El Ripollès només té una aula confinada a causa de la Covid-19 | NacióRipollès\nEl Ripollès només té una aula confinada a causa de la Covid-19\nA hores d'ara, a la comarca hi ha 19 estudiants a casa a causa de la pandèmia\nper Pere Pratdesaba , 7 de maig de 2021 a les 10:08 |\nL'institut escola Mestre Andreu | Xtec\nLa Covid-19 a les escoles i instituts del Ripollès va anar empitjorant de manera lenta però sense pausa des que es va tornar de Setmana Santa, quan es va fer net. A principis de la passada setmana la xifra d'alumnes confinats a la comarca gairebé arribava als 200.\nLes dades, però, s'han anat alentit en els últims dies, de manera progressiva i fins arribar a la millor situació possible, el passat dimarts, quan no es va registrar ni una sola aula ni un sol alumne confinat a la comarca. Aquest divendres, hi ha una petita variació, amb una aula confinada, segons les últimes dades facilitades per la conselleria d’Ensenyament (algunes arriben amb retard i poden haver-hi petits errors).\nEl centre afectat és l'institut escola Mestre Andreu, de Sant Joan de les Abadesses, que té un grup i 19 alumnes a casa.\nLes xifres de les escoles coincideixen amb les de la pandèmia al Ripollès durant els últims dies: han caigut de manera dràstica. Així, la velocitat de contagi, coneguda com l'Rt, s'ha desplomat fins a 0,81. El risc de rebrot, per la seva banda, s'ha situat en 249, caient més de 300 punts en poc més d'una setmana. A la comarca hi ha ha hagut 80 defuncions a causa de la pandèmia.\nPodeu consultar l'estat de tots els centres educatius a continuació:\nClicant al requadre inferior dret, s'amaga la llegenda. Picant sobre cada centre afectat pel coronavirus (boleta), es desplega el seu nom, l'estat (obert o totalment confinat), el nombre de grups confinats i el municipi on es troba. També es pot desplaçar o fer més o menys gran el zoom del mapa manualment, per acostar-se a un municipi o seleccionar millor algun centre. Última actualització: dades del 5 de maig.\n655 dels 5.104 centres educatius tenen una o mes aules confinades, a 197 municipis diferents.\nMés d'un miler de classes estan confinades d'un total d'uns 72.000 grups de convivència estables i dos centres estan totalment clausurats.\nDe les quals, 24.898 confinats són alumnes (l'1,73% del total), 1.192 són docents i personal PAS i PAE (0,73%), i 66 és personal extern.\nDels quals, 3.874 els darrers 10 dies i, del total acumulat, 67.673 positius detectats a alumnes (4,7% del total d'alumnes), 8.197 a docents i personal PAS i PAE (5%), i 664 a personal extern.\nSocietat, coronavirus, pandèmia, escola, salut, Covid-19, llar d'infants


EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS - Informació sobre la patent\nModel d'utilitat per "EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS"\nES1076923 (14/05/2012) - U Solicitud de modelo de utilidad\nEn data 30/04/2012 es va realitzar Continuacion del Procedimiento y Publicación Solicitud\nEn data 14/05/2012 es va realitzar Publicación Solicitud\nEn data 14/05/2012 es va realitzar Publicación Folleto Publicación\nEn data 13/07/2012 es va realitzar Oposiciones de Terceros\nEn data 23/10/2012 es va realitzar Anulación Publicación\nEn data 13/11/2012 es va realitzar Traslado de Oposiciones\nEn data 21/11/2012 es va realitzar 3252U_Contestación a Oposiciones\nEn data 22/11/2012 es va realitzar Anulación Publicación\nEn data 23/11/2012 es va realitzar Publicación Traslado Oposiciones\nEn data 12/12/2012 es va realitzar Oposicion afecta reivindicaciones\nEn data 26/12/2012 es va realitzar Publicación Examen de Oposiciones\nEn data 05/03/2013 es va realitzar No Contestado a Resolución Motivada\nEn data 07/03/2013 es va realitzar Denegación\nEn data 20/03/2013 es va realitzar Publicación Denegación Modelo Utilidad Art 47 2\nInformació sobre el registre de model d'utilitat per EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el nombre U201230286\nEl registre de model d'utilitat per EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el nombre U201230286 va ser sol·licitat el 15/03/2012. Es tracta d'un registre en Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta dels països. El registre EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el nombre U201230286 va ser sol·licitat per MAINSA PUNTO DIRECTO, S.L. mitjançant els serveis de l'agente Ricardo Puigdollers Ocaña. El registre [modality] per EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el nombre U201230286 està classificat com a A47F 5/11 segons la classificació internacional de patents.\nAltres invencions sol·licitades per MAINSA PUNTO DIRECTO, S.L.\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades per MAINSA PUNTO DIRECTO, S.L. entre les quals es troba el registre de model d'utilitat per EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el nombre U201230286. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades per MAINSA PUNTO DIRECTO, S.L. clicar aquí.\nÉs possible conèixer invencions similars al camp de la tècnica es refereix. El registre de model d'utilitat per EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el nombre U201230286 està classificat amb la classificació A47F 5/11 pel que si es desitja conèixer més registres amb la classificació A47F 5/11 clicar aquí.\nAltres invencions sol·licitades a través del representant RICARDO PUIGDOLLERS OCAÑA\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades a través de RICARDO PUIGDOLLERS OCAÑA entre les quals es troba el registre model d'utilitat per EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el nombre U201230286. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades a través de RICARDO PUIGDOLLERS OCAÑA clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les invencions publicades a Espanya entre les quals es troba el registre model d'utilitat per EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de patents en Espanya. Conèixer les patents registrades en un país és important per saber les possibilitats de fabricar, vendre o explotar una invenció en Espanya.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A (NECESSITATS CORRENTS DE LA VIDA) entre les quals es troba la patent EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el número U201230286. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A47 (MOBILIARI; ARTICLES O APARELLS D'ÚS DOMESTICO; MOLINETS DE CAFÈ; MOLINETS D'ESPÈCIES; ASPIRADORS EN ) entre les quals es troba la patent EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el número U201230286. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A47F (MOBILIARI, GUARNICIONS O ACCESSORIS ESPECIALS PER A BOTIGUES, MAGATZEMS, BARS, RESTAURANTS O LOCALS ) entre les quals es troba la patent EXPOSITOR PARA PRODUCTOS DIVERSOS amb el número U201230286. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nBRAZALETE MULTIUSO PARA PROTECCIÓN ARTICULAR Y MASAJEANTE DE EFECTO PO...\nData de sol·licitud 14/03/2012\nSistema de pulverización para cultivos


Infosalut - Contractacions d’emergència de subministrament a càrrec de l'IB-Salut per un valor de 3.272.817,82 €\nContractacions d’emergència de subministrament a càrrec de l'IB-Salut per un valor de 3.272.817,82 €\nArticle anterior Adquisició de medicaments per mitjà d’un contracte privat amb l’empresa Alexion Pharma Spain\nEl Consell de Govern s’ha donat per assabentat de les contractacions d’emergència de subministrament a càrrec del Servei de Salut per un valor de 3.272.817,82 €.\nAixí, el Servei de Salut ha contractat:\nLa instal·lació de terminals per ampliar la xarxa de rastrejadors de la COVID-19 (20 telèfons IP i 40 llicències de comunicació IP).\nL’adquisició d’un respirador per a la unitat de cures intensives de l’Hospital de Manacor.\nEl servei d’assistència sanitària per derivar pacients a diferents hospitals de les Illes Balears, per disposar de recursos adequats a causa de la progressió de la malaltia, l’increment de les necessitats d’hospitalització i d’UCI i l’especial vulnerabilitat a la COVID-19 dels ancians, de les persones amb alguna discapacitat i d’altres usuaris de centres socials amb internament.\nEl reforç dels serveis de neteja, de desinfecció i de bugaderia de l’Àrea de Salut de Menorca a conseqüència de la reorganització del treball als centres sanitaris d’aquesta àrea per fer front a les contingències sobrevingudes per l’expansió de la COVID-19, amb la necessitat de limitar al mínim possible la propagació del virus en aquest entorn.\nEl reforç dels cribratges poblacionals a l’illa d’Eivissa a les localitats on la incidència de contagis era més gran.\nCal destacar que totes aquestes contractacions es financen mitjançant el Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) per a les Illes Balears, autoritzat per la Comissió Europea. Aquesta redistribució de les ajudes europees s’emmarca en la decisió de la Unió Europea de flexibilitzar l’ús dels fons de cohesió per reforçar els sistemes sanitaris i la capacitat de resposta davant la crisi sanitària.\nEl passat mes de març el Consell de Govern va aprovar l’acord de mesures que s’havien d’adoptar en matèria de contractació pública a conseqüència de la declaració d’estat d’alarma per gestionar la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19. Això va suposar que a tots els contractes subscrits per l’Administració de la Comunitat Autònoma i el sector públic instrumental els fos aplicable la tramitació d’emergència.\n[Foto: MARIA ROSA FERRE / Consulat de Mar, Palma de Mallorca -1404 / CC BY-SA 2.0]


#provescangur | CEIP Vialfàs\nMiquel Angel Pons Rettich17/03/22\nAvui alguns alumnes de 5è i 6è han participat a les Proves Cangur de matemàtiques.\nQuè són les Proves Cangur? Les Proves Cangur són un conjunt de reptes matemàtics, de dificultat creixent i de resposta tancada amb diverses opcions de resposta per a cada problema. A més, en tots els casos, els participants les han de completar sense calculadora.\nLes Proves Cangur van començar a realitzar-se als anys 80 a Austràlia. Actualment més de 60 paisos organitzen Proves Cangur dins d’un programa que es coneix com Kangourou sans Frontières. Al nostre país se celebra des de l’any 1999 per a alumnes de 3r d’ESO a 2n batxillerat. Així mateix, aquest any 2015 s’hi han incorporat els alumnes de cinquè i sisè de primària i a l’any 2016 ho van fer els de primer i segon d’ESO.\nLes qüestions estan dividides en tres grups diferenciats pel seu nivell de dificultat. Les preguntes del primer grup valen 3 punts; les del segon, 4 punts; i les del tercer, 5 punts. Una pregunta contestada correctament atorga al participant la qualificació que correspon a les preguntes d’aquell grup. Per contra, en cas que el participant deixi la pregunta sense contestar, n’obtindrà 0 punts. Finalment, en cas que la resposta de la pregunta sigui errònia, es resta la quarta part del valor individual de la resposta correcta. Els alumnes de primària, en canvi, tenen 8 preguntes de 3 punts, 8 de 4 punts i 8 de 5 punts. Per realitzar la totalitat de la prova disposen d’una hora.\nGeneral, Novetats #provescangur, Cangur 2022, Proves Cangur 0\nCEIP Vialfàs | http://ceipvialfas.com


Segundo García va ser un militar espanyol que, de soldat va arribar al rang de General de Brigada.\nEulogio González Íscar), 11 de març de 1818 - Valladolid, 17 de gener de 1897) va ser un militar i polític liberal espanyol, participant en les Guerres Carlistes i Ministre de la Guerra dEspanya.\nEnrique ODonnell Joris fou un militar i polític espanyol, germà de Leopoldo ODonnell, diputat a Corts durant el regnat dIsabel II dEspanya. La seva família era dorigen irlandès, descendents del cabdill Calvagh ODonnell. Ingressà a lexèrcit, on as ...\nJosé María de Reina y Frías de la Torre va ser un militar i polític espanyol dideologia moderada, membre del Partit Moderat, diputat a Corts i comte dOricáin.\nManuel de Salamanca Negrete va ser un militar i polític espanyol, fill del Comte de Campo Alange, capità general de Cuba entre 1889 i 1890.\nDe família il lustre, era net de Melchor Rafael de Macanaz, i el seu pare, Antonio Macanaz Garay, era capità del Regiment de Cavalleria de Montesa. El 1770 va restar totalment orfe, raó per la qual va viure amb alguns parents en 1778 a València i ...\nMarià Alegre dAparici i dAmat fou un aristòcrata i polític català. Era membre duna família benestant enriquida amb el comerç. El seu besavi, Miquel Alegre, era un ciutadà honrat que el 1717 havia deixat la seva botiga de teixits del carrer dels A ...\nLlorenç Milans del Bosch i Mauri fou un militar i polític català, fill del també militar Francesc Milans del Bosch. Va participar en la Primera Guerra Carlina en el bàndol cristí. Amic íntim i personal de Joan Prim i Prats, va participar en els m ...\nIngressà en la carrera militar i es distingí en la Segona Guerra Carlina, en la que derrotà definitivament Ramon Cabrera el 1849. Aviat destacà també per les seves idees liberals i republicanes, raó per la qual fou desterrat sovint i tots els asc ...\nFrancesc Rispa i Perpinyà fou un militar català de la segona meitat del segle xix, originari del Camp de Tarragona. Dideologia republicana federalista, participà en laixecament republicà de Blas Pierrad Alcedar loctubre de 1869 formant part del C ...\nSalvador Múgica Buhigas fou un militar gallec dorigen basc, Capità general de les Illes Balears durant el franquisme. Va lluitar la guerra de Melilla i en 1914 ascendí a comandant. En començar la guerra civil espanyola era coronel de Regulars i c ...\nJosé Laureano Sanz y Soto de Alfeirán va ser un militar i polític gallec, ministre de guerra durant el regnat dIsabel II dEspanya.\nMartín García-Loygorri i Ichaso 5 de juny de 1759-Madrid, 30 de gener de 1824) va ser un militar espanyol impulsor dimportants reformes en lArma dArtilleria. Pertanyent a una família noble, va iniciar la seva carrera al Col legi dArtilleria on va ...\nPepo Scherman és un enginyer de so andalús, molt conegut en la música espanyola i que ha treballat amb una gran part dels artistes espanyols més populars. Reconegut amb tres Grammys pel disc No es lo mismo dAlejandro Sanz i amb un premi de la mús ...\nMaría Villalón Sánchez és una cantant, escriptora i compositora. Va assolir la fama després de ser la guanyadora de la primera edició del programa de talents Factor X a Espanya, el 2007. Més coneguda per ser la intèrpret de La Lluvia. El 2015 lla ...\nVíctor Reyes és un músic i compositor espanyol, conegut com a compositor de bandes sonores. És soci de la SGAE i ha estat nominat quatre cops als Premis Goya, dos al Goya la millor música original i dos al Goya la millor cançó original el 2007 pe ...\nAntonio Cándido Buldain Erice fou un músic nascut a Larráinzar, Navarra, al 1865 i mort Sigüenza al 1905. Al 1896 va opositar per la plaça de mestre de capella la catedral de Sigüenza, una època en la qual exercia com a organista de lEsglèsia Pon ...\nTeresa Jiménez-Becerril Barrio és una periodista i política andalusa, diputada al Parlament Europeu pel Partit Popular germana dAlberto Jiménez-Becerril Barrio, assassinat per ETA el 1998. El 1984 es llicencià en periodisme la Universitat Complut ...\nMilagros Ximénez de Cisneros Rebollo, coneguda com a Mila Ximénez, és una col laboradora de programes de crònica social i escriptora espanyola.\nAntonio Motos Martínez, 16 de gener de 1863 - Saragossa, 1 dabril de 1923) fou un polític i periodista aragonès, diputat i senador a Corts Espanyoles durant la restauració borbònica.\nTeresa Sesé és una periodista establerta a Catalunya. Llicenciada en Ciències de la Informació per la Universitat Autònoma de Barcelona. Va col laborar en diversos mitjans com Ràdio Nacional dEspanya o la desapareguda Viure a Barcelona abans dinc ...\nJosé Luis Balbín Meana és un periodista espanyol que ha treballat en diversos mitjans de comunicació. Va ser guardonat en 2015 amb el Premi Nacional de Televisió 2015, atorgat pel Ministeri dEducació, Cultura i Esport dEspanya.\nJosé Enrique Cima Prado va ser un ciclista espanyol, que fou professional entre 1976 i 1982. Els principals èxits esportius els aconseguí la Volta a Espanya, en què aconseguí dues victòries detapa el 1978. En retirar-se passà a exercir de directo ...\nJosé Antonio González Linares exciclista destacat espanyol, que fou professional entre 1969 i 1979. Abans de passar al professionalisme va prendre part en la prova en ruta dels Jocs Olímpics de Mèxic de 1968, finalitzant en 12a posició. Va aconse ...\nVa començar la seva activitat professional el 1977 a Radio Nacional de Càceres com a redactor. El 1979, es va incorporar a Actualidad Electrónica, el primer setmanari sobre electrònica i informàtica en castellà. Va ser nomenat director daquest se ...\nJesús Maraña Marcos és un periodista espanyol. Llicenciat en Ciències de la Informació per la Universitat Complutense de Madrid, va iniciar el seu camí professional en el diari madrileny Informaciones. Més tard va passar a treballar com a reporte ...\nEduard Batlle i Rispau és un periodista català. Usuari actiu la xarxa des del 1999 amb un blog personal que combinava la professió periodística amb contingut personal. El 2006 va estrenar un altre blog, i actualment manté eduardbatlle.cat. Despré ...\nLluís Bonada i Sañas és un periodista i escriptor català. Ha estat professor associat al Departament de Comunicació de la Universitat Pompeu Fabra. És periodista cultural del setmanari El Temps. Ha treballat al Diario de Barcelona, Tele Exprés, A ...\nMarta Carreras és una periodista catalana. Formada a Matadepera Ràdio, on va debutar al programa "Bohèmia negra" 2005, també va ser una de les components d"Els + Sonats!". També ha passat per Ràdio Sabadell 94.6 FM i pel Canal Terrassa TV. Va col ...\nJaume Collell és un periodista català. Ha estat membre fundador i director dEl 9 Nou, redactor de Diari de Barcelona, director dEl Triangle, coordinador del suplement satíric El Burladero, publicat La Vanguardia. També ha fet carrera com a actor ...\nMartí Estruch i Axmacher és un periodista i polític català. Fou delegat oficial de la Generalitat de Catalunya a Berlín entre 2008 i 2012. Entre octubre de 2012 i febrer de 2014 fou director del Programa Internacional de Comunicació i Relacions P ...\nVa néixer la vila de Gironella, la comarca del Berguedà, a lany 1907. Residí fins als 13 anys a aquest lloc, a on aprengué les primeres lletres de la mà del seu padrí de bateig, el sacerdot Mn. Josep Bover, home dextensa cultura que segurament li ...\nRicard Robles és conegut per ser Fundador i codirector del festival Sónar. Periodista codirector dAdvanced Music, lempresa organitzadora del festival Sónar i responsable de làrea de comunicació i del patrocini del festival. Ha estat també vincula ...\nXevi Sala Puig, nascut La Bisbal dEmpordà, el 18 de desembre de 1965, és un periodista i escriptor català. Treballa al diari El Punt, des de 1981. Ha dirigit la revista Presència i, actualment, és director adjunt dEl Punt Avui. Va obtenir el 49è ...\nNúria Ventura i Brusca és una política catalana, alcaldessa dUlldecona i militant del partit Socialistes dUlldecona. Com a militant del Partit dels Socialistes de Catalunya, fou alcaldessa dUlldecona entre 2006 i 2007 i Diputada al Parlament de C ...\nAlfonso Sánchez Izquierdo és un periodista de Galícia, director general de la Corporación de Radio e Televisión de Galicia.\nJusto Tomás Delgado Bayo fou un periodista, advocat i polític espanyol, diputat a Corts durant el sexenni democràtic i durant la restauració borbònica.\nLuis María Beamonte Mesa és un polític espanyol, actual president del PP-Aragó, alcalde de Tarassona i diputat de les Corts dAragó en la seva IX legislatura. Entre 2011 i 2015 va ser president de la Diputació Provincial de Saragossa.\nEntre les seves fites més importants cal destacar el creuament del Canal de la Mànega el 1984, amb un temps de 10:04 hores; creuament de lestret de Gibraltar el 1985 amb 3:04, record del món de 24 hores el 1982 amb 88 km 712 metres; també va fer ...\nLluís Espinalt i Padró fou un periodista i polític manresà. Fundador i primer secretari de la Lliga Regional, a Manresa. La seva obra és recollida en un volum pòstum: Escrits de Lluís Espinalt i Padró. Va dirigir el Setmanari Català des del maig ...\nMateu Figuerola i Niubó, és un polític identitari de Catalunya, fundador i president del partit polític Partit per Catalunya. Des de maig de 2003 fins al maig de 2015 va ser regidor de lAjuntament de Cervera. Va romandre a AP entre 1979 i 1997, j ...\nFrancesca Guardiola i Sala és una filòloga i política catalana. És llicenciada en Filologia i Literatura catalana per la Universitat de Barcelona i té un Màster en Gestió cultural també per la Universitat de Barcelona, amb stage de formació compl ...\nFrancesc Suñer i Capdevila fou un metge i polític català, germà petit de Francesc Sunyer i Capdevila, i degut la coincidència de noms fou conegut com el petit.\nJordi Vilanova i Cardona era fill de Martí Vilanova, un dels líders del nacionalisme desquerres català dabans de la República i que havia encapçalat una de les dues columnes als Fets de Prats de Molló. Quan aquest mor, la seva esposa Narcisa torn ...\nVa treballar al camp fins als divuit anys. El 1964 va emigrar a Suïssa, on es va diplomar en farmàcia. Quan va tornar va treballar en una farmàcia. Des del 1963 va militar al PCE i quan es va establir a Badalona el 1968 va militar al PSUC i fou s ...\nEl seu pare era originari dOsuna i el 1888 es va establir a Bilbao, on va obrir una espardenyeria. El 1897 inicià estudis de filosofia i lletres la Universitat de Deusto, que acabà el 1900 la Universitat de Salamanca, on també estudià dret. Va tr ...\nAntoni Infante és un activista i polític valencià. És coordinador de la Plataforma pel Dret a Decidir del País Valencià, membre de Poble Lliure i impulsor de la Confederació dEntitats Sobiranistes dels Països Catalans. La seua família es va veure ...\nEnric Bastit Garcia fou un intel lectual valencià. Treballà com a delineant la Secció dObres Públiques de lAjuntament de València i fou membre de lAgrupació Valencianista Republicana. Fou candidat del Front dEsquerres a les eleccions generals esp ...\nDolores Climent fou una burgesa valenciana que es dedicà la política relacionada amb el Partit Republicà Radical i lAgrupació Femenina Radical.\nFelip Gómez Crespí fou un líder polític i veïnal vinculat al PSUC durant la dictadura franquista i la transició espanyola. Va formar part del comitè de Barcelona del PSUC i va ser responsable del PSUC a lHospitalet de Llobregat.


El nombre d'empreses i autònoms d'Olot se situen en les xifres de l'inici de la crisi - Diari de Girona\nEl nombre d'empreses i autònoms d'Olot se situen en les xifres de l'inici de la crisi\nEn els 4 primers anys de la davallada econòmica, entre el 2008 i el 2012, van desaparèixer 140 mercantils\nUna diada comercial al centre d´Olot. DdG\nEl regidor de Promoció Municipal, Estanis Vayreda (PDeCAT), ahir va anunciar que en el 2017 el nombre d'empreses i autònoms a Olot s'ha tornat a situar dins les xifres del 2008. Segons ell, el sector serveis ha guanyat pes en els darrers anys, on cada any obren una mitjana de 100 comerços.\nSegons dades aportades pel regidor, Olot tenia 3.754 activitats entre empreses i autònoms el 2017. Va comparar que, durant el 2008, la indústria i les persones que treballaven per compte propi arribaven a 3.863. La xifra va començar a baixar a partir del 2009 (amb 3.734 empreses i autònoms) i, amb una baixada l'any 2012, es va arribar fins a només 3.616 empreses. És a dir, en 4 anys van desaparèixer unes 140 empreses. Ara, els nivells s'acosten cap a abans de la recessió econòmica.\nSegons Vayreda, Olot ha finalitzat el 2017 amb 1.085 comptes de cotització d'empreses (un 55% del total de la comarca), els mateixos que el 2010. D'aquests, 822 (75%) corresponen al sector serveis, 148 (13,6%) a la indústria, 104 (9,5%) a la construcció i 11 (1%) a l'agricultura.\nPel que fa al mercat de treball, Olot ha tancat l'any amb 1.449 persones a l'atur, un 10,28% menys que l'any 2016, quan hi havia 1.615 persones sense feina. La taxa d'atur se situa en el 8,46%, el nivell més baix des de l'agost de 2008, quan es trobava en el 8,11%.\nPel que fa a la comarca de la Garrotxa, l'any 2017 ha acabat amb 2.118 persones a l'atur, un 10,28% menys que un any enrere i la taxa es situa en el 7,76%.\nRespecte a l'afiliació a la Seguretat Social, el novembre del 2017 van comptar 11.811 persones afiliades a Olot, 291 més que un any enrere.\nVayreda també va indicar que han notat una expansió del sector comercial, abans molt centrat al carrer Sant Rafel. Els nous establiments s'han establert en els carrers que volten la plaça Mercat.


Tomeu Martí | 26 abril 2021\nAra que es torna a parlar d'amenaces i de violència de l'extrema dreta, convé recordar que a l'Estat espanyol, els feixistes violents han comptat sempre amb la complicitat dels cossos 'nacionals', o sigui, els cossos policials i la judicatura.\nDes dels autors dels assassinats del carrer Atocha de Madrid als atacants a la llibreria Blanquerna de la capital espanyola, sempre han comptat amb l'absoluta impunitat que els ha procurat l'estructura de l'Estat.\nAl nostre país, l'extrema dreta espanyolista ha actuat sempre amb el beneplàcit, la cobertura i permissivitat de les forces de seguretat de l'Estat. Més de mil accions violentes al País Valencià, inclosos els assassinats de Miquel Grau i Guillem Agulló, han quedat pràcticament impunes.\nA Catalunya, l'Estat va utilitzar els militants feixistes (molts del quals militars) com a forces de xoc contra l'independentisme i per intimidar periodistes de TV3 i Catalunya Ràdio.\nI a les Illes Balears, el feixisme ha utilitzat la violència sempre que li ha interessat i mai ha hagut de retre comptes.\nA Mallorca, des de fa anys, i encara que sigui de baixa intensitat, hi ha hagut violència feixista-gonellista: bomba a la seu del Govern Civil perquè el Governador era 'català'; còctel molotov contra la seu de l’Obra Cultural Balear al carrer Impremta de Palma; crema de la porta del mateix local; agressió amb unes tisores i intent d’homicidi a un periodista; atemptat contra el repetidor de TV3 a la serra d’Alfàbia; atemptat contra el repetidor de TV3 al puig de Sant Martí d’Alcúdia; atemptat contra l’editorial Moll; apedregament del local del PSM-EN; pintades amenaçadores a can Josep Maria Llompart, a Llibres Mallorca i altres locals; agressions per part de membres de la penya de futbol 'Ultras Mallorca' a joves d’esquerres i sobiranistes; més d'una vintena d'atacs i sabotatges feixistes a Can Alcover; diversos atacs al casal Voltor Negre de Palma, entre els quals, un contra les persones que hi eren aquell dia; atac a la seu de la CGT a Palma, on s'hi va col·locar un artefacte explosiu; Atacs feixistes i racistes a Alaró; diverses agressions d'Antonio S.G a ciutadans de Palma, com un militant de la CUP o un senyor major que lluïa un llaç groc.\nI no vos parl només com a testimoni indignat, sinó com a víctima d’aquest terrorisme de baixa intensitat, de les seves amenaces i de les seves agressions.\nI si ho puc contar, és, simplement, perquè fa una vintena d'anys, a córrer no me guanyava ningú. I córrer és el que vaig fer després que una vintena d'energúmens m'intentàs apallissar.\nPer sort, l'atac es va saldar 'només' amb una lesió al braç. Un l'atac perpetrat per diversos skinheads feixistes, entre els quals hi havia Luis Forteza Díez, autor del cop amb el bat de fusta que anava dirigit al meu cap i que vaig aconseguir interceptar amb el braç, i Francisco Andebuela Manresa, que va eludir la presó, per haver agredit un altre jove, passant uns anys a un país americà i que, ara, torna a pasturar per Palma.\nLes víctimes d'aquests atacs no només hem vist com els agressors restaven impunes, sinó que, massa vegades, hem vist com molta gent es situava en una curiosa posició equidistant entre agressors i agredits.\nNo voldríem fer com varen fer altres en el nostre cas i tampoc voldríem generar cap dubte sobre la nostra posició. Des d'aquí expressam la nostra total solidaritat amb qualsevol demòcrata, tengui la ideologia que tengui, amenaçat o agredit pels feixistes.\nPer Poli bo, fa 17 dies\nIdò jo sospit que el que signa com a Claro que sí guapi és n'Andebuela\nPer López, fa 18 dies\nPer a Claro que sí, guapi,\nJo sí que tenc qualque cosa a dir:\nEL FEIXISME NI EN PINTURA\nAL FEIXISME, NI PINTURA!\nPer El millor, fa 18 dies\nQue passa claro que si guapi? Defenses la rampa de sortida del feixisme que va ser es circulo?\nPer Sr, fa 18 dies\ni de l'extrema esquerra que?\nAlgún comentario sobre los continuos ataques a la sede del Círculo Balear cuando estaba en la plaza de la Mare de Deu de la Salut?.\nRotura de cristales y bolas de pintura día sí y día no.\nLo veía cada día.\nVivía al lado.\nAlgo que decir, genio?.


Saber més respecte al cognom Aaaba és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Aaaba sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Aaaba.\nEl cognom Aaaba en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Aaaba, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Aaaba és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Aaaba\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Aaaba en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Aaaba, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Aaaba que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Aaaba, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Aaaba. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Aaaba és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Aaaba del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Aaaba en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Aaaba poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Aaaba és un cognom més freqüent, i en quins països Aaaba és un cognom insòlit o inexistent.


Modes nobles europees, per Care Santos\nModes nobles europees\nEstem en una era emocional que arriba fins a l'absurd. I també impúdicament exhibicionista de la intimitat\nDimarts, 10/09/2019 - 19:16\nLlegint la revista ‘Hola’ a la consulta del ginecòleg m’assabento que la Màxima d’Holanda per fi ha acabat de redecorar la seva vivenda –l’impressionant palau de Huis ten Bosch de la Haia del segle XVIII– després de quatre anys i 63 milions d’euros. Alguns salons s’han restaurat i altres s’han redecorat, «al gust més modern dels nous reis». Entre aquests últims es troba un saló anomenat «de l’ADN» –confesso que vaig pensar que havia llegit malament– en el qual el reconegut artista plàstic Jacob van der Beugel ha plasmat a petites peces daurades de ceràmica l’ADN dels monarques.\nLa idea no és original: el 2014 va fer el mateix amb el mitocondrial element dels ducs de Devonshire en una gran instal·lació formada per quatre columnes i instal·lada en la residència familiar, la sumptuosa Chatsworth House. De manera que això d’estampar l’ADN a les parets del saló sembla que s’hagi de convertir en el ‘top’ de l’interiorisme entre la ‘pijería’ noble europea. L’artista, per cert, ho justifica dient que és una manera de fer emocionant un munt d’informació –la genètica– que d’una altra manera passa inadvertida.\nPot semblar bastant irrellevant i un mica egocèntric, tot i que, si ho pensem bé, la decoració de totes les cases sol ser egocèntrica: fotos, records, la màscara portada d’aquell al·lucinant viatge a l’Àfrica o l’aquarel·la que vam fer al curset de pintura. Res nou sota el sol. Allò d’apel·lar a l’emoció a tota hora sí és nou. Estem en una era emocional que arriba fins a l’absurd. I també impúdicament exhibicionista de la intimitat. Té la mateixa experiència sense additius i naturalitat com si fos un anunci de pomada per a les morenes. Potser després de penjar a les parets el seu ADN, les reialeses europees posaran de moda exhibir sobre la xemeneia rèpliques dels seus fetges, ronyons, cor o qualsevol altra víscera de les seves reials persones per emocionar les visites. Això sí, a la majoria dels casos no caldrà dissecar-los.


Pàgina d'inici\tAgenda\tFesta de les Ofrenes\n12 d'abril de 2019 - Sils i Vallcanera (Selva)\nTambé anomenada com Festa del Pa i l'Empenta, la Festa de les Ofrenes és un aplec que se celebra abans de l'arribada de la Setmana Santa i que posa de manifest la sacralitat del pa segons la creença cristiana. Diu la llegenda, que els orígens es remunten a una pedregada que va devastar les collites de blat, un cereal que era la base de la dieta de la població. A partir d'aquell moment, els vilatans es comprometeren a fer una col·lecta de blat cada any abans de batre. Amb la farina aportada pels pagesos i amb els donatius dels altres vilatans, els flequers elaboraven uns panets d'una lliura que, el dia de la Mare de Déu dels Dolors, eren beneïts i repartits davant l'església de Sils. Entre crits, cops i empentes -d'aquí ve el nom de Festa del Pa i l'Empenta- els vilatans intentaven aconseguir-ne un, ja que era ben sabut per tothom que aquells panets atorgaven protecció per a les futures collites.\nAvui dia, la festa, que es fa el segon divendres abans del Diumenge de Rams a Sils i el primer diumenge abans del Diumenge de Rams a Vallcanera, gira al voltant de la benedicció dels pans a l'església parroquial i el seu posterior repartiment, a la posta de sol.\nWeb de l'Ajuntament de Sils\nSils i Vallcanera (Selva)


El Juvenil A ha deixat escapar dos punts contra el Badalona en el descompte (1-1) - FC Barcelona\nHomeFutbolJuvenil ANotíciesEl Juvenil A ha deixat escapar dos punts contra el Badalona en el descompte (1-1)\nEl Juvenil A ha deixat escapar dos punts contra el Badalona en el descompte (1-1)\nL’equip dirigit per Jordi Vinyals ha vist com un gol dels escapulats en el minut 93 els impedia que sumessin tres punts per mantenir la distància amb el segon classificat Els blaugranes han manat en el marcador des del minut 26 gràcies a un gol d’Adama, i han tingut nombroses ocasions per sentenciar el partit\nAdama ha estat l'autor del gol / FOTO: ARXIU FCB\nEl Juvenil A ha deixat escapar els tres punts en un temps de descompte fatídic. Després d’anar guanyant des del minut 26 gràcies a un gol d’Adama, els nois de Jordi Vinyals han vist com el Badalona empatava en el minut 93 en un contraatac quan buscaven la sentència. Tot i aquest empat, els blaugranes segueixen líders en solitari de la Divisió d’Honor, però ara amb cinc punts d’avantatge sobre el segon classificat, el Saragossa.\nEl partit ha començat amb una ocasió clara del Badalona. Un córner penjat a l’àrea ha estat rematat per un jugador escapulat i la pilota ha sortit desviada. A partir d’aquesta acció, la pilota ha estat del Barça, però sense que tingués grans ocasions de gol. Els minuts passaven sense sensació de perill, fins que en el 26 ha arribat l’1-0 d’Adama, que ha afusellat l'esfèrica des de dins de l’àrea cap al porter visitant aprofitant un rebuig del mateix porter d'un xut que li havia llançat Sandro.\nEl gol ha donat aire als blaugranes\nA partir de la jugada de l’1-0, el Barça ha passat a controlar molt més el joc i a comptar amb més ocasions per marcar. Sandro, que durant tot el partit ha estat molt a prop del gol, ho ha provat primer amb un xut de falta que el porter ha refusat, i després rematant una centrada des de la banda d’Adama. Amb el mínim avantatge i amb la sensació de domini s’ha arribat al temps de descans.\nFinal molt mogut\nLa dinàmica del joc a la represa ha continuat igual, amb el Barça atacant i el Badalona buscant el contraatac. Així han arribat nombroses oportunitats a les dues porteries, però cap ha acabat movent el resultat. En la recta final el joc ha embogit, amb els blaugranes buscant la sentència i el Badalona intentant tímidament crear problemes. Però quan ja s’havia complert el temps reglamentari, una acció aïllada ha acabat amb un xut de Gual al pal i el refús directe als peus de Garrido, que no l'ha desaprofitat per empatar el matx.\nFC Barcelona: Tienda, Godswill, Robert, Quintillà, Lucas, Samper, Adama, Quesada, Sandro (Joel, min 84), Enguene (Babunski, min 66) i Cristian (Sanabria, min 75).\nBadalona CF: Vergara, Carles, Serra (Pujol, min 68), Ríos, Roselló, Eros, Cugat (Garrido, min 46), Iborra (Cáceres, min 68), Jordi, Pluvins (Gual, min 77) i Àngel.\nGols: 1-0 Adama, min 26, i 1-1 Garrido, min 93.


RONDA DE CERVESES AL PATIO VIRTUAL: De tota la vida\nUna de les famílies de frases prefabricades que més m'alteren la pressió sanguínia és: "Això s'ha fet tota la vida", "és de tota la vida", "de sempre". En termes d'anàlisi del discurs, això exemplifica de manera clàssica el fenomen de la immemorialització. Els historiadors, almenys des de Hobsbawm i Ranger, parlen de la famosa invenció de la tradició. Els reaccionaris i els conservadors, naturalment, fan ús i abús preferent d'aquest concepte, tradició, que ells identifiquen arbitràriament amb el Bo i el Bell, el καλὸς καγαθός dels clàssics grecs. "Tota la vida" funciona com una argúcia de legitimació, com una fal·làcia temporal barroera. Com si les coses adquiriren un valor immanent pel fet d'haver passat el temps (quant de temps?) i/o pel fet d'haver-les repetit de manera cíclica, recursiva, irreflexiva, acrítica. Com si la pàtina d'òxid de ferro que cobreix la falç la convertira en més útil, més bella, més autèntica, més valuosa. Com si la bondat fóra un subproducte de la repetició o de l'antigor. Si fóra així, si l'antiguitat o la recursivitat fóren la garantia de valor, llavors per què no tornem a l'edat de pedra? Per què no ressuscitem l'esclavisme (no en sentit metafòric)? Per què no difonem l'analfabetisme, tan vell i tan tradicional com la humanitat?\nNo exagerem, tampoc. "De tota la vida" funciona, més que res, com un recurs de comoditat immobilista, d'esclerosi mental, d'incapacitat de canvi, d'adaptació, de millorament. Quan algú ens diu que aquest menjar el cuina "com s'ha fet sempre", o que va a la processó del poble "perquè s'ha fet tota la vida" ens suggereix (sense voler fer-ho) que té una concepció del temps i de la història senzillament primitiva. Per als qui són afeccionats a aquesta frase infecta, "de tota la vida" és una manera de rebutjar qualsevol canvi, inclosos els milloraments, per descomptat. "De tota la vida", en el millor dels casos, tradueix en paraules la falta de curiositat i de risc, l'absència d'una certa audàcia vital.\nQuan algú em diu que alguna cosa és "de tota la vida", la meua reacció instintiva és preguntar-li: De tota la vida de qui? De tota la teua vida? I alguns, els més espavilats, s'adonen de sobte que són el centre del cosmos.\nPublicat per Guillem Calaforra a 3/13/2010


Exposició '10 años fotografiando la naturaleza'\nSala dPAS (L'Escorxador)\nL’exposició '10 años fotografiando la naturaleza' és una mostra d’algunes de les imatges incloses en el primer llibre del fotògraf de natura vilafranquí Raimon Santacatalina i que porta per títol el mateix nom de la mostra per tal de mostrar la primera dècada de Raimon Santacatalina dedicat a la fotografia de la natura.\nLa temàtica de la mostra compren paisatges, fauna i flora i inclou des de grans mamífers a petits invertebrats.\nDe dilluns a divendres de 17 a 20h i dissabtes de 10 a 13h.\nRaimon Santacatalina (Vilafranca, 1969) és soci de AEFONA (Associació Espanyola de Fotògrafs de Naturalesa) i de WWFF España (Fondo Mundial para la Naturaleza), entitats amb les que col·labora amb els seus treballs fotogràfics.\nHa recorregut diferents espais naturals de la geografia espanyola i alguns del nord d’Europa. La seva tasca és fruit de moltes hores de camp, preparació i d’un aprenentatge continu. És imprescindible conèixer en profunditat el comportament de la vida silvestre i el seu és un treball que sempre està a mercè de la climatologia i d’altres condicionants. Fotografiar la natura exigeix respectar un codi ètic que asseguri que amb l’obtenció de la imatge no es genera cap dany o molèstia a la fauna, flora o el paisatge.\nAlgunes de les seves fotografies han estat seleccionades i premiades en concursos nacionals i internacionals i incloses en audiovisuals i publicades en llibres i revistes tan impresos com digitals.\nDel 15 de desembre al 17 de març\nActivitat d'alliberament d'un ocell rapinyaire\nDiumenge 24 de febrer, 11h\nCarnaval de Sant Martí Sarroca\nDiumenge 24 de febrer, 18h\nDel 23 de febrer al 6 de març\nDe l'1 de febrer al 10 de març


Apartment G. A. Kukure 22b.3 Vodice Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment G. A. Kukure 22b.3-, Vodice, Vodice, Croàcia, 22211 - Veure al mapaApartment G. A. Kukure 22b.3Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 12 fotos\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Vodice, no busqui més enllà de Apartment Vodice 8. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Vodice. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, instal.lacions de barbacoa. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment Vodice 8.\nApartment G. A. Kukure 22b.3


LES CASES DE CAMP: L’HORT DE PORRILLES – LA VEU D'ALGEMESÍ\nHome/Miscel·lània/LES CASES DE CAMP: L’HORT DE PORRILLES\nAls masovers i les masoveres del nostre terme.\nEn l’anterior treball dèiem que els avis materns d’Agustí Alaman, Ciprià Rodrigo i Isabel Benlloch, al voltant dels anys 80, adquiriren una finca de 120 fanecades i una casa prop del Camí Reial, entre el camí de les Oliveres de Manuela i el del Barranc, en la partida de Cotes. En aquesta ocasió parlarem de la casa pairal, de l’ermita que es va construir, del sacerdot que l’atenia, i de les tres famílies de masovers que l’habitaren entre 1886 i 1960.\nPorrilles, segons diu Francisco J. Llàcer en “La toponímia d’Algemesí”, ve de l’arrel preromànica porra, porro, que significa pastura, pasturatge, i Josep A. Domingo en “Aigua i paisatges” ens comenta que Porrilles era un alteró en mig d’aiguamolls que es van anar transformant en arrossars entre 1770 i 1850.\nL’hort de Porrilles té una característica pròpia que no es dóna en cap altre indret al nostre terme, que té una ermita construïda no sols per a la pràctica religiosa dels seus propietaris, sinó que es va fer també tenint en compte als habitants de les cases de camp més pròximes i als jornalers immigrants d’altres comarques que venien a segar arròs a la marjal. De no haver sigut així, la família Rodrigo haguera manat construir un oratori o una capelleta de dimensions molt més reduïdes dins de la vivenda com van fer, posem per cas, la família Llorente en la casa de Regal o els germans Niclòs en l’hort dels Capellans, recentment desaparegut.\nL’ermita, d’estil neogòtic, és de base rectangular, de 5,44m. d’amplària i 12,66 de llargària. El mur de càrrega de l’edifici és de rajola ceràmica massissa i pedra amb acabat de morter de calç en la façana principal simulant un mur de carreus. La porta d’accés està folrada de zinc i té una inscripció que indica la seua data de construcció: “Año 1891”.Sobre la porta hi ha un finestral circular amb un enreixat interior de ferro i més amunt una mena d’escut. Remata l’edifici una espadanya de rajola cara vista amb dos finestres, quatre pinaclesi una creu. L’altura de l’edifici és de 7,15 metres i la façana principal amb l’espadanya, sobrepassa els 11 metres.\nA l’entrada i en la part superior, es troba el cor, al qual solament es podia accedir des de la casa.\nGràcies a Salvador Llopis Mahíques, fill de Victòria i nét dels masovers, hem pogut saber com era aquella alqueria, ja desapareguda, i fer-ne una somera descripció.\nEntre l’ermita i la vivenda es trobava el corral de 6 metres d’amplària i de la mateixa llargària que l’ermita i la casa, on es guardava la tartana dels amos, el carro i els animals de tiro, les aparellades del bestiar i les eines del camp. En el corral, que es comunicava amb la casa, també hi havia un pou, una porquera, un galliner per a l’aviram i gàbies per a criar conills.\nLa casa senyorial era una autèntica alqueria moruna de 11 metres d’amplària. La planta superior, d’ús exclusiu dels amos tenia les comoditats que la gent benestant es podia permetre (coberteria de plata, vaixella de porcellana fina i cristalleria de Sevres); disposava de cinc habitacions, saló menjador, sala d’estar, cuina i bany. La part baixa, destinada als masovers, tenia tres habitacions, una llar molt gran, una cuina i un servici.\nA la banda dreta, orientada a l’est, adossada a la casa, hi havia una porxada de 5 metres d’amplària amb la part superior coberta i integrada en la vivenda dels senyors. Al fons de la porxada, un poc separat, es trobava el forn morú on Maria, la masovera, coïa un pa amb més segó que farina i les coques de dacsa per a la família i el pa blanc que ella mateixa feia per als senyorets. També el feia servir per a fornejar els dolços de les festes i celebracions familiars, els rotllos i les mones de Sant Blai i de Pasqua, la carn i els productes del camp: cacau, moniatos, carabasses, pomes, codonys…\nLa casa, orientada a migdia, tenia davant un gesmiler i una enorme i frondosa parra, a mena de porxada natural, que li donava ombratge i frescor a aquella part de la casa els dies calorosos d’estiu.\nDarrere de l’immoble hi havia un corral molt gran amb dos habitacles, un per al ramat de cabres i ovelles que criaven Angelino i Maria, i l’altreper al ramat d’ovelles i borregos que tenia llogat Paco, el Calero.\nQuan Vicent Oltra Penalva, natural de Quatretonda, vingué de prevere beneficiat a l’església de Sant Jaume, es va convertir en conseller espiritual de la família i administrador de la finca de Porrilles. Llavors, la seua germana Maria i el seu marit, Angelino Mahíques Benavent, van esdevenir els masovers de la casa.\nAngelino i Maria es casaren a Quatretonda a mitjan dels anys 80 del S.XIX,ell amb 22 anys i ella amb 17, i se’n vingueren a viure a l’hort de Porrilles, on van nàixer el fills: Victòria (el 1898), Adelina (el 1903) i Josep (el 1910).\nLa major part de les 120 fanecades de la finca era terra campa per al cultiu de verdures i hortalisses, de les quals 40 n’eren de lloguer distribuïdes en parcel·les de 4 o 5 fanecades. Aleshores era costum que els llogaters anaren a València a pagar l’arrendament anual al senyor i obsequiar-lo amb els millors productes de la collita.\nMossén Vicent Oltra solia celebrar missa en l’ermita diumenges i dies festius durant tot l’any, a la qual es traslladava en una tartana. Com que també era l’administrador de la finca, la seua presència s’hi feia visible quasi a diari. Fins i tot disposava d’habitació pròpia en la casa per a quedar-se els caps de setmana i durant l’estiu.\nEls senyorets, fugint de la calor de l’estiu a València ciutat, se’n venien a l’hort de Porrilles. També hi acudien els caps de setmana i dies festius quan feia bon temps. Per accedir-hi, es traslladaven en tren a Algemesí, on Angelino els esperava amb la tartana per a portar-los a la finca.\nAmparo Esteve Mahíques, filla d’Adelina i néta dels masovers, sap per sa mare i per la seua àvia Maria, que a l’hort de Porrilles acudia gent de la burgesia de la ciutat de València a passar el dia i que en una ocasió hi va estar el compte de Trènor amb la família.\nCom que la finca es trobava en un alteró, per a poder regar, s’utilitzaven tres sènies, i alguns llogaters regaven a tahona.En el Berca de gener del 2007, vam comentar que Salvador Borràs, Palloc, fill d’un jornaler de la finca de Porrilles i d’una criada de Maria l’Ouera, quan tenia set anys, s’ocupava de què l’haca no parara de pegar voltes a una d’aquelles sènies per a fer-la marxar.Cobrava una pesseta al dia. Als huit anys, li augmentaren el jornal a sis quinzets.Als onze, ja anava a carrejar taronges en un cabàs de palma al cap per deu quinzets. “Tants en vaig carrejar que ara camine amb les cames corbes”. Palloc a penes va anar a l’escola. “No vaig aprendre a llegir, ni tan sols a firmar”, es lamentava. Com ell, molts altres xiquets.\nSi la vida d’aquells camperols era dura, encara ho era més la dels masovers, que, allunyats del poble, vivien en circumstàncies més precàries i havien de pencar de valent per a poder estalviar algun duro i poder aconseguir la màxima aspiració, vindre-se’n a viure al poble.\nAngelinoa més de criar ovelles i cabres, treballava a jornal en les terres de l’amo, i Maria, que tenia molta disposició i bona cama, anava a peu al poble els dissabtes amb la cistella de vim ambous, pollets o ànecs per a vendre’ls al mercat. Els dimecres canviava d’escenari: caminava fins al poble amb la cistella plena, agafava la tartana de Baptista Albelda, que parava davant la casa de la Clavella, al final del carrer del Molí,mb destinació a la plaça dels Ànecs, d’Alzira, on venia la seua mercaderia. En acabar, regressava al poble en tartana, i, tot seguit, feiaa peu els 4,5 quilòmetres de tornada a l’hort de Porrilles. També venia als botiguers del poble, sobretot a Maria l’Ouera, el formatge i el brull que feien amb la llet de les ovelles i les cabres.\nVictòria, la filla major, als 12 anys, hagué d’anar-se’n a viure a Algemesí amb la família Alaman Rodrigo a servir i fer de passejadora dels fills: Salut, Agustí (el que seria músic) i Llúcia fins que se n’anaren a viure a València, el 1923.\nLa vida dels masovers a penes va canviar durant els més de quaranta anys a l’hort de Porrilles fins el fatídic 1936, en què va esclatar la guerra, la finca va ser requisada pel Comité Local per allotjar famílies desplaçades de zones ocupades per les tropes de Franco i els masovers hagueren d’abandonar-la i vindre-se’n a viure al poble. Mai més hi tornarien.\nI què va ser d’aquella família de masovers? VictòriaMahíques, la filla major, es va casar amb Salvador Llopis Camarasa i tingué tres descendents: Salvador, Vicent i Josep. Josep, el germà de Victòria, no va tindre sort en la vida;es va casar amb Francisca Gandia Santandreu, de Quatretonda, el 1933; un any després va nàixer un fill, Josep, i, quan tot li anava bé, va esclatar la guerra, va ser mobilitzat al front de Terol i va morir a Manzanera el 1937.Adelina, la germana, es va casar, el 1941, amb Francisco Esteve Morell i tingué una filla, Maria Amparo. Es va casar de negre; tenia dol per partida doble, pel seu germà Josep i per son pare, AvelinoMahíquesBenavent, que va morir el 1939, als 74 anys. Maria OltraPenalva, la mare, va morir el 1953, als 83 anys.Mossèn Vicent OltraPenalva es va morirabans, el 1920.\nEl 1939, en acabar el conflicte bèl·lic, la família Rodrigo recuperà l’hort de Porrilles i ocuparen la casa dels masovers Josep Vidal Llopis, llogater d’una parcel·la de la finca, i la seua família: Vicenta GirbésGirbés, casada de segones i amb dos filles del primer matrimoni, Vicentai Carmen, i dos fills comuns,Josep i Vicent.Allí van viure fins l’any 1952, en què decidiren anar-se’n a viure al poble.\nL’any 1954, la família Rodrigo va vendre la casa, l’ermita i 20 fanecades de la finca a Juan Beltrán Arnandis, conegut popularment com Juanito, el de l’Hostal. Mesos després, una nova famíliaes va fer càrrec de la casa, Domingo Balbastre Català, Elena Barberà Mora, la dona, i tres filles: Elena, Josefa i Mª Carmen. Un any després vingué al món la quarta, Rosa, l’última persona nascuda a l’hort de Porrilles.\nA més de criar dos porcs i animals de corral, el matrimoni criava 5 o 6 bous i una dotzena de vaques. La llet que obtenien la portaven Domingo i la filla major en bicicleta al poble a vendre-la a la fàbrica de xocolates Nogueroles (de Gandia), que tenia un dipòsit al final del carrer Gamieta. Dos sessions diàries, de matí i de vespradaincloent diumenges i festius. Fins i tot els dies de pluja. El pare carrejava un recipient de 20 litres; Elena, la filla, amb nomes 10 anys d’edat, en carrejava la meitat.\nAquella experiència de masovers no va durar molt de temps, ja que, el 1960, la família Balbastre decidí abandonar la casa de Porrilles i vindre-se’n a viure al poble. Foren els últims habitants.\nA partir d’aquell moment, la casa es va mantenir tancada. Tancada del tot no. L’ocupació circumstancial de l’immoble durant més de vint anys per part degrups incontrolats i la caiguda d’una part de la porxada a conseqüència d’un accident fortuït provocat per un tractor sembla ser el motiu pel qual el darrer propietari va decidir el seu enderroc un dia trist del 1984.\nD’aquell indret només queda com a testimoni viu d’un temps pretèrit l’ermita, que deixà fa temps d’exercir la seua funció primitiva per a transformar-se en un magatzem.\nI en la memòria dels familiars d’aquells masovers i llogaters de l’hort de Porrillesencara queda viu un sentiment de nostàlgia per les pàgines allí escrites en el llibre de les seues vides.\nAgraïment a Salvador Llopis Camarasa, Josep Mahíques Gandia, Mª Amparo Esteve Mahíques, a les famílies Vidal i Balbastre i a Ana Rubio Girbés per la seua col·laboració.\nNota: Ciprià Rodrigo Ballester, besavi d’Agustí Alaman, nasqué el 1805 i va morir el 1886. Ciprià Rodrigo Muñoz, l’avi, nasqué a Alzira el 1848 i va morir a València el 1903. Isabel Benlloch Vicent, l’àvia, va nàixer el 1854 i va morir el 1913.\nLES CASES DE CAMP: L’HORT DEL XURRO


El Centre Obert el Puntal celebra 10 anys - Ajuntament de Taradell\nEl Centre Obert el Puntal celebra 10 anys\nEl Centre Obert de Taradell va celebrar el passat divendres 28 de Juny el seu desè aniversari amb un dinar. Van assistir unes 50 persones, entre elles, joves infants i famílies que al llarg d'aquests 10 anys han estat vinculades al Puntal. Durant la celebració es va poder gaudir de retrobaments i moments de complicitat on es van recordar vivències i activitats de tota mena.\nEn aquesta jornada també es van poder fer xapes personalitzades en les que cadascú podia dissenyar el seu propi model com a record de la celebració del 10é aniversari. D'altra banda les persones assistents també podien escriure missatges en una pancarta per expressar el què volguessin en relació al Centre obert El Puntal. Finalment, un cop acabat l'àpat, es van bufar unes espelmes del pastís de forma conjunta.\nEl Centre Obert el Puntal és un recurs municipal de l'Ajuntament de Taradell i gestionat per la Mancomunitat La Plana, que va iniciar la seva activitat el febrer del 2009 inicialment en un espai de l'Institut de Taradell fins que es va situar a l'espai del Puntal. Es tracta d'un servei de suport i acompanyament a infants, joves i a les seves famílies on es porta a terme una tasca socioeducativa en el temps lliure.\nDe cara al mes de novembre, coincidint amb la festa anual que es celebra a Taradell entorn al Dia Internacional dels Drets dels Infants, s'inclourà en la programació de la festa una menció especial a aquests 10 anys de trajectòria del servei per destacar-ne la relació amb el poble.


Torra avisa ERC: "No hi ha solució sense reconèixer l'autodeterminació" - El triangle\nEn el seu discurs de Cap d'Any, el president s'allunya dels republicans i reafirma la negativa de JxCat\nEl president Torra en el discurs de Cap d'Any\nSense citar explícitament el seu soci de govern, Esquerra Republicana, el president de la Generalitat, Quim Torra, ha aprofitat el seu discurs de Cap d'Any per advertir-los: "No hi ha cap solució real per Catalunya que no impliqui reconèixer el dret d'autodeterminació i el seu exercici. No podem tornar a caure al parany d'enganyar-nos a nosaltres mateixos". Torra es refereix a la investidura a Madrid i a les negociacions que manté ERC amb el PSOE per facilitar la presidència de Pedro Sánchez.\nEl president ha mostrat "disposició absoluta" al diàleg amb l'Estat, però l'ha circumscrit a "continguts concrets" i "compromís de solucions polítiques i democràtiques". "Sense un compromís per donar la paraula a la ciutadania sobre el futur polític de Catalunya, no hi ha diàleg honest, sinó tan sols una voluntat de tapar forats amb pedaços caducs", ha ressaltat Torra.\nEn el seu discurs, el president ha estat especialment dur amb la repressió, i ha qualificat de "democràcia segrestada" la situació que es viu a Espanya. "El 2019 hem constatat amb més evidències que mai la cara autoritària de l'estat espanyol. El món ha pogut veure un judici de vergonya, una autèntica farsa jurídica, que va acabar amb una sentència de més de 100 anys de presó contra persones demòcrates i pacífiques que ja fa més de 2 anys que viuen privades de llibertat", ha recalcat en referència al judici de l'1-O i a la sentència del Suprem.\nPrevERC sotmetrà l’acord amb el PSOE a la validació del seu Consell Nacional\nMiquel Iceta obre el PSC a antics quadres convergents


POBLES ENCIMBELLATS DE CATALUNYA. GUIES FAMILIARS - 20 EXCURSIONS PER A TOTES LES EDATS. BARBA, CESAR / RAMIS, SERGI. 9788480908986 La Llar del Llibre\nGUIES FAMILIARS - 20 EXCURSIONS PER A TOTES LES EDATS\nNova guia de la col·lecció d’”Indrets i paisatges” amb 20\nitineraris que giren al voltant de pobles pintorescos situats en\nindrets elevats. D’alguns en tindreu força referències, i d’altres\nus semblaran una raresa que cal anar a localitzar al mapa.\nS’encastellen en turons amb més o menys fortuna. Tots, però,\ngaudeixen de bones panoràmiques. I, alhora, ells mateixos\nsón part protagonista d’una postal envejable


El Casal de la Gent Gran entrega els premis del XVI Concurs de Poesia i Narrativa - Ajuntament de Rubí\nEl Casal de la Gent Gran entrega els premis del XVI Concurs de Poesia i Narrativa L’acte ha comptat amb la presència del regidor de Cultura, Moisés Rodríguez https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/el-casal-de-la-gent-gran-entrega-els-premis-del-xvi-concurs-de-poesia-i-narrativa https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nL’acte ha comptat amb la presència del regidor de Cultura, Moisés Rodríguez\nUn moment de l’entrega de premis del concurs (foto: Localpres)\nEl regidor de Cultura de l’Ajuntament de Rubí, Moisés Rodríguez, ha presidit l’entrega de premis del XVI Concurs de Poesia i narrativa del Casal de la Gent Gran. El certamen emmarcat en les Festes de la Primavera de l’entitat ha culminat amb l’actuació del grups de Coral i Gòspel del Casal. L’acte ha reunit un gran nombre d’usuaris i usuàries de l’equipament del carrer Magallanes.\nEn total s’han repartit una dotzena de premis distribuïts en les següents categories: poesia en català, poesia en castellà, narrativa en català i narrativa en castellà. Per a cadascuna d’elles s’han lliurat tres guardons, un per part de la Generalitat de Catalunya, un altre per l’Ajuntament i un tercer per l’Associació de la Gent Gran i el seu Entorn.\n“Estem molt orgullosos d’acompanyar la gent gran de la ciutat, aquest cop, en un concurs literari que recull en moltes ocasions l’experiència vital dels seus autors. Els felicitem per tots els seus textos i els animem a participar de nou l’any que ve”, diu Rodríguez.\nLes Festes de la Primavera del Casal continuen el 16 de maig amb l’actuació dels grups de Country i Sevillanes del Casal; l’espectacle del grup Xou del Casal el 22 de maig i la mostra de Balls de saló i de Sardanes el 28 de maig.\nEl Casal és un equipament cívic destinat al col·lectiu de les persones grans. Té la finalitat de promoure'n el benestar i la participació com a membres actius de la societat. En el marc del civisme com a eix vertebrador, ofereix a les persones usuàries serveis i activitats i col·labora amb el teixit associatiu cedint a les entitats l'ús d'espais per fer activitats de caràcter cívic i social. Així, al voltant del Casal de la Gent Gran han nascut diferents entitats culturals com ara l'Associació de Gent Gran de Rubí o el Casal Xou de la Gent Gran.


INFORMÀTICA I GENEALOGIA\nLa base de dades genealògica més gran de les cases sobiranes o exsobiranes del món ha estat desenvolupada per Armand de Fluvià i Escorsa, amb la col·laboració de Joaquim Casals i de Nadal, autor del programa GDS (Sistema General de Documentació Familiar). Aquesta base consta, de moment, de més de 61.000 persones i de 600 països, pobles o llinatges, amb llurs relacions genealògiques.\nLa base de dades de les Cases Sobiranes del Món, d'Armand de Fluvià i Escorsa. En la seva època d’estudiant l’autor mogut per l’interès d’esbrinar la relació familiar dels divuit reis Lluïsos de França va iniciar una recerca en els sobirans d’altres països. El resultat de tants anys estan inclosos en aquesta base de dades ordenada per fitxes.\nLlegiu més sobre el projecte\nSistema General de Documentació Familiar – GDS de Joaquim Casals i de Nadal. El programa permet recollir informació familiar de qualsevol persona i emmagatzemar aquesta informació digitalitzada, ordenada, transmissible i fàcil de guardar.


(Article publicat al Diari de Sabadell, dimarts 24 de novembre de 2015) Font: ICC, Pla de distribució en zones del territori català Regional Planning (1932) En les àrees metropolitanes o urbanes, els espais naturals que més han contribuït a l'extensió urbana han estat els ecosistemes agrícoles. Segurament la seva orografia, la proximitat a la ciutat i els cursos fluvials han estat decisius per a la seva transformació. Des de fa segles, la ubicació dels assentaments humans han estat condicionats a l’existència de béns naturals que els han proporcionat la capacitat per desenvolupar la seva funció d’hàbitat per a les persones. Per exemple, en el període 2001-2009 la Regió Metropolitana de Barcelona va perdre més de 9.000 hectàrees de terres de conreu. La pèrdua de sòl agrícola no és una dada positiva pel que fa a l’objectiu de garantir un entorn territorial capaç de proveir de béns i serveis ambientals pel benestar de la ciutadania. Els productes agraris de proximitat així com u\n(Article publicat al Diari de Sabadell , dimarts 17 de novembre de 2015) Bosc del Rodal afectat per la ventada del 9/12/2014 Fa pocs dies, la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859 va presentar les primeres propostes per a la recuperació de l’espai natural de Can Deu, greument devastat per la ventada del desembre passat. Aquest nou pas s’estructura a partir d’un Pla d'actuació que tindrà una vigència inicial de dos anys on inclou la recuperació de l’arbrat. Aquesta actuació a Can Deu també té la seva derivada en altres indrets del Rodal, tal com s’explicava en aquest mateix diari. En síntesi, s’aposta per l’opció de la regeneració natural i es descarta, inicialment, la reforestació. Si atenem a la naturalesa de les organitzacions que han format part de la comissió tècnica per a la regeneració del Bosc de Can Deu s’evidencia un pes excessiu del sector forestal en detriment del social i ambiental. Segurament aquest biaix comporta que algunes de les consideracions i propostes qu\n(Article publicat al Diari de Sabadell , dimarts 10 de novembre de 2015) Passeig de la Plaça Major, Sabadell, El Vallès Convivim en ciutats gràcies al fet que la humanitat va aprendre a conrear la terra, emmagatzemar el gra i domesticar certs animals. I tot això va començar a Mesopotàmia fa més de 7.000 anys. Avui, es cultiven arreu del món més 1,6 milions d’hectàrees de terres agrícoles. La ciutat de Sabadell, modestament, contribueix amb poc més de 800 hectàrees i El Vallès amb prop de 20.000 hectàrees. Ara bé, moltes de les viles de la comarca tenen el seu origen en els mercats de productes agraris. Aquests espais centrals de comerç també fomentaven l’intercanvi de coneixement i l’expansió d’una cultura compartida. Aquests espais de centralitat històrica formen part de la identitat de moltes d’aquestes ciutats. Per exemple, la plaça de la Porxada a Granollers, la plaça Vella a Terrassa o en el cas de Sabadell el Passeig de la Plaça Major. Indrets de trobada, identitat comuna\n(Publicat al Diari de Sabadell , dimarts 3 de novembre de 2015) Fa pocs dies un accident a primeríssima hora del matí amb 5 vehicles implicats a l’alçada de Ripollet va deixar la C-58 col·lapsada. Aquesta no serà la primera ni la darrera vegada que succeeix un accident en aquesta autopista del Vallès. Les conseqüències dels accidents sovint els avaluem en funció de la gravetat de la incidència: morts, ferits greus i ferits lleus. D’altra banda, un accident també comporta la pèrdua de milers d’hores de treball, malestar i estrès a les persones que es troben atrapades en aquesta mena de retencions. Per tot plegat, l’objectiu de reduir el nombre d’accidents, i especialment els que impliquen morts o ferits, hauria de ser una prioritat de país. L’actual C-58 té els seus orígens en el projecte de la B-29 dissenyada per accedir amb autopista urbana a Barcelona des de Terrassa. Forma part del famós projecte de la Red Arterial de Barcelona, en el context del somni “desarrollista” de la Gran B\n(Publicat al Diari de Sabadell , dimarts 30 de juny de 2015) Tota ciutat, vila o poble del país té la seva àgora particular; el seu espai històric o modern de trobada, d’intercanvi i de relació social. A vegades aquest espai de socialització no només es localitza en un indret sinó que també pot ser policèntric tant en l’espai com en el temps. Una comunitat sense espais de socialització esdevé orfe d’identitat i precari en la seva cohesió. Per aquest motiu, la revolució territorial i social més important dels dos darrers segles, la motorització, ha condicionat la transformació i el creixement de les ciutats dels entorns metropolitans i els assentaments humans disseminats pel territori. A tot arreu calia arribar-hi amb el cotxe! Fins a l’extrem de pretendre convertir alguna rambla vallesana en autopista en nom del progrés. Principal atracció per a la mainada El procés de desmotorització dels carrers i els espais públics emergeix tímidament als anys vuitanta coincidint amb la\n(Article publicat al Diari de Sabadell , dimarts 26 de maig de 2015) El Vallès ha estat, és i serà una realitat ambiental, territorial i orgànica que no entén de divisions i segregacions administratives. I encara menys, de disputes de campanar o de les multicapitalitats reivindicades, i algunes atorgades, d’ençà de la recuperació de les institucions democràtiques. D’altra banda, tampoc no és el pati del darrere de la Gran Barcelona; aquesta il·lusió de megalòpolis que s’ha postulat, reiteradament, des de la segona meitat del segle XX per part de diferents factòtums sociopolítics de la ciutat comtal i rodalia. Una visió urbana on s’imagina el territori de l’altra banda de Collserola, o més enllà del Llobregat i el Besòs, com un conjunt de polígons, carreteres i autovies més o menys endreçat al servei de l’entitat Barcelona. La bioregió del Vallès és, en realitat, una plana agrícola i arbrada delimitada per les serralades litoral i prelitoral des del Llobregat al Tordera. Un espa\n(Article publicat a La Vanguardia , dilluns 30 de març de 2015) Camp de carxoferes al Parc Agrari del Baix Llobregat Vivim en ciutats gràcies al fet que la humanitat va aprendre a conrear la terra, emmagatzemar el gra i domesticar certs animals. Tot plegat va començar fa més de 7.000 anys a Mesopotàmia i des de llavors ha plogut força a les 1,5 milions d’hectàrees de terres agrícoles que cultivem ara. Avui podem comprar centenars de tones de blat de moro del Brasil i recollir-lo al port de Barcelona o Tarragona. Amb un clic o una trucada es pot adquirir aquesta i altres “comodities” agrícoles que permeten, per exemple, fabricar el pinso per a una explotació ramadera de la plana de Vic. Aquest és un fotograma de la pel·lícula del que podríem anomenar la globalització agroalimentària. Es demanden milers de tones de matèries primeres que ja no es produeixen en els nostres camps per engreixar animals que s’exportaran a l’altra punta del món. A quin preu? El que fixen corporacions, o\n(Publicat al Diari de Sabadell , dimarts 13 de gener de 2015) L’últim que tanqui la llum! Aquestes i moltes altres expressions semblants han estat part del nostre patrimoni verbal per expressar una cultura de l’austeritat davant d’un bé limitat i car. L’optimisme del consum i el miratge del creixement il·limitat de la societat industrialista ens ha educat a valorar el nostre benestar en funció dels milers de quilovats d’energia elèctrica, metres cúbics de gas i aigua que gastem. En resum, aquella màxima de l’economia productivista: més consum, més benestar!, diluint aquells principis i drets fonamentals dels quals col·lectivament ens hem dotat. I un d’ells és evitar que la ciutadania visqui en la precarietat o pobresa energètica. El concepte de pobresa energètica va més enllà d’ajudar a pagar el rebut d’aquells que no ho poden fer o bé de la caritat dispensada per les corporacions de l’energia. La pobresa, també anomenada precarietat, energètica és la dificultat o la incapacitat de


Meravelles i prodigis (Sebastià Alzamora)\nSEBASTIÀ ALZAMORA Actualitzada el 25/05/2011 00:00\nAquests dies han circulat pels mitjans dues notícies que no sé si han rebut tota l'atenció que sens dubte mereixen. Una ve de la província xinesa de Jiangsu, concretament de la zona agrícola de Danyang, on els camperols han obtingut enguany una memorable collita de síndries explosives. Tal qual. Estem acostumats a considerar la síndria com un vegetal pacífic i entranyable, de presència immemorial a les sobretaules familiars estiuenques, però ara resulta que els xinesos han descobert que, segons com, de la seva natural condició de fruita pot passar a convertir-se en una veritable peça armamentística, que explota de manera espontània. Es veu que la causa és que els pagesos de Danyang han abusat del forchlorfenuron, un fertilitzant que van aplicar a les síndries per tal d'accelerar-ne el creixement. I el resultat és que els han crescut uns sindriots deformes i incomestibles que, per acabar-ho d'adobar, peten com si fossin globus de coloraines en una festa de carnaval. Quina gran veritat, que no convé mai desafiar la natura.\nI encara menys algunes de les seves lleis més inflexibles, com és ara la de la gravetat. Això ens porta a la segona notícia important, que ens arriba de Brisbane, Austràlia, on un jove ha mort i un altre ha resultat ferit quan practicaven el planking , que es la nova activitat inframental de moda per a aquest estiu. Segurament deuen recordar que l'any passat vam poder gaudir del balconing , que consistia en les cabrioles i llançaments a piscina que executaven turistes preferentment molt borratxos des dels balcons dels hotels on s'allotjaven, amb resultats sovint letals. Doncs bé, enguany està fent furor el planking , que és una pràctica igualment estúpida i perillosa. En anglès, plank vol dir post, o taula: es tracta d'estirar-se, rígid com una ídem, cap per avall damunt d'alguna superfície insòlita (i, preferentment, d'equilibri inestable i arriscat, per donar-hi espectacularitat), i a continuació, evidentment, fer-se una foto i penjar-la a internet. El personal s'està fent fotos estirat damunt de terrats de cases, maleters de cotxes en marxa o (i aquí s'estableix un vincle amb el balconing ) baranes de balcons: concretament, al noi australià mort se li va acudir practicar el planking al balcó d'un setè pis, amb el desenllaç luctuós que ja hem comentat. El fet que ja s'hagi produït un accident mortal no farà més que incrementar l'interès pel planking i l'afany competitiu per aconseguir fotos cada vegada més impactants, la qual cosa indefectiblement farà que hi hagi més desgràcies.\nDe manera que ja veuen en quin món vivim: síndries que, perdent los naturals delits, rebenten com si fossin mines antipersona i éssers humans que es fan mal (o molt de mal) només per exhibir-se fent el ruc una estona. Coses que passen en aquesta vida i que ens haurien de suscitar alguna mena de reflexió, tot i que no sé dir-los quina. I no: per molt que pugui semblar-ho, cap de les dues notícies no conté cap mena d'al·lusió ni referència a l'executiva del PSC.


Castor: la bombolla sísmica - totSuma\nUn projecte de Saldonar\nUn llibre amb samarreta verda\nEl 6 d’octubre milers de samarretes verdes van cobrir el passeig de les Cases d’Alcanar per demanar el tancament definitiu del dipòsit de gas Castor. A Vinaròs, una cadena humana va tapar el front marítim. Uns quants dies abans, moltes d’aquestes mateixes persones havien ocupat la carretera amb samarretes grogues. No fa gaires anys, les blaves demanaven que no els toquessin el riu. Un bon fons d’armari, deu tenir més d’un veí de les Terres de l’Ebre i el Baix Maestrat.\nTot això ho anava rumiant aquest que firma mentre es feia el quilòmetre i mig del recorregut, abans d’arribar al port de les Cases per sentir els discursos i la música de Pepet i Marieta i Montse Castellà. I d’aquesta serena passejada de diumenge vaig sortir amb una determinació: era obligat fer un llibre per posar ordre a tot el que havia passat, de manera reposada i documentada.\nL’endemà al matí el primer que vaig fer va ser trucar al meu contacte amb el Grup de Periodistes Ramon Barnils, els «socis» d’Edicions Saldonar a la col·lecció Periodistes: «Irene, tenim una història que no podem deixar passar, hem de publicar un llibre que ho expliqui tot. No, no és un tema local, és un cas fabulós en què tot s’ajunta: és un capítol de primer ordre de la lluita universal entre l’avarícia i la dignitat».\nDe seguida ens hi vam posar, i vam tenir la gran sort que un periodista de primera, d’aquells que si no s’hagués gastat l’expressió diria que és un periodista «de raça», Jordi Marsal, volgués fer-nos costat. El títol li va sortir ràpid: Castor: la bombolla sísmica. I deunidó com s’hi ha posat. Ara estic frisant, i mossegant-me la llengua, per no explicar-te on van a parar els fils que en Marsal està estirant: l’entramat empresarial amb Florentino Pérez al «palco del Castor», el procés que va dur a l’aprovació del projecte, les complicitats entre el poder econòmic i polític espanyol, el desastre de tot plegat... L’ètica m’obliga. Hauràs d’esperar fins al febrer, quan pretenem publicar el llibre, per saber-ho tot tot.\nMentre esperem, hem muntat aquesta campanya de micromecenatge amb els amics de totSuma, per demanar-te la teva col·laboració i per fer que durant aquests mesos el «cas Castor», per la part que ens toca, continuï viu. Ens agradaria que en parlessis, que el tinguessis al cap. I que si arribes a tenir el llibre a les mans, que no només el llegeixis, sinó que també l’expliquis a les persones del teu entorn i el recomanis.\nÉs un llibre que, ja es veu prou a la coberta que hem fet, porta la samarreta verda incorporada. És un gest de complicitat amb totes les persones que han defensat al territori, amb fermesa, unes conviccions que a la fi s’ha demostrat que eren les bones. Per una vegada, de moment, guanya la dignitat. Esperem que la victòria d’aquí a poc sigui definitiva. En part ho pot ser gràcies a tu.\nFrancesc Gil Lluch\ndels 4400 necessaris\nAparició als crèdits de «Castor: la bombolla sísmica» en qualitat de mecenes\nAparició als crèdits + Exemplar del llibre «Castor: la bombolla sísmica»\nAparició als crèdits + Exemplar del llibre «Castor: la bombolla sísmica» + Visita guiada als centres d’interès cultural d’Alcanar (Centre d’Interpretació de la Cultura dels Ibers - Casa O’Connor, jaciment iber de la moleta del Remei...) + Assistència al concert de Pepet i Marieta el dia de la presentació del llibre a Alcanar\nAparició als crèdits + Exemplar del llibre «Castor: la bombolla sísmica» + Visita guiada als centres d’interès cultural d’Alcanar (Centre d’Interpretació de la Cultura dels Ibers - Casa O’Connor, jaciment iber de la moleta del Remei...) + Assistència al concert de Pepet i Marieta el dia de la presentació del llibre a Alcanar + Un exemplar del llibre «Et presento el jutge Garzón», de Sònia Bagudanch, de la col·lecció Periodistes\nAparició als crèdits + Exemplar del llibre «Castor: la bombolla sísmica» + Visita guiada als centres d’interès cultural d’Alcanar (Centre d’Interpretació de la Cultura dels Ibers - Casa O’Connor, jaciment iber de la moleta del Remei...) + Assistència al concert de Pepet i Marieta el dia de la presentació del llibre a Alcanar + Un exemplar del llibre «Et presento el jutge Garzón», de Sònia Bagudanch, de la col·lecció Periodistes + Disc «Lo món d’un mos» dedicat de Pepet i Marieta\nAparició als crèdits + Exemplar del llibre «Castor: la bombolla sísmica» + Visita guiada als centres d’interès cultural d’Alcanar (Centre d’Interpretació de la Cultura dels Ibers - Casa O’Connor, jaciment iber de la moleta del Remei...) + Assistència al concert de Pepet i Marieta el dia de la presentació del llibre a Alcanar + Un exemplar del llibre «Et presento el jutge Garzón», de Sònia Bagudanch, de la col·lecció Periodistes + Disc «Lo món d’un mos» dedicat de Pepet i Marieta + Dos títols de la col·lecció Narratives d'Edicions Saldonar\nESPECIAL ENTITATS I COL·LECTIUS Aparició als crèdits com a entitat col·laboradora + Exemplar del llibre «Castor: la bombolla sísmica» + Un exemplar del llibre «Et presento el jutge Garzón», de Sònia Bagudanch, de la col·lecció Periodistes + Disc «Lo món d’un mos» dedicat de Pepet i Marieta + Exemplar de l’«Anuari Mèdia.cat. Els silencis mediàtics de 2013» (es publicarà el mes de maig) + Presentació del llibre amb la presència de l’autor (despeses de desplaçament a part si es fa fora de Catalunya)\nCOL·LABORACIÓ ESPECIAL DE CARLES SANTOS Aparició als crèdits + Exemplar del llibre «Castor: la bombolla sísmica» + Visita guiada als centres d’interès cultural d’Alcanar (Centre d’Interpretació de la Cultura dels Ibers - Casa O’Connor, jaciment iber de la moleta del Remei...) + Assistència al concert de Pepet i Marieta el dia de la presentació del llibre a Alcanar + Un exemplar del llibre «Et presento el jutge Garzón», de Sònia Bagudanch, de la col·lecció Periodistes + Disc «Lo món d’un mos» dedicat de Pepet i Marieta + Matí a Vinaròs amb Carles Santos, que interpretarà unes peces en exclusiva per als mecenes, els farà compartir el seu procés creatiu i els dedicarà dos CD a cadascun\nGràcies per fer-vos vostre el llibre\nHem acabat la campanya de micromecenatge del llibre Castor: la bombolla sísmica i ara, gràcies a tots els que hi heu col·laborat, continuem endavant. Tant Edicions Saldonar com el ...


SANT ILDEFONS: Assemblea extraordinària de Sant Ildefons - Juny de 2013: Xerrada de Mons. Sebastià Taltavull\no\tL’Església ha atès a l’estat, més de 4 milions de persones en els darrers 12 mesos.\no\tL’Església segueix en camí, reconeixent el fet que les nostres obres han de demostrar la nostra Fe.\no\tCal, però, preparar més persones i equips per potenciar encara més aquest objectiu.\nEn els primers mesos d’aquest any 2013 han canviat moltes coses en l’Església per l’anomenat ‘efecte Francesc’. Ha estat un efecte clarament positiu que ens hauria d’ajudar a aprofundir més en els objectius diocesans i propis del Pla Pastoral. En aquest sentit, el bisbe Sebastià va repassar alguns dels aspectes de la valoració de la realització del nostre propi Pla Pastoral que el Consell Pastoral va realitzar fa unes setmanes:\n•\tTransformació: hauríem de mirar de treure tot el fruit possible a cadascuna de les activitats del nostre Pla. Però ens hauríem de preguntar també de què ens ha servit per transformar-nos a nosaltres mateixos.\n•\tPla de joves: la Confirmació hauria de ser una oportunitat de formació i compromís en la Fe dels nostres joves. BATEC és una oportunitat d’acollida per joves que cal potenciar i donar el màxim suport.\n•\tVoluntariat: a Sant Ildefons hi ha diversos grups de voluntariat i un bon nombre de voluntaris i aquest nombre no para de créixer. Tenim, doncs, una gran oportunitat d’exercir l’amor que Jesús ens demana a través de les nostres obres.\nDesprés d’aquesta xerrada es van formar diferents grups que van treballar els punts que el Bisbe Sebastià ens va proposar, per reflexionar en la perspectiva de propostes per enriquir les assemblees i els programes de Formació a Sant Ildefons, els dos punts principals que vam treballar en aquesta assemblea.\nEl resum de les propostes dels grups i la seva inclusió en les activitats del nou curs 2013-2014 seran objecte de treball del Consell el mes de setembre i retornaran a l’assemblea en la presentació del Pla d’activitats per al nou curs.


Ple Ordinari del 16/12/04\nPle Extraordinari del 16/02/05\nPle Ordinari del 23/05/05\nAcords del Ple Ordinari celebrat el dia 16 de desembre de 2004\n- La sol·licitud pel Consell Social de l'adquisició de l'edifici de Correus per a la Universitat d'Alacant.\n- Les modificacions pressupostàries.\n- Es posa en coneixement del Consell Social el Pressupost de la Fundació General de la Universitat per a l'exercici 2005.\n- Es posa en coneixement del Consell Social el pressupost de la Societat Taller d'Imatge de la Universitat d'Alacant S.A. de l'exercici 2004, i de la Societat Taller Digital d'Establiment de Textos Literaris i Científics S.A.\n- Els Complements retributius del professorat.\n- Les Taxes d'Estudis Propis de Postgrau i Especialització (màster, especialista i expert universitari).\n- S'emet informe favorable sobre les modificacions de plantilla del PDI.\n- S'emet informe favorable sobre els contractes d'investigació/prestació de serveis.\n- Augment del pressupost assignat a les ajudes per a l'exempció de taxes de la UA.\n- Memòries econòmiques dels cursos, màsters, especialistes i expert universitari.\nAcords del Ple Extraordinari celebrat el dia 16 de febrer de 2005\n- Criteris bàsics per a l'elaboració del pressupost de la Universitat (2005). Segons l’article 3.a de la Llei de consells socials.\n- Es posa en coneixement del Consell Social els pressupostos anuals (2005) de les societats: Taller Digital, Taller d'Imatge i Societat de Relacions Internacionals, segons l’article 3.c de la Llei de consells socials.\n- Elecció de tres membres del Consell Social entre els representants de la part social a l'efecte de la nova constitució del Consell de Govern, segons els articles 49.3 i 59.1.i de l'Estatut de la Universitat d'Alacant.\n- Sol·licitud de la titulació de primer cicle de Ciències del Mar.\nAcords del Ple Ordinari celebrat el dia 23 de maig de 2005\n- S'emet informe favorable sobre les Modificacions de Plantilla Docent.\n- La Liquidació del Pressupost de la UA de l'any 2004.\n- Les taxes del títol Propi “ Màster en Traducció Francesa”.\n- Les Memòries Econòmiques i Controls de Qualitat.\n- S'emet informe favorable sobre els Convenis, contractes d'Investigació/Prestació de Serveis.\n- La Modificació dels Estatuts de la Societat Taller Digital d'Establiment de Textos Literaris i Científics, S.A.\n- El Pressupost General de la Universitat d'Alacant per a l'any 2005.\n- Els Complements retributius addicionals del PDI.\nEl president del Consell Social de la Universitat d'Alacant va organitzar una sessió monogràfica el dia 30 de setembre de 2005 que va dissertar sobre “Perspectives de Futur dels Parcs Científics i Tecnològics” que, a més del president, va tenir la presència del rector de la Universitat d'Alacant. Va ser inaugurada per l'Honorable Conseller d'Empresa, Universitat i Ciència Sr. Justo Nieto. La ponència principal va ser desenvolupada pel Sr. Felipe Romera, gerent del Parc Científic de Màlaga i, a més, hi va intervenir i va clausurar l'Excm. Secretari d'Estat d'Universitats i Ciència Sr. Salvador Ordóñez.


Comencen les obres de transformació dels entorns del Camp Nou | Info Barcelona | Ajuntament de Barcelona\nLa transformació convertirà la zona que envolta l’estadi en un nou espai sense barreres integrat al barri. La primera actuació es farà en el tram de l’avinguda de Joan XXIII comprès entre les carrers de Menéndez y Pelayo i de Martí i Franquès. En aquesta zona es passarà dels quatre carrils de circulació actuals i d’un de servei que hi ha en algun tram a tres carrils, dos de circulació i un d’aparcament i serveis. També s’hi faran voreres més amples i un carril bici. Es preveu que aquesta fase de les obres s’acabi al setembre.\nProgressivament, s’anirà transformant l’espai d’ús públic previst a tot l’àmbit i la resta de carrers inclosos en el projecte:\nMenéndez y Pelayo, entre Joan XXIII i Martí i Franquès.\nArístides Maillol: Se n’ajustarà el traçat i s’hi ampliarà l’espai públic.\nElisabeth Eidenbenz: Es millorarà mantenint-hi la línia de pins actuals.\nAcabada la construcció del nou Palau Blaugrana, s’actuarà sobre el carrer del Cardenal Reig i l’avinguda del Doctor Marañón. Un cop s’acabin les obres del Camp Nou, s’actuarà també sobre la vorera del costat del camp.\nEn totes les intervencions es reordenarà i es millorarà l’accés rodat i de vianants: s’ampliaran les voreres perimetrals de les instal·lacions esportives i s’habilitarà la xarxa de carril bici en tot l’àmbit.\nAquestes obres donen continuïtat a la modificació del Pla general metropolità; s’actuarà en més d’111.000 m2 i s’hi invertiran 28 milions d’euros més IVA, que aniran a càrrec íntegrament del Futbol Club Barcelona.


Així veu el veïnat la reforma de la Travessera de Dalt | L'Independent de Gràcia\nper l’Associació de veïns i veïnes de la Travessera de Dalt\nL’Associació de veïns i veïnes de la Travessera de Dalt també té coses a dir després de la finalització, ja fa un any, de les obres de remodelació d’una part del carrer. Han passat mesos i les deficiències que han aparegut i les que ja venien des de l’inici continuen en el mateix punt per la manca de voluntat de l’Ajuntament en solucionar-ho i ni tan sols amb ganes d’atendre com cal l’Associació.\nEl veïnat des del primer moment va veure com havia desaparegut una parada d’autobús del costat mar, en deixen dues i algú no va calcular bé la distància perquè la parada davant el número 36 de Travessera de Dalt queda massa lluny de les de Lesseps, sobretot amb les línies 24 i D40. El manteniment de la neteja en general és deficient, des de les boques d’entrada de la recollida d’escombraries que es mantenen llardoses contínuament, passant per la mitjana del carrer on sota les plantes pots trobar de tot, fins a les mateixes voreres que necessiten més aigua quan no plou. Fa mesos una ambulància va arrancar un arbre deixant l’escocell buit, continuem sense arbre però sí que tenim un forat ple de brutícia.\nEl canvi de les parades del bus turístic per les obres ha acabat perjudicant el tram de la rampa del costat muntanya per on ja circulaven els autobusos 24 i 32, ara D40. Actualment també hi circulen les dues companyes del bus turístic, fet que comporta un excés de trànsit per un lloc on s’havia pactat que havia de ser zona de pacificació i que a més, havent eliminat el senyal que prohibia girar els vehicles a la dreta des del carrer Ca l’Alegre de Dalt cap a Travessera de Dalt, s’ha donat l’opció a què circulin més cotxes. I tot això amb un paviment deplorable.\nL’horari de càrrega i descarrega no acaba de funcionar, impedeix massa sovint la rapidesa de l’autobús i crea embussos sobretot en hores punta.\nEl punt més negre i que ha perjudicat molt el veïnat és l’abús que en fan les bicicletes, les motos, patinets i d’altres elements en la utilització de les voreres, que fa molt difícil la convivència de tots plegats. Les persones han perdut el seu espai que han de cedir contínuament, per no prendre mal. L’incivisme s’ha de combatre i l’Ajuntament no ha complert els seus compromisos, ni trobant alternatives a l’aparcament de motos (ara circulen amb el motor encès, motorista inclòs entrant i sortint de les voreres), deixant taques de greix al paviment i aparcant a tocar dels bancs on seuen les persones, ni pel que fa a les bicicletes, més aviat sembla que els que fem nosa som els vianants, ja que sovint ens criden l’atenció perquè no poden circular a la seva velocitat.\nFarts de tanta deixadesa, potser haurem d’emprendre accions contundents perquè a qui li pertoqui es posi les piles d’una vegada.


L'emprenedora Rita Salavert protagonitzarà la primera 'UAB Session' del curs en format virtual - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nL’emprenedora Rita Salavert, que va cursar el Grau en Nanociència i Nanotecnologia a la UAB, protagonitzarà la primera UAB Session del curs 2021-2022 el proper 29 de setembre, dimecres, a les 13.00 h a Microsoft Teams. Organitzades pel programa UAB-Emprèn, les UAB Session  són accions formatives exclusives i gratuïtes per a l’alumnat de l’Autònoma, que permeten conèixer de primera mà experiències emprenedores i ampliar coneixements i competències en l’àmbit de la generació d’idees i l’emprenedoria.\nEl 2017, just després de finalitzar els seus estudis universitaris, Salavert va entrar a UAB-Emprèn, on va obtenir assessorament i suport per desenvolupar el seu projecte Oskisgames, un estudi de videojocs indie que desenvolupava puzles de lògica amb diferents nivells de dificultat en 2D, tant per a Android com per a iOS. També a través de UAB-Emprèn, Salavert va representar la Universitat en competicions i esdeveniments com BizBarcelona.\nDesprés de la seva experiència emprenedora, el 2018, Salavert va començar a fer de business developer a SlashMobility, una startup de solucions mobile corporate ubicada a Barcelona. A més, acaba d’iniciar una nova etapa professional com a executiva d’operacions a The Collider, el programa de Mobile World Capital dedicat a la innovació per a la transferència deep tech entre ciència, mercat i societat.


El compte de formació | STEPV\nActualitzat el 14 juliol 2014 / 18:52 h\nQuè és el compte formació?\nCom s’accedeix al compte formació?\nQuines activitats de formació apareixen?\nNomés apareixeran les activitats de formació com a funcionari/na de carrera?\nQuè passa si no apareixen totes les activitats des de 2003, especialment les dels darrers 6 anys?\nQuines activitats de formació cal registrar i quines no?\nJo tinc el reconeixement del sexenni en març de 2012, finalment quan cobre?\nACTUALITZACIÓ DE LA GUIA (14 de juliol 2014)\nPer què apareixen altres activitats que no apareixen en l’ordre 54/2014, de sexennis?\nSi apareix 0 crèdits acumulats per als sexennis, què he de fer?\nEm falten activitats de formació del pla de formació en centres o del CEFIRE. Què puc fer?\nM’apareix alguna activitat amb 0 hores però 100 crèdits. Què significa això?\nQuè vol dir la columna “Millora”?\nCom sé en quina data compliré el pròxim sexenni?\nModel de registre en el compte formació de les activitats que no hi consten\nÉs una aplicació informàtica on apareixen totes les activitats de formació del professorat. S’hi poden consultar tant les que serveixen per als sexennis (segons l’Ordre 54/2014, d’1 de juliol), com tota la resta d’activitats de formació que la Conselleria tinga registrada de cada un dels i les docents.\nS’accedeix per la web de SID, igual que la consulta de la nòmina. S’entra des d’aquest enllaç.\nPer tant, es pot accedir per “Usuari i contrasenya”, “Dades d’Usuari” o “Certificat Digital”. Una vegada s’accedeix, apareix un enllaç a l’esquerra anomenat “Sexennis-Formació docent”.\nEn aquest enllaç es podrà consultar el següent:\nDades del docent i centre de treball\nNombre total de crèdits des de la data de reconeixement del sexenni anterior\nNombre activitats formació des del sexenni anterior\nCada una de les activitats de formació.\nNomés apareixeran les activitats de formació que la Conselleria té registrades. Recordeu que la Conselleria registra d’ofici les activitats de formació que depenen d’aquesta (pla de formació en centres, CEFIRE). La resta d’activitats s’han de registrar, com ja va advertir STEPV en el seu moment.\nDe moment apareixeran les activitats de formació des de 2003. Les anteriors, des de 1993, s’aniran afegint durant el curs 2014/15.\nTambé es registraran d’ofici en un futur les titulacions d’EOI, però de moment no les d’altres etapes (cicles formatius, conservatoris, etc.). Aquestes activitats s’han de continuar registrant en el registre de formació del professorat de forma presencial.\nEls certificats del cursos es podran descarregar des d’aquesta pàgina, en un futur.\nEn el programa es podran veure les activitats de formació registrades per ordre de data de finalització de l’activitat, amb indicació del nom de l’activitat, el tipus de participació (ponent o alumne), lloc de realització, els crèdits corresponents, etc.\nLes activitats que computen per als sexennis apareixeran resaltades en un altre color. Si alguna activitat de formació supera els crèdits assignats per l’ordre a efectes del reconeixement, només apareixeran els crèdits màxims per al reconeixement. Per exemple, si has realitzat un màster de 500 crèdits, només apareixerà 100 perquè és el màxim.\nQuant a la capacitació en valencià, no constarà a la gent que l’ha obtinguda a partir de novembre de 2013, perquè a d’eixa data és un requisit. Igualment tampoc constaran les activitats per a les pràctiques perquè també és requisit.\nNo. Apareixerà tota la formació com a docent, independentment de la situació administrativa: interí, en pràctiques o de carrera.\nHi ha diverses casuístiques en aquest cas:\nque Conselleria no les tinga registrades per error.\nque haja presentat activitats externes a Conselleria durant el Decret Vela i la pròrroga de l’acord de retallades de 23 d’octubre de 2013 (en aquell moment no es van registrar perquè estava congelat aquest procés), i hi haurà 2 mesos per a presentar-les.\nque no tinga registrades activitats externes a Conselleria.\nEn qualsevol d’aquestes casuístiques cal registrar en el registre de formació del professorat totes aquestes activitats de formació que no consten en el compte formació. En el Decret que s’ha publicat avui es regula un termini de 2 mesos per a registrar aquestes activitats i es reconeixeran a efectes 1 de juliol sempre i quan hagen finalitzat abans d’aquest període.\nTotes aquelles activitats de formació externes a la Conselleria d’Educació. És a dir, els nous títols universitaris o cursos de formació en les universitats i, de moment, els títols d’EOI, Conservatoris, Formació Professional, etc.\nEls cursos dels sindicats, o de qualsevol altra entitat col·laboradora, si estan homologats per la Conselleria NO s’han de registrar, perquè constaran d’ofici en el compte formació.\nQuant als cursos del MEC o d’altres comunitats autònomes (incloent títols nous de qualsevol etapa educativa: conservatoris, EOI, FP, etc), també s’han de registrar si no estan homologats per la Conselleria d’Educació.\nSi tens publicacions, també cal registar-les excepte si s’han realitzat en el marc d’algun programa de la Conselleria.\nEls qui esteu en aquesta situació cobrareu en juliol, no en agost com la resta de casos, és a dir, els qui han complert el sexenni entre març de 2012 i juliol de 2014, perquè ja teniu reconegut el sexenni.\nActualitzem la guia a partir de les consultes que ens heu fet. Al final de la guia adjuntem un model per a registrar les activitats que no apareixen en el compte formació.\nL’aplicació suma totes les activitats de formació que té la Conselleria registrades, sense separar aquelles que no valen per al sexenni.\nPer exemple, l’aplicació computa un curs de formació de menys de 8 hores, tot i que l’Ordre que regula els sexennis assenyala que els cursos de formació han de ser d’un mínim de 8 hores per a ser vàlids per al sexenni. Un altre cas és el de les activitats extraescolars: si les hem presentades, apareixen totes i són totes computades, encara que només valen 10 crèdits d’activitats extraescolars per sexenni (art. 2.5 de l’ordre sexennis).\nAquesta situació ha passat en els casos en què compliu el primer sexenni. És un error que la Conselleria està subsanant. En poc de temps hauria d’aparéixer els crèdits que teniu per al sexenni i les activitats de formació corresponents marcades en groc. No heu de fer res, per tant. En tot cas, comprovar quan ho subsanen que tot és correcte.\nLes has de reclamar. Al final d’aquesta guia tens un model de reclamació en què se sol·licita que consten en el registre de formació. Hauràs d’adjuntar còpia compulsada dels certificats d’aquestes activitats.\nEn aquests casos, es tracta d’activitats de formació que fan referència a l’obtenció d’un títol, com ara la capacitació en valencià, i que equivalen a 100 crèdits (excepte per a la gent que l’ha obtinguda a partir de novembre de 2013, ja que a partir d’eixa data és un requisit), o bé activitats que superen els crèdits assignats per l’ordre a efectes del reconeixement i per tant només apareixen els crèdits màxims per al reconeixement (per exemple, si has realitzat un màster de 500 crèdits, només apareixerà 100 perquè és el màxim).\nAquesta columna assenyala si l’activitat de formació en qüestió forma part de les “activitats que contribueixen a la millora de la qualitat de l’ensenyament” o no, és a dir, si es tracta d’una activitat de les conegudes com a extraescolar (ha d’estar inclosa a la PGA i constar a la memòria del centre) o no. En aquest sentit, és important tenir en compte que la nova normativa del sexenni estableix que només es poden aportar 10 crèdits d’aquest tipus d’activitat per sexenni.\nQuan entres al compte de formació t’apareix en quina data complires l’anterior sexenni; per tant, sis anys després, si tens la formació requerida (els 100 crèdits de formació establerts en l’Ordre 54/2014), compliràs el pròxim sexenni.\nDescarrega’t ací el model, emplena’l i registra’l amb la còpia compulsada de les activitats que no apareixen en el compte formació