seu punt de vista, la gent ha «de tornar a la rutina, escollint les coses que els feien sentir bé, reprogramant les agendes per recuperar la vida social i esportiva amb prudència». «El que no va bé ara és quedar-se tancat a casa i evitar el contacte amb la gent per por», acaba dient.


La festa, patrimoni viu | La Teiera\n← Aplec Internacionalista, esperantistes a Reus\nTronades festives al Baix Camp →\nLa festa, patrimoni viu\nPosted on 24 Mai 2010\tby spalomar\nL’anunci de la imminent declaració de Sant Pere com a Festa Patrimonial d’Interès Nacional per part de la Generalitat, arriba en un bon moment. La festa reusenca es troba en un moment de gran vitalitat i mobilitza milers de persones. A l’entorn de Sant Pere s’ha generat un considerable moviment associatiu, de gent jove i no tan jove. La festa ha conservat vells costums, ha recuperat antics components i ha inventat nous rituals. I més enllà de la seva celebració, a finals de juny, ha esdevingut un referent i una eina potent per construir, durant tot l’any, una comunitat a l’entorn d’una experiència compartida.\nA Reus creix una generació que, independentment de quina sigui la procedència geogràfica de la seva família, sap que la Vitxeta és la geganta més presumida del món i que els nanos mengen trumfes, arròs i peix pudent. Que s’atreveix a tocar les campanes del coll de la Mulassa. Que tremola i s’emociona amb la tronada i li sembla que ha vist ballar l’àliga tota la vida. Viure de petit la festa no ha resoldre tots els problemes futurs, però ben segur que ajudarà en el camí de la convivència. L’aposta municipal reusenca per fer de la festa un espai de trobada i una eina de cohesió, com s’afirmava en una jornada celebrada fa pocs dies al mas Miarnau, és clara i mereix ser refermada.\nPublicat a El Punt, 10/5/2010\nAquesta entrada ha esta publicada en cultura popular, patrimoni. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n3 respostes a La festa, patrimoni viu\nLectora habitual ha dit:\n24 Mai 2010 a les 20:49\nTe l’havies deixat?\n25 Mai 2010 a les 17:22\nNo, el que passa és que aquells dies em van demanar altres articles sobre el tema i no volia ser repetitiu, malgrat que aquesta és una reflexió sobre la funció de la festa, més enllà del valor patrimonial. Sembla que aquest dimarts es formalitzarà la declaració.\n26 Mai 2010 a les 10:11


Two-Bedroom Holiday home in Hemmet 8 Hemmet Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nTwo-Bedroom Holiday home in Hemmet 8Falen, Hemmet, Dinamarca - Veure al mapaTwo-Bedroom Holiday home in Hemmet 8Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 6 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Two-Bedroom Holiday home in Hemmet 8 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Kragelund. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Two-Bedroom Holiday home in Hemmet 8, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha aparcament de cotxes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Two-Bedroom Holiday home in Hemmet 8 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Kragelund.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióneveraTV satèl•lit/cableempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Dancenter t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més


Reportatge Fira de Tardor\nLes botigues de Palamós tornen a treure demà les seves paradetes al carrer, convertint el centre de la vila en un gran nucli comercial a cel obert. La Federació de Comerç i Turisme de Palamós, FECOTUR, organitza per setè any consecutiu la Fira de Tardor en la que hi participaran més d'un centenar de botiguers. Aquest és el tema del nostre reportatge d'avui.Tal i com passa cada primer dissabte de juny amb La Botiga al Carrer, la zona més cèntrica de Palamós es convertirà demà en un gran espai peatonal on els vianants tindran oportunitat de passejar-se per un gran mercat a l'aire lliure. Es tracta de la Fira de Tardor, una iniciativa de l'entitat FECOTUR que pretén ajudar a la dinamització de l'activitat comercial a Palamós. El gerent de FECOTUR, Carles Sábat, explica què es pot trobar el visitant que demà opti per fer una passejada pel centre de la vila.\nLes parades estaran ubicades als carrers Major, Tauler i Servià, Planassa, Cervantes, Dídac Garrell, plaça dels Arbres i part de les avingudes de l'Onze de Setembre i del President Macià. Per aquest motiu, la circulació estarà tallada en aquestes zones entre les vuit del matí i les deu de la nit. La Fira de Tardor d'enguany presenta algunes novetats. La principal és la incorporació d'un espai on les entitats del municipi tindran l'oportunitat de presentar als ciutadans les seves activitats. Carles Sàbat explica perquè s'ha decidit fer-ho.\nLa Botiga al Carrer i la Fira de Tardor són promocions comercials similars que arriben en moments diferents de la temporada. Diuen que una flor no fa estiu i, per això, FECOTUR no vol que aquest tipus d'esdeveniments tinguin un caràcter puntual. L'objectiu de cares al futur és que els actes de dinamització comercial es vagin allargant durant tot l'any.\nEl centre de Palamós canviarà, doncs, demà la seva fesomia habitual per convertir-se en una gran festa comercial on podreu trobar bons productes a millor preu. Si encara no esteu prou engrescats escolteu la crida que us fa en Carles Sàbat.\nCITA REPORT 4


Joc Àngels i Dimonis Online. Jugar gratis\nJuga el joc Àngels i Dimonis En línia:\nDescripció del joc Àngels i Dimonis\nNo és mala walker en què es pot passar per un llarg temps. Cupido travessa el món subterrani i dispara tot tipus de diferents dimonis. . Juga el joc Àngels i Dimonis en línia.\nCaracterístiques tècniques del joc Àngels i Dimonis\nJoc Àngels i Dimonis ha afegit: 10.01.2011\nEl joc es juga: 74425 vegades\nClassificació de joc: 3.93 terme 5 (337 estimacions)\nEls jocs com el joc Àngels i Dimonis\nDescàrrega del joc Àngels i Dimonis\nInsereix el joc Àngels i Dimonis a la seva pàgina web:\nPer inserir el joc Àngels i Dimonis a la seva pàgina web, copieu el codi i enganxeu-lo al codi HTML del vostre lloc. A més, si t'agrada el joc Àngels i Dimonis, copiar i enviar l'enllaç a un amic o els teus amics, compartir el joc amb el món!\nAmb el joc Àngels i Dimonis, també va jugar al joc:


Els pares i mares dels alumnes d'Estellencs i Banyalbufar que utilitzen el transport escolar, estam cansats que els nostres fill/es hagin de patir les deficiències d'aquest servei. 1. Els matins han d'anar drets dins el minibús perquè els escolars van juntament amb els vitagers de línia regular. 2. Els dilluns i divendres acaben a les 14.00 h., i han d'esperar una hora perquè no hi ha bus fins a les 15.00 h. 3. Els més petits que van a Esporles, han d'esperar cada dia entre 25 i 40 minuts a la sortida de l'escola per ser transportats fins a casa. Per tot això demanam al conseller d'Educació que si realment voleu ajudar els pobles de Tramuntana a mantenir-se vius i que la població no emigri a Ciutat, fa falta tenir una voluntat política per mantenir serveis de qualitat, sobretot si aquests van adreçats als joves, que són els que decidiran en un futur si queden o no.\nVictòria Gomis i 16 firmes més. Estellencs i Banyalbufar.


12 idees d Activitats per tenir un nadal sensacional - Madimax | Implicarte\n12 idees d’activitat per tenir un nadal sensacional\nPer Josiane Caron SANTHA, terapeuta ocupacional\nEl Nadal és un moment màgic per a molts nens … i adults! Però, què fa que aquesta festa tan emocionant, més enllà de la família i els regals? Has aturat alguna vegada per adonar-se de quant es sol·liciten els nostres sentits durant el període de Nadal i quant són impacients cada any per trobar música, olors i altres sensacions significatives?\nLa temporada de vacances és un context privilegiat quan arriba a l’aprenentatge i en els sentits. És a través d’un major coneixement dels seus sentits que els nens desenvolupen el vocabulari sensorial que els permet …\nper expressar-se sobre les diferents sensacions que viuen .\nper descriure les sensacions que omplen les seves necessitats, els que aprecien menys o, de vegades, els creen de l’ansietat.\nPer sol·licitar les sensacions que els ajuden a gestionar les seves emocions.\nAquest any, per què no redescobrir el Nadal a través de la vostra Senses! Parli amb els seus fills sentiments que estimulen els seus sentits al Nadal: la vista, l’olor, el toc, el gust, l’audició, així com totes les sensacions que vénen del seu cos (fam, la set, les emocions, la temperatura, el desig d’orinar, La posició del seu cos, el significat del moviment, etc.).\nfer-los notificar quins són els seus ulls es pot veure al Nadal; Les llums, adorns, garlandes, regals sota l’arbre, la bella roba …\nQuè poden escoltar les seves orelles al Nadal; Música, cançons, campanes, paper d’embalatge, cinta, arada en nevar, converses …\nel que el seu nas pot sentir-se al Nadal; El menjar, l’avet, l’espelma, les olors particulars de les cases de parentiu, de l’església …\nel que el seu llenguatge pot degustar; Una canya de dolços, un gall dindi, verdures, espècies, pastissos …\nAquesta pell pot tocar el Nadal? Les agulles de l’arbre, l’escuma sota l’arbre, els abraça dels seus pares …\nfer-los descobrir què poden sentir els seus cossos quan es mouen. Per exemple, quan es llisquen per un pendent, s’encén per caure abans de caure a la neu, quan un pare els aixeca fora dels braços …\nper no esmentar quins són els seus Els cossos poden sentir-se dins. Poden estar cansats o poden tenir fred. El seu cor pot vèncer més ràpid. Poden tenir gana o set, o sentir la necessitat d’anar al bany. Finalment, sentiran diverses emocions (alegria per veure els seus cosins, decebedors de no haver tingut un regal cobejat, vergonya per conèixer les ties i els oncles, la por al pare-Nadal, la tristesa que ja ha acabat …).\nAquí teniu alguns termes per explorar com a joc:\n1. Tàctil: Troba alguna cosa: dolç, sedós, picant, pantí, suau, llisa, granular, calenta, freda, tèbia, fibrosa, llana, espessa, cruixent, suau, enganxosa, metàl·lica, humida, humida, humida, pesada, pesada i lleugera .. .\n2. Audity: fa un soroll: fort, suau, ràpid, lent. Fa el so de: tirant gat, galetes triturades dures, un cotxe que entra al carrer, un piano …\n3. Visual: Troba alguna cosa: brillant, brillant, fosc, gran, vermell, quadrat, ratlles …\n4. Gustatiu: Té un gust com …. Tanquem els ulls i identificem el que posem a la boca (després de la promesa de fer-vos sabor només articles estimats).\n5. Olfactiva: fa olor de … Explora les plantes, les espècies, els aliments, el paper, la roba, la fusta, els animals …\nAquí hi ha algunes idees de petits jocs sensorials que estimularan joves i vells durant el període de vacances :\n6. L’olor / Tastes tren: una sèrie de petites caixes disposades, al costat de l’altre, com ara un tren, en el qual heu ocultat un objecte olorós. Al seu torn, apropem a un vagó, i intenta endevinar el seu contingut només de l’olor. El joc anterior es repeteix amb els aliments que només s’han d’identificar per gust.\n7. La bossa: omplim una bossa d’objectes familiars que es tracten d’identificar només manipulant dins de la bossa.\n8. Mans a la massa: prengui una petita recepta de galetes de pa d’espècies. Feu la textura de la massa i les diferents olors en el moment de la barreja d’espècies.\n9. L’estrella de l’avet: una recuperació del famós joc de la cua del ruc.Un avet s’acumula a la paret. Al seu torn, els ulls embenats, els participants han de fer que la competència s’adapti a l’estrella més propera a l’arbre superior. El repte es pot augmentar demanant a la persona que s’encengui abans de dirigir-se a l’arbre.\n10. A la foscor: fer activitats de vida diària (vestir-se, raspallar-se les dents, desempaquetar un regal, menjar), però els ulls embenats o els ulls tancats. Per tant, afinar el sentit del tacte mentre depèn del significat de la posició del cos a l’espai (Propriection).\n11. Receptes: Diverteix-te barrejant aliments coneguts i descobreix una varietat de sabors de flaws nous que altres. Per exemple, quin és el sabor produït si barrejarem suc de taronja amb suc de raïm?\n12. Digues-me la vostra cançó: des d’una cançó coneguda, divertiu-vos a diferents entonació i el volum d’una frase a una altra. Descobriu les variants de la versió murmurada, la versió cridada, l’escolta del Splinter, la versió polida, etc.\nprevious post BigMammy en línia\nnext post Beatles a Apple Music o Spotify per a Nadal?


Cinemes Girona » DON JUAN. 200 ANYS DEL NAIXEMENT DE JOSÉ ZORRILLA (Radioteatre en directe)\nDissabte 21 d’octubre: 22:00h\nDiumenge 22: 12:00h\nAquesta versió de Don Juan Tenorio de José Zorrilla es presenta en format de radioteatre en viu, és interpretada, doncs, en directe davant del públic. És a dir, la veu, acompanyada pels efectes de so i la música, n’és la protagonista. Com si es tractés d’un assaig que prepara la funció que vindrà, els actors interpreten les parts més significatives de l’obra, quan reben la “visita” del mateix José Zorrilla, el qual explica la gènesi del Tenorio i comenta molt críticament els defectes que al seu parer conté la seva obra. Així mateix, assabentant-se que la funció es du a terme a Barcelona, explica l’estreta relació que, al llarg de la seva vida, va tenir amb la ciutat i amb Catalunya. Aquestes intervencions seves són dites segons les pròpies paraules de Zorrilla, tretes del seu recull de memòries Recuerdos del tiempo viejo.\n== Tots els actors i les actrius que fan possible aquest Don Juan Tenorio són actors de doblatge, actors de veu, com se n’acostuma a dir també. Actors dels quals només coneixem les seves veus, però que hem escoltat incomptables vegades i reconeixem de seguida. Actors i actrius que sovint són infravalorats, a cops no reconeguts com a actors o catalogats com a actors menors, com a artistes d’un art interpretatiu menor: el doblatge. Però és mancat de fonament considerar que no dominen la interpretació actoral, si més no pel que fa a la interpretació oral, els recursos de la veu i l’expressivitat de la parla. Sense gaire dificultat podríem trobar molts d’aquests actors i actrius amb un nivell de