Annex B: Difusió del pla\nAnnex C: Justificació tècnica final\nLa COVID-19 ha impactat fortament en la vida social i econòmica de l'àrea metropolitana de Barcelona i dels seus ciutadans. L'AMB vol donar el màxim suport a les iniciatives municipals per pal·liar els efectes de la crisi ocasionada per la pandèmia i, per fer front a la situació, està elaborant un seguit de mesures en relació amb l'exercici de les seves competències, compreses en l'article 14 de la Llei de l'Àrea Metropolitana de Barcelona. Una d'aquestes mesures és el Pla metropolità de suport a la cohesió social, l'economia de proximitat i la coproducció de serveis (ApropAMB), que s'estructura en 3 programes i 8 línies de treball i que té una dotació econòmica total de 16,6 M€.\nEl pla s'estructura en tres programes específics, cadascun dels quals es desplega en diferents línies de treball:\nXarxa de reforç de les polítiques socials:\nReforç educatiu, digital i inclusiu:\nEducar i gaudir inclusivament de manera segura.\nSuport a les xarxes d'activitat econòmica del municipi:\nCompra de proximitat, segura i saludable.\nEmprèn i innova en femení.\nSuport al teixit econòmic local i a l'economia verda, social i solidària.\nEl Pla ApropAMB està dotat amb un total de 16.600.000 € i prioritza el suport econòmic a les iniciatives municipals presentades\nen el marc dels seus tres programes. Prèviament al càlcul de les assignacions variables, es garanteix un import fix de 30.000 € per a cada ajuntament. (Comprovar la part variable de les assignacions per municipi a la documentació adjunta).\nPROGRAMES DEL PLA ApropAMB\nProjectes de xarxes de suport social per crear i gestionar circuits de captació i distribució alimentària i de productes sanitaris per a persones de perfils vulnerables, amb mesures i dispositius de prevenció, protecció i seguretat sanitària per al personal i els locals i espais, tant públics com de les entitats socials que participen en aquestes tasques.\nProjectes de suport professional i voluntari per a la cura de persones dependents i amb discapacitats, tant en domicilis com en llocs de trobada (entitats socials, associacions locals, centres de dia i casals de gent gran, centres cívics...).\nProjectes de reforç dels serveis associats a polítiques socials del municipi, amb la incorporació temporal de personal o amb la contractació de suport extern.\nProjectes per reduir i millorar l'eficiència en el consum d'energia elèctrica, aigua i gas, reduir els residus domèstics, implantar serveis de teleassistència, telefonia mòbil i accés a internet, per millorar la seguretat i protecció de la salut en entorns familiars i habitatges de perfils vulnerables. Els objectius s'aconseguiran amb accions divulgatives, assistència tècnica, formació, visites domiciliàries de diagnòstic i ajuts econòmics per a l'adquisició d'estris i mecanismes de control, de protecció de la salut de reducció i d'optimització de consum i per a despeses de comunicació.\nEducar i gaudir inclusivament de manera segura:\nBeques i ajuts per a la inscripció i l'assistència a activitats de lleure, culturals, esport i extraescolars, o per a materials i equipament personal per dur-les a terme.\nCampanya de difusió i suport al lleure infantil i juvenil (entitats de lleure, AMPA, entitats juvenils i socials, entitats culturals i entitats i clubs esportius) i per a l'organització i el desenvolupament d'activitats de lleure, esport i extraescolars, de manera segura i amb les mesures de protecció sanitària adequades.\nProjectes per incorporar mesures de prevenció i protecció de la salut, arran de la COVID-19, en escoles bressol, entitats socioeducatives de lleure infantil i juvenil, entitats culturals, espais públics tancats per a gent gran i llocs similars.\nProjectes d'informació i lluita contra la bretxa digital, que colpeix especialment les persones de perfils vulnerables (es prioritzaran els que es desenvolupin en col·laboració amb entitats socials i centres educatius locals), així com projectes que facilitin l'accés a maquinari i programari i també suport tècnic i econòmic al teixit associatiu del municipi per a temes de relacionats amb la digitalització i per a la prestació dels serveis municipals específics del projecte.\nProjectes per desenvolupar i implantar, a escala municipal i en espais i equipaments públics, mesures i dispositius tecnològics que facilitin el control de la distància entre persones i models municipals de gestió i tramitació electrònica.\nProjectes per a l'orientació i la inclusió en el mercat de treball dirigits a joves fora del sistema escolar, mitjançant dispositius i accions d'orientació, formació i treball pràctic.\nProjectes de suport tècnic i econòmic a l'estabilitat i el manteniment de llocs de treball i/o noves contractacions de gent jove, amb un màxim de 5.000 € per organització o empresa, en el conjunt del teixit productiu i social del territori, sempre que no s'hagin produït acomiadaments de personal de la mateixa organització o empresa, a partir del 14 de març de 2020.\nProjectes per adaptar els llocs de treball als requeriments i les mesures de prevenció i protecció sanitària en empreses d'inserció, centres especials d'ocupació del territori i altres iniciatives socials en el món del treball i la inclusió social.\nSuport a les xarxes d'activitat econòmica del municipi\nCompra de proximitat, segura i saludable:\nCampanyes de promoció de la compra i el consum de proximitat.\nProjectes d'ajuts per a la modernització, l'adaptació digital i la protecció sanitària del petit comerç, els serveis de proximitat, la restauració, el turisme i tots els projectes vinculats al consum directe de la ciutadania al municipi.\nCampanyes de divulgació, projectes de suport tècnic i tecnològic, formació, adquisició de dispositius i mecanismes de protecció sanitària, estalvi energètic i reducció de residus, maquinari i programari per als productors i petits transformadors d'alimentació de proximitat, per a la distribució local i la creació i articulació de nous canals de venda.\nDespeses de lloguer de local industrial o comercial, espai de coworking privat o oficina ubicats al municipi, amb un màxim del 50 % de la subvenció i durant un màxim de 6 mesos.\nEmprèn i innova en femení:\nProjectes d'impuls i ajuts a l'emprenedoria i el talent femení, amb un màxim de 5.000 € per organització o empresa, per al manteniment de llocs de treball i/o nova contractació, sempre que no s'hagin produït acomiadaments de personal de la mateixa organització o empresa, a partir del 14 de març de 2020, i per a projectes existents d'emprenedoria o de treball autònom i del teixit social relacionats amb la innovació social, la transició i el desenvolupament tecnològic i digital, els ODS, la internacionalització i la sostenibilitat mediambiental.\nProjectes per generar noves oportunitats de cooperació en xarxa per a l'ocupació, la capacitació i l'adaptació professional de les dones, mitjançant la formació, l'acompanyament personalitzat i el coneixement d'altres experiències.\nSuport al teixit econòmic local i a l'economia verda, social i solidària:\nProjectes d'ajuts per al manteniment de llocs de treball i/o nova contractació en microempreses, pimes, autònoms i organitzacions d'economia social i solidària o d'economia verda, amb un màxim de 5.000 € per organització o empresa, sempre que no s'hagin produït acomiadaments de personal de la mateixa organització o empresa, a partir del 14 de març de 2020.\nProjectes d'ajuts i suport tècnic per al teixit productiu empresarial i social, amb un pla específic per a la intercooperació, l'adaptació productiva i la reactivació empresarial per a la millora de l'eficiència energètica, del consum de l'aigua i de la gestió dels residus, per a la descarbonització de l'activitat empresarial i la lluita contra el canvi climàtic i per a l'adaptació digital i el teletreball, la prevenció de riscos i la protecció sanitària i per a la cohesió social.\nLa convocatòria s'adreça exclusivament als ajuntaments metropolitans inclosos en el quadre d'assignacions econòmiques municipals i per l'import màxim que s'hi determina.\nLes aportacions atorgades per l'AMB dins d'aquest Pla són compatibles amb altres ajudes rebudes per a la mateixa finalitat (exceptuant-hi les despeses de recursos humans propis), sempre que la suma de les aportacions no superi el 100 % del cost total del projecte. L'obtenció d'aquests recursos s'ha de comunicar a l'AMB.\nReferents tècnics de cadascú dels projectes del Pla Aprop AMB\n3.a. Compra de proximitat, segura i saludable Victor Álvarez Sara Angrill José Luís Haro\n3.b. Emprén i innova en femení Gemma Morelló\n3.c. Suport al teixit econòmic local i a l'economia verda, social i solidària José Luís Haro Josep Lluís Martínez\nEl Pla s'articula en una convocatòria oberta destinada a l'execució dels projectes d'iniciativa municipal aprovats que s'emmarquin en les bases reguladores. La convocatòria s'inicia amb l'aprovació del Consell Metropolità i la data màxima d'execució dels projectes és el 31 de desembre del 2022.\nUn cop rebuda la proposta de projecte, prèviament validada per l'equip tècnic de l'AMB, la Gerència de l'AMB la resoldrà, mitjançant un decret, en el termini màxim d'un mes. La convocatòria ha de quedar completament executada (incloent-hi les resolucions de justificacions) tres mesos després de la data màxima de finalització dels projectes. L'AMB pot valorar modificacions en el calendari dels projectes presentats sempre que estiguin motivades i que s'emmarquin dins de la data màxima de finalització de la convocatòria.\nAra bé, tenint en compte les característiques del Pla, es reconeixen les despeses associades a l'execució dels projectes des del 14 de març del 2020.\nEls projectes que proposin els ajuntaments metropolitans s'han de presentar mitjançant registre electrònic seguint el models proposats per l'AMB. Igualment, són obligacions dels ajuntaments beneficiaris:\nComplir l'objectiu, executar el projecte o dur a terme l'activitat que fonamenti la concessió de l'aportació i acreditar- ho davant de l'AMB segons el present marc normatiu.\nSotmetre's a les actuacions de seguiment i comprovació que dictamini l'AMB sobre les activitats, incloent-hi les de naturalesa econòmica i financera.\nJustificar a l'AMB l'aplicació de les aportacions mitjançant la certificació formal de les despeses realitzades, sense perjudici d'altres mitjans de comprovació. A aquest efecte s'han de conservar, en un expedient individualitzat, tots els documents justificatius de l'aplicació dels fons rebuts, incloent-hi els documents electrònics, durant un mínim de 5 anys des de la finalització del projecte, mentre puguin ser objecte de les actuacions de comprovació i control.\nProposar qualsevol canvi, preferentment de manera prèvia, a través de registre electrònic, que ha de ser autoritzat per l'AMB i aprovat per l'òrgan competent.\nInformar d'incidències relatives a les actuacions al més aviat possible per poder cercar vies de solució per evitar afectacions a la justificació final del projecte.\nReintegrar els fons percebuts en cas de revocació, renúncia o compliment parcial del projecte.\nFer constar la col·laboració de l'AMB en les activitats, les presentacions públiques o els materials escrits que estiguin vinculats al projecte, de manera que quedin prou a la vista en accions de cara al públic, i incloure, al peu de signatura dels correus electrònics corporatius de les persones contractades en el marc del projecte metropolità, el logotip de l'AMB i la frase: "Aquest projecte es porta a terme amb el suport de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en el marc del Pla ApropAMB" (annex B).\nFer constar, en totes les accions de difusió i publicitat de les actuacions dels projectes: "Amb el suport de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en el marc del Pla ApropAMB", amb el logotip de l'AMB situat a sota. Les instruccions respecte a la imatge institucional de l'AMB es poden consultar i descarregar.\nPresentar a l'AMB qualsevol document o informe que es requereixi mitjançant el sistema establert, en el termini màxim de 10 dies hàbils, en compliment de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.\nEn el cas de projectes de cooperació intermunicipal que agrupin diversos ajuntaments, identificar en la proposta l'entitat gestora. Així mateix, poden realitzar aquesta funció per designació expressa dels ajuntaments promotors del projecte, els consells comarcals o altres entitats públiques\nvinculades si així s'acorda.\nDesignar, si escau, l'entitat gestora del projecte per a les gestions de recopilació i presentació de la documentació de tots els participants en el projecte.\nFer constar, als contractes de treball per a qualsevol de les línies del Programa, la referència: "Amb el suport de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en el marc del Pla ApropAMB".\nRespondre el qüestionari d'avaluació del Pla que se'ls faràarribar al final de la convocatòria a fi de poder tancar el procés de justificació i fer el pagament final.\nL'AMB farà el pagament de les dotacions econòmiques aprovades mitjançant el procediment de bestreta i d'acord amb els percentatges següents: el 70 % de l'import en el moment de l'aprovació de la dotació, el 20 % a la meitat del desenvolupament del projecte, i el 10 % restant en validar i entrar per registre electrònic la justificació final del projecte.\nL'incompliment de les obligacions dels ajuntaments metropolitans beneficiaris durant l'execució o en la justificació dels projectes comportarà una aturada temporal dels pagaments o de la bestreta final, respectivament, fins que es normalitzi la situació del projecte.\nEls projectes han de recollir les iniciatives municipals que siguin competència d'entitats locals i que es puguin dur a terme fins al 30 de juny del 2022, el termini màxim d'execució de la totalitat de les accions previstes.\nPel que fa específicament als contractes de treball que es formalitzin com a nous i que estiguin vinculats a l'execució del projecte, s'estableix una durada mínima de sis mesos i màxima fins al 30 de juny del 2022, amb un mínim del 75 % de la jornada laboral ordinària, exceptuant casos extraordinaris de substitucions temporals o per necessitat de projecte.\nEls ajuntaments sol·licitants han d'executar els projectes preferentment en règim de gestió directa, sens perjudici de la possibilitat de proposar l'adjudicació de l'execució a una entitat o empresa pròpia, participada o vinculada a l'ajuntament, als consells comarcals de l'àmbit de l'ajuntament o a altres consorcis públics en l'àmbit metropolità. També es podrà arribar a acords, segons la normativa de subvencions o de contractació pública, si escau, per a la coproducció i gestió total o parcial per part d'entitats especialitzades o referents, d'àmbit local o metropolità, relacionades amb el tema en qüestió. En aquest cas, si es tracta d'una altra entitat pública, cal que l'ajuntament sol·licitant ho proposi en la presentació de la proposta, o en el\ncas de terceres organitzacions de l'àmbit privat, que hi expliciti la voluntat de coparticipació.\nEls ajuntaments beneficiaris de les assignacions econòmiques han de facilitar a les persones que contractin, directament o a través d'una entitat pública delegada en les línies que ho permetin, la formació bàsica següent, presencial o virtual:\nAcollida i relacions laborals, durada mínima de 4 hores.\nFormació en igualtat de gènere, durada mínima de 2 hores.\nPrevenció de riscos laborals propis de l'ofici, que inclogui nocions de primers auxilis, durada mínima de 4 hores. En les actuacions relacionades amb el sector de la construcció cal garantir el nombre d'hores formatives necessàries per a l'obtenció o renovació de la targeta professional de la construcció (TPC). Cal acreditar l'obtenció de la TPC en la justificació dels projectes.\nCal impartir aquestes formacions durant el primer mes de contractació, prioritàriament en horari laboral o d'activitat, i han de computar com a hores efectives de treball.\nBases, informació sobre les assignacions, dotacions, despeses finançables i administració del Pla:\nBases generals del programa ApropAMB\n2.b. Connectabit Albert Consola Pedro Martín\nL'AMB decideix quines accions i intervencions de seguiment, control i avaluació aplica en cada projecte. Aquestes intervencions es fan mitjançant els serveis tècnics propis i en dos sentits: d'una banda, intervencions vinculades al control tècnic operatiu de l'execució del projecte, la seva gestió i els resultats obtinguts, i de l'altra, intervencions de control econòmic i jurídic.\nQuan així es determini, l'equip tècnic de l'AMB farà visites de seguiment de l'execució dels diferents projectes i supervisarà les diferents accions dutes a terme en el marc dels projectes concrets. A partir de la informació obtinguda en cada visita, l'AMB elaborarà un informe. L'ajuntament corresponent haurà de donar-hi el vistiplau i retornar-lo en el termini de 10 dies hàbils. Així mateix, haurà d'esmenar i corregir, si escau, les situacions detectades que puguin influir negativament en el desenvolupament del projecte, en el termini d'un mes.\nL'AMB també donarà suport tècnic als projectes durant tot el procés, sens perjudici de les tasques de seguiment, avaluació i control que li corresponen.\nJustificació del projecte i de l'aplicació de les assignacions econòmiques\nA l'efecte de justificar el projecte i l'aplicació de les assignacions, així com la consecució dels objectius previstos, els ajuntaments metropolitans han de presentar una justificació tècnica, mitjançant una memòria explicativa (annex C) i econòmica (annex D). Tota la documentació dels projectes finançats s'ha de presentar per registre electrònic, en un termini màxim de tres mesos des de la finalització del projecte, prèviament revisada i validada per l'equip tècnic de l'AMB. Tanmateix, l'ajuntament o entitat gestora pot sol·licitar, de manera motivada, una ampliació del termini de presentació de la justificació, com a màxim d'un mes, i sempre abans de la finalització del projecte.\nEn la memòria econòmica, les despeses s'han de justificar mitjançant un document acreditatiu emès pel departament d'intervenció de fons de cada ajuntament, que ha d'anar acompanyat d'una llista detallada dels costos del projecte.\nEls documents justificatius de les despeses aplicades a la dotació econòmica rebuda han de romandre a les dependències municipals, a disposició de l'AMB, durant un període mínim de cinc anys des del tancament del projecte. Aquests documents fan referència a factures, nòmines, proves de pagaments i altres documents de valor probatori en el tràfic jurídic mercantil o amb eficàcia administrativa.\nLes dates d'emissió de les factures, nòmines, convenis i altres documents de valor probatori han de correspondre al període de durada del projecte aprovat. Els documents probatoris han d'estar datats dins del període acordat, i fins al 14 de març de 2020 com a data màxima retroactiva. En el cas de despeses acreditades\namb dates posteriors a la finalització del projecte, s'hauran de justificar adequadament davant de l'AMB, que valorarà si les inclou al conjunt de la justificació de la despesa o no.\nLes despeses han d'estar pagades i comptabilitzades abans de justificar-les i dins el termini d'execució aprovat, exceptuant els casos descrits en el paràgraf anterior. En cap cas s'acceptaran justificacions de pagament en metàl·lic. En els projectes de cooperació intermunicipal, a més de complir els requeriments individuals de justificació segons la justificació del projecte d'aquestes bases, l'entitat designada com a entitat gestora ha d'agregar el conjunt d'informacions de tots els participants per tal de confeccionar una sola memòria tècnica, acompanyada dels annexos de cadascun, i en el cas de la justificació econòmica, ha de presentar un full de càlcul amb el desglossament de les despeses finals de tot el projecte, el resum agregat de tot el pressupost, les documentacions específiques i els certificats\nconcrets de cadascun dels municipis participants.\nRevocacions i reintegraments\nEn cas d'incomplir els requisits o les finalitats dels projectes municipals, si no es corregeixen en temps i forma els dèficits o les mancances detectades en les accions de seguiment notificades o si la justificació de les accions i les despeses efectuades en el termini establert és insuficient, l'AMB podrà tramitar la revocació total o parcial corresponent de la dotació econòmica atorgada.\nSi les accions de formació aprovades per al projecte no es justifiquen correctament (control d'assistència), es reduirà fins a un 10 % l'import finançable sota el criteri de proporcionalitat de les hores justificades.\nEn els casos en què els ajuntaments es vegin obligats a efectuar un reintegrament a favor de l'AMB ( ja sigui per revocació o per les diferències entre la despesa finançable aprovada i la que s'ha acreditat efectivament), caldrà fer-lo efectiu en el termini d'un mes i amb els interessos legals que pertoquin.\nSi no s'acompleixen el conjunt de les obligacions formals i la resta d'aspectes relacionats amb l'execució i la justificació del projecte, es podrà retenir l'import no justificat corresponent al pagament final del projecte.


Viatge multi-aventura dels alumnes de 4t d’ESO al Delta de l’Ebre i Port Aventura – CIDE\nInici / Actualitat / Viatge multi-aventura dels alumnes de 4t d’ESO al Delta de l’Ebre i Port Aventura\nViatge multi-aventura dels alumnes de 4t d’ESO al Delta de l’Ebre i Port Aventura\nEls alumnes de 4t d’ESO del CIDE han triat enguany un viatge d’estudis espectacular: quatre dies de multi-aventura per les terres del Delta de l’Ebre. Després de volar cap a Barcelona, es varen traslladar en direcció Sud fins la desembocadura del riu Ebre, on tocava realitzar un fantàstic creuer fins a la mar. I el mateix dia, desprès de dinar, es divertiren molt amb una gran batalla de paint-ball.\nEl segon dia varen visitar Port Aventura. Malgrat que no feia gaire bon temps, els estudiants s’ho varen passar molt bé. I a l’endemà es varen haver de dividir en dos grups: mentre uns feien tirolines, ponts tibetans i segway, els altres practicaven piraigüisme pel riu Ebre amb una travessia de 17 kilòmetres.\nI per si no en tenien prou, el quart dia també tocava divisió: mentre uns feien 15 kilòmetres de bicicleta per una ruta verda, la resta es va atrevir amb una experiència única, el descens de barrancs.\nEl darrer dia els nostres alumnes visitaren l’exposició de la Cosmo-Caixa a Barcelona, i encara els va quedar una estoneta per fer algunes compres al Maremàgnum. I per fi, esgotats i feliços, agafaren l’avió cap a Palma. Segons ens conten els professors, va ser un viatge on no varen aturar i el comportament de tots i cada un dels alumnes va ser formidable. Fins i tot es varen crear noves amistats!\nAnterior Activitats programades al CIDE per a la setmana del 9 al 13 de maig\nSegüent Acaba el primer any de classes d’anglès gratuïtes per a pares amb un èxit de participació


La Targeta Laboral de la Construcció acreditarà la formació en seguretat laboral i professional a les illes\nEl president de la Fundació Laboral de la Construcció de les Balears, Manuel Gómez, va explicar avui que la Targeta Laboral de la Construcció acreditarà la formació, tant en salut laboral com a professional en els diferents oficis, dels professionals del sector a les illes.\nLes dades referits a vigilància en la salut i reconeixements mèdics també figuraran en aquest document que serà obligatori a partir del mes de gener del 2012. Pel que va considerar que s'ha començat a treballar amb temps ja que el professional que no compti amb aquesta targeta en el termini previst no podrà treballar.\nSegons va detallar Gómez, en declaracions a Europa Press, es tracta d'una targeta que ofereix avantatges "tant pel treballador com per a l'empresa" ja que evita els períodes de prova en conèixer-se la categoria de les tasques realitzades i és una garantia per a tots dos. La iniciativa sorgeix del conveni de construcció i ara mateix es troba en fase d'exposició entre treballadors i empreses "perquè la coneguin".\nEl president de la FLC a Balears va assegurar que la targeta afecta a les illes a uns 47.000 treballadors i que des de l'entitat s'ofereixen cursos per donar resposta a les exigències de la targeta com és la formació específica en prevenció de riscos.


La Casa de la Música d’Alginet ja ha iniciat les obres per a poder impartir el Grau Professional – Compromís\nLa Casa de la Música d’Alginet ja ha iniciat les obres per a poder impartir el Grau Professional\nPublicat el 11 de Març de 2014 en Governs amb Compromís\nA l’abril del 2013, l’alcalde d’Alginet Jesús Boluda, el president de la Societat Artística Musical d’Alginet Juan Piera i Emili Altur diputat provincial per Compromís, es van reunir amb el president de la Diputació Alfonso Rus per tal de presentar-li el projecte d’adaptació de la Casa de Música d’Alginet per poder impartir el grau professional.\nRus va prometre al poble d’Alginet els 200.000 € que costarà les obres, a hores d’ara s’han signat el conveni per 100.000 €. La setmana passada van començar les obres per a condicionar la Casa de Música d’Alginet a l’espera que des de Diputació se signe el proper conveni dels 100.000 € restants que queden per a finalitzar el projecte.\nAquest projecte busca adaptar les instal·lacions de l’edifici per poder ampliar els estudis de música incloent el Grau professional.\nL’alcalde i regidor de cultura i educació, Jesús Boluda, el regidor d’Urbanisme Pepe Alemany i el president de la Societat Artística Musical d’Alginet Juan Piera, van comprovar com anaven les obres que està fent l’empresa Pensol Obras S.L.\nalginet cultura música


lo carrer del riu: Valladolid 0 - Barça 1\nSi era la primera final de totes les que vénen, el desenllaç podria haver estat més esperançador. El Barça ha solucionat el complicat desplaçament a Valladolid amb un triomf solvent, per la mínima, és cert, però suficient per seguir provant a tothom, al Madrid en especial, que cada vegada és més a prop d'un títol que es mereix sense discussió.\nPer retrobar-se amb la Lliga, Guardiola ha fet un equip peculiar, amb una davantera inèdita fins ara (Pedro, Etoo i Iniesta). I la cosa ha sortit bé, com gairebé tot el que prova el tècnic, que segueix demostrant que confia en tota la plantilla fins i tot ara que ja no es pot fallar. I el Barça no ho ha fet. Li ha costat entrar en joc, més per mèrits del Valladolid que per demèrits seus. Però l'equip s'ha sentit còmode, superior i només ha passat alguna dificultat en una acció aïllada gairebé al final. No ha estat el mateix partit que el del Camp Nou, encara que l'actitud dels dos equips ha estat la mateixa. Tots dos han sortit a atacar, a pel partit. La diferència, no obstant, és que aquell dia del novembre passat els val·lisoletans ja perdien per 4-0 al descans. Ahir, només per un. L'equip de Mendilibar ha tornat a estar, com sempre, valent. Ha plantat la defensa a la seva línia de mitjos i ha pressionat amb fúria la sortida de la pilota del Barça, que les ha passat molt magres per trenar quatre passades seguides. Tant Piqué com Márquez suaven tinta per connectar amb Xavi i Busquets, que a penes podien pensar. Davant d'aquest embús, amb Guardiola esgargamellant-se a la banda reclamant obrir més el camp, els blaugranes han trobat una via d'escapament per la dreta. No, no és hi hagués Messi. Bé, l'argentí sí que hi era, però a la banqueta, traient-se de sobre el jet lag. En aquesta banda ha aparegut un altre jugador petitó, llest, a qui el tècnic té devoció. És Pedro, que avui ha complert el seu quart partit a la Lliga. I seu ha estat el primer xut que ha fet que Asenjo es lluís. Al Barça li ha costat espavilar, agafar el to, just el que havia reclamat el tècnic la vigília. Potser la raó és l'aturada per les seleccions o potser saber-se molt superior, però el joc era lent perquè sí. Bé, ho era a tot el camp menys a l'esquerra. Per on sempre apareixia Iniesta, l'home que converteix el més difícil en el més simple. I si Andrés està fi, Xavi també es troba còmode. I si tots dos carburen, el Barça comença a ser el Barça. Com ho ha estat a prop del descans. I tan còmode s'ha sentit, que Xavi ha triangulat amb Etoo per deixar el camerunès sol davant el porter a qui només ha hagut de passar la pilota per sobre. El gol arribava en el moment precís per prendre's amb calma la represa. I així ha estat. Al Valladolid li ha faltat alè per seguir pressionant i els blaugranes s'han sentit còmodes. Busquets, Xavi i Iniesta han engrandit el camp, han mogut ràpid la pilota i tot ha estat més senzill. El Valladolid ho ha apostat tot a les contres, però a penes n'hi ha hagut. Amb el partit trencat, Guardiola he fet entrar Messi i Alves, que han donat vivacitat. L'entrada de l'argentí ha aixecat expectació, però el que ha fet aixecar dels seients l'afició local ha estat Iniesta, que s'ha guanyat una ovació de gala al ser substituït. És el tresor del Barça. FOTOGALERIA SPORT: les millors imatges del partit


Camins escolars segurs - Apostant per una mobilitat saludable - APiMA IES de Marratxí\nCamins escolars segurs – Apostant…\nLa urgència climàtica és ja un fet comprovat i l’APIMA de l’IES Marratxí no vol ser còmplice d’aquest desastre per tant aportem solucions individuals i col·lectives a un problema global.\nD’una banda hem de reduir la petjada climàtica: menys cotxes, menys fum, menys extraccions fòssils, menys consum de territori, menys asfalt…\nI per a això us proposem unir-vos al nostre desafiament més important: deixar el cotxe o reduir la seva utilització.\nRecuperem les opcions d’anar a l’Institut en transport no contaminant individual:\nEn transport col·lectiu.\nBeneficis: millor salut, menys estrès al no haver d’aparcar, menor temps real en la carretera (està comprovat que arribem abans que el cotxe, en recorreguts de menys de 15 km), mes i millor autonomia per al nostre menors, en definitiva un millor futur per al nostres fills/as.\nNo hem d’oblidar que a més de tenir efecte beneficis en el medi ambient:\nIncrementa el nivell d’activitat física i cardiovascular.\nContribueix a prevenir i disminuir l’obesitat infantil- juvenil.\nDisminueix el sedentarisme i incrementa la motivació i el sentit de pertinença al grup.\nMillora l’estat emocional i rendiment acadèmic, l’autoestima i l’autopercepció.\nNostra APIMA ja forma part de la secció de FAPA de “camins escolars segurs” i ja participem de la setmana europea de la mobilitat (cada any veureu una pancarta en el centre durant la setmana de la mobilitat). Però necessitem més idees i més persones que s’uneixin al carro (sempre sense motor). La por ens paralitza i pensem en els contres i no en els beneficis dels transports ecològics, us proposem treballar per a minimitzar els riscos. T’apuntes? Us apunteu?= li donem la volta al problema? busquem solucions conjuntes?\nQue us proposem?: que us uniu al nostre moviment i al de centenars de persones a Mallorca que busquem una mobilitat sostenible.\nUs podeu posar en contacte amb l’APIMA via mail, whatsapp o xarxes socials i començarem a pensar junts/as.


UEO – Ontinyent (per Isaac Planella)\nEl fortí vol més coixí\nLa Unió Esportiva Olot intentarà fer bo el punt obingut a Sagunt amb la visita aquest diumenge (12h) de l'Ontinyent, un altre dels convidats inesperats a la part alta de la taula. Els de Raúl Garrido, que recupera Guzmán però perd Bigas per sanció, esperen ratificar la bona línia com a local en una setmana marcada per les fortes nevades, que han perjudicaran en excés en l'estat de la gespa de l'Estadi.\nCol·lecciona els nostres jugadors!\nAquesta setmana surt a la venda l'àlbum de cromos de la gran família de la Unió Esportiva Olot. Amb la presència de tot el planter del club acompanyant dels seus entrenadors, des de la secció femenina fins als filials del CF Sant Jaume i el Club Atletisme Garrotxa, així com el primer equip i el seu cos tècnic. No deixis escapar aquesta oportunitat única i aconsegueix un bonic record de la temporada 2017-18.


Llavor voladora | La Casa Cantonera\n26 Juliol 2011\t/ De la casa, Esdeveniments, Música, Vídeo\t/ Cap comentari\nÒscar Briz avança L’Estiu a La Casa Cantonera\nHi ha nits que u se’n va al llit amb sensació de plenitud; és una barreja de satisfacció i alegria profunda, d’estar convençut que no tot està perdut; que al món no hi ha tanta estupidesa com sembla; que hi ha excel·lents creadors (en aquest cas musicals) al nostre país; que segueixen el seu estel “corrent amunt” malgrat tots els malgrats… Plenitud i goig. Normalment ho sentim quan rebem algun detall, quan vivim amb intensitat emocions a carn oberta; quan ens sadollen amb generositat extrema; quan gaudim del privilegi d’un obsequi, d’una carícia, no sé si merescuda o no, però regalíssima carícia. És el que vaig sentir el passat 18 de juny: Òscar Briz, de nou, un regal a La Casa Cantonera (LCC).\nLes ones ens arrossegaren sobre el mar blau i gentil de La Ribera quan començà a projectar-se el vídeo clip “Llavor Voladora”. El petit corral de LCC és un versàtil espai escenogràfic, una màgica capseta que amb les imatges del vídeo esdevingué cinema i terra; platja i marjal; bicicleta i vent; infantesa i maduresa; les arrels i el no saber; l’estima com a vaixell que s’enfila més enllà del pas del temps; cinema i terra acollidora de llavors.. .. de la Llavor-catifa Voladora, la mateixa que t’endinsa pel camí interior. D’on vens? On vas?\nAvui que t’has tornat ja flor\nd’un arbre lluny d’aquí\nAquesta nit, en Algemesí, l’Estiu s’avançà tres dies. Òscar Briz frec a frec, a dos pams dels nostres ulls, colpint la guitarra com si ens plujara la pell. Poguérem acaronar de nou les cançons de L’Estiu, premi Ovidi 2011 al millor disc pop. Amb el joc de veus d’Òscar i Josep Pérez vingué La buidor de Carolina, la claredat de James per separar la palla i el gra; pujar i baixar el cim entre boires;els àngels innocents de la font serena de la llibertat. Les escoltarem tan aprop i tan endins que podíem rentar-nos la cara amb elles; podíem apartar-nos les lleganyes per aclarir la mirada; mirada neta; música, lletres i veus nues, senzilles, lluminoses, assoleidades, colrant-nos la pell; que l’oferíem oberta a un nou Estiu; junts, contents, sense roba ni factor de protecció. Gràcies, novament, gràcies. Estima clara i transparent, la bona música és la font de la fraternitat… Ningú com Òscar Briz i La Casa Cantonera ens ho van deixar tant clar…\nHi ha nits que u se’n va al llit amb la sensació de plenitud, (i sense haver menjat cap paella o haver sexestimat). És el que vaig sentir el passat 18 de juny. Plenitud i goig: Òscar Briz exercint de cantallaurador, escampant a L’Estiu llavors voladores.\nText: Joan Paredes\nFotos: Mateo Sanchis


Gian Maria Volonté - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n9 abril 1933\n6 desembre 1994 (61 anys)\nactor, guionista, actor de cinema\nWestern i cinema polític\n(1991) Festival de Cinema de Giffoni\n(1991) Lleó d'Or per la carrera\n(1990) premi especial del jurat del Cinema Europeu, per l'obra Open Doors\n(1990) Lleopard d'Honor\n(1987) Os de Plata a la millor interpretació masculina, per l'obra The Moro Affair\n(1983) Premi del Festival de Canes a la interpretació masculina, per l'obra La mort de Mario Ricci\n(1977) Taormina Film Fest, per l'obra Io ho paura\n(1968, 1970, 1973, 1987, 1990) Globo d'oro, per l'obra We Still Kill the Old Way, Banditi a Milano, I sette fratelli Cervi, Investigació sobre un ciutadà, La classe obrera va al paradís, The Moro Affair, Open Doors\nNastro d'Argento al millor actor, per l'obra We Still Kill the Old Way, Investigació sobre un ciutadà, L'Obra en negre\nDavid de Donatello al millor actor protagonista, per l'obra Investigació sobre un ciutadà, Open Doors\nGian Maria Volonté (Milà, 9 d'abril de 1933 - Flórina, 6 de desembre de 1994) va ser un actor italià. És famós pels seus papers de canalla a les pel·lícules de Sergio Leone Per un grapat de dòlars (als crèdits com "Johnny Wels") i Per qualche dollaro in più.\nVolonté va néixer a Milà, i es va graduar a Roma el 1957. Va fer una breu carrera com a actor a la televisió i al teatre (Shakespeare, Goldoni), abans de concentrar-se en la seva carrera al cinema. Va fer el seu debut el 1960 amb Sotto dieci bandiere, dirigida per Duilio Coletti. Just quatre anys més tard, Volonté va interpretar a "Ramón Rojo" a Per un grapat de dòlars (1964), i "El Indio" a Per qualche dollaro in più (1965). Les dues pel·lícules van ser dirigides pel llavors desconegut Sergio Leone, i els papers de Volonté li portarien el seu reconeixement des de les audiències americanes, si bé ja havia fer un magnífic paper com Il Capitano Le quattro giornate di Napoli (1962) sota la direcció de Nanni Loy al cinema italià. Les seves actuacions de personatges memorables però neuròtics, juntament amb l'èxit mundial inesperat de les pel·lícules, li van donar fama internacional. Volonté ja havia interpretat comèdies, incloent-hi Un cavallo della tigre (1961), de Luigi Comencini, i havia confirmat la seva versabilitat a L'armata Brancaleone (1966). Tanmateix, la seva dimensió principal va ser en papers dramàtics com Banditi a Milano (1968), de Carlo Lizzani, El monstre a primera plana (1972) de Marco Bellocchio, La Classe operaia va in paradiso (1972) del seu amic Elio Petri i Il Sospetto (1975) de Francisco Maselli.\nEl 1968 va guanyar un Silver Ribbon com a millor actor per A ciascuno il suo, també dirigida per Elio Petri. Volonté va rebre el mateix premi per a altres dues interpretacions dirigides per Petri: Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto (1970, guanyadora d'un Oscar com a millor pel·lícula estrangera), considerat per molts com la seva millor interpretació; i a Opera al nero (1989). El 1983 va guanyar el Premi a la interpretació masculina al Festival Internacional de Cinema de Canes per La morte di Mario Ricci. Quatre anys més tard, al Festival de Cinema Internacional de Berlín, va guanyar el premia al millor actor per Il Caso Moro. El 1990 era declarat millor actor europeu per Porte aperte. El 1991, al Festival Internacional de Cinema de Venècia, guanyava un Lleó d'Or per la carrera.\nVolonté també va interpretar nombrosos papers a fora d'Itàlia. Va ser un dur activista polític i conegut pels seus punts de vista d'esquerra.\nVa morir d'un atac de cor el 1994 a Flórina, Grècia durant la filmació de Ulysses' Gaze, dirigida per Theo Angelópulos. El seu paper a la pel·lícula era els d'Erland Josephson. Complint amb la seva voluntat, el lloc on reposen les seves despulles és un cementiri petit a l'illa de Sardenya, La Maddalena.\nHèrcules a la conquesta de l'Atlàntida (1961)\nPer un grapat de dòlars (Per un pugno di dollari) (1964) (als crèdits surt com "Johnny Wels")\nJo sóc la revolució (Quien sabe?) (1966)\nEl cercle vermell (Le Cercle rouge) (1970)\nEl monstre a primera plana (Sbatti il mostro in prima pagina) (1972)\nIl Caso Mattei, 1972)\nL'atemptat (L'attentat) (1972)\nLa sospita (1975)\nCrònica d'una mort anunciada (Cronaca di una morte annunciata) (1987)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Gian Maria Volonté\nGian Maria Volonté a Find A Grave (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gian_Maria_Volonté&oldid=28944056»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 des 2021 a les 22:17.


Viciats #9: La realitat virtual en boca de tots | El Tecnològic\nViciats #9: La realitat virtual en boca de tots\nSetmana plena de realitat virtual. Les grans empreses sembla que volen tirar endavant aquest món. Google i Microsoft ens han presentat les seves ulleres aquesta mateixa setmana. Entre altres coses, Renfe també ha presentat (per fi) la disponibilitat de Wi-Fi als trens d’alta velocitat (AVE).\nEn aquesta edició del Viciats, comptàvem amb la presència d’Alba Carrasco i Alex Ahlund – Country Manager d’Espanya i Catalunya de SQUIDAPP, que ens han explicat una mica del seu projecte.


Pension Miami Almazora Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Almazora\nGrupo Pio Xii 1, Almazora, Almazora, Espanya, 12550 - Veure al mapa\nMés informació sobre Pension Miami\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Pension Miami és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Almazora. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPension Miami ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de magatzem d'equipatge, visites turístiques, servei de bugaderia, màquina venedora.\nL'ambient de Pension Miami es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, ventilador, aparell de televisió, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Pension Miami és una elecció inteligents per a viatgers a Almazora, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Sempre amb un repte per davant: Nova bici\nPublicat per Sergio a 15:57\nHola Sergio, ja m´havien comentat que enguany li pegaes a la bici de valent, ara eixa maquina es per a jovenets "XC-Men´s" je,je,je, ara no mes falta disfrutar-la per eixos "Borriol´s".\nSALUTS Paco (agut).\n8 de març de 2010 a les 21:08\nQuina canya de bici crack!\nSegur que has muntat una màquina perfecta.\nNo podrem baixar al Borriol pq jo treballo dissabte. A més estic pendent de passar pel quiròfan i anirñe a fotre un cop de mà en un control cervesero a la Marató de la Vall del Congost.\nHome Paco, quines Ultres tens marcades per a enguany? Jo de moment faré marxes en BTT, algunes cicloturistes ... La MIM que no pot faltar i cap a l'estiu alguna ultra caurà, que ja tinc ganes de fer-ne alguna ...\nVaja Raül, que no siga res lo del quiròfan ... A veure si coincidim en alguna ultra este estiu. Aneu a l'UTMB?\nSí anem a l'UTMB tot l'equip. 2 a la grossa i 2 ala TDS. Jo tenia pitrall però m'hauré de donar de baixa. A veure si me'l guarden per l'any vinent i estic a punt!\nFarem una bona festa a Xamonix!\nTu hi aniràs a treure't l'espineta de la lesió del 2009?\n10 de març de 2010 a les 12:30\nJo enguany he descartat lo del UTMB, son festes aquí i fa 3 anys que ens les perdem ... Enguany toca disfrutar de les festes.\nPer l'any 2011 pel meu cap ja comença a passar la Petite Trotte a Leon ... Però falta molt ....\nEnguany, bici, i alguna ultra capa a Juliol principis d'Agost ... Tal vegada vaja a la nova que estan montant pel Mont Perdut.\n10 de març de 2010 a les 22:35\nHola Sergio, estaba preparant la UTMDA, pero un canvi radical i que no ho tinc del tot clar (organitzacio) ha fet que decidisca no anar i centrarme un poc en curses mes curtes i tambe el fet que la MiM no me la puc perdre.\nAl estiu ja vorem com vaig de ganes.\nA mes a una prova de 160kms hi ha que anar amb el coco a tope i jo ara "como que no"\n14 de març de 2010 a les 22:22\nEiiiii Sergi , que tal va tot?\nAl final m'inscrit en UT MAESTRAT EXTREM,que ens veurem?\n1 d’abril de 2010 a les 23:47\nPots ser volguis fer la marmotte 2010, jo tinc dorsal pero em falta algu per anar amb cotxe i trobar allotjament, tu dic per compartir despesas i si tens una plaça lliure amb els que hi vas.\n27 d’abril de 2010 a les 10:18


Enviat especial a Bangalore (Índia)Artur Mas torna avui al vespre a Catalunya. Deixa l'Índia després de sis dies de viatge oficial i assegura que "satisfet" pels "centenars de contactes" que les empreses catalanes han pogut fer al gegant asiàtic al més alt nivell en els darrers dies, "obrint moltes portes". Aquest divendres l'activitat de la delegació catalana ha estat molt centrada en les empreses tecnològiques, atès que era a l'estat de Bangalore, regió en la qual es concentren la majoria de grans empreses tecnològiques del país. Mas ha admès que el "balanç real" cal fer-lo més tard, quan es vegi com es concreten els contactes, però que, per alguns preacords que han signat les empreses TIC però també les turístiques, automobilístiques i de biofarma, es pot ser optimista.\nMas ha assegurat que s'està "en la bona línia" quant a la feina per internacionalitzar l'economia catalana, i s'ha mostrat optimista en el "terreny abonat" aquests dies per aconseguir un vol directe entre Barcelona i l'Índia, que seria el primer de l'Estat. S'han sondejat les companyies Jet Airways i Air India.\nEl cap de l'executiu també està satisfet de la tasca institucional, de les reunions que ha tingut amb dos ministres, un exministre i un governador. A més, també ha tingut l'oportunitat de saludar una delegació belga, que entre altres integraven la princesa Astrid, el primer ministre belga i el primer ministre flamenc.\nMas s'ha referit a la polèmica amb l'ambaixador espanyol Gustavo de Arístegui, que no només va discrepar del fet que Mas inspirés el procés català en Gandhi sinó que, a més, va afirmar que el viatge hauria sortit millor si s'hagués treballat més amb l'ambaixada. El cap de l'executiu l'ha desmentit i ha explicat que "feia mesos, ni setmanes ni dies", que tenien tota la planificació i s'ha mostrat sorprès "perquè en públic i privat ha parlat bé de Catalunya". Tot plegat ho ha atribuït al fet "que deu rebre pressions de Madrid".\nÍndia valoració viatge


Emporta't 2 segells personalitzats amb el 15% DTE. Combina'ls com vulguis: Fusta+Relleu, Relleu+Lacre, Fusta+Lacre. Codi: SELLOMANIA\n> PER PRODUCTES>Placa fusta - "HOME"\n- En 1-2 dies laborables, t'enviarem la previsualització del teu disseny per email.\n- Una vegada confirmat el disseny, necessitem 4 dies laborables per a produir-lo.\n>>>ATENCIÓ PRE-VENTA<<< RESERVA EL TEU CLAUER ARA I REP-LO A PRINCIPIS DE MAIG Clauer de cuir natural gravat amb el nom en la part davantera i la frase que vulguis en la part posterior.Un clauer totalment personalitzat, elegant i molt pràctic. Servirà tant per a portar les claus de casa, del cotxe... I/o per a penjar-ho de qualsevol...


Un any més, s'apropa el Nadal.\nDes de la Delegació de l'ICAB a Gavà us volem fer arribar els nostres millors desitjos per aquestes Festes i el proper any.\nCom és costum, amb l’ànim de passar una agradable estona, oblidar-nos per un moment dels problemes diaris, i per reforçar els vincles que ens uneixen, personals i professionals, ens complau convocar-vos un any més al DINAR de GERMANOR que tenim previst celebrar el proper DIVENDRES 18 DE DESEMBRE, a partir de les 14 hores, al nou restaurant-grill 'EL FORN', especialitzat en carn i peix, situat a la Riera de Sant Llorenç, nº 69-71, de Gavà.\nPer aquest dia ens tenen preparat un menú especial, el qual us acompanyem. El preu del cobert per persona, tot plegat i IVA inclòs, serà de 25 €. La inscripció es podrà realitzar fins el dia abans del dinar a la Delegació (Mercè Romero), o bé directament a qualsevol dels dos signants, pel mitjà que estimeu oportú (personalment, e-mail, telèfon, SMS, Whatsapp, Fax).\nEns veiem al dinar, i cas que no puguis assistir, et desitgem un Bon Nadal i venturós Any Nou.\nJosé Antonio Cuenca Navas, Delegat\nJoan Ramon Guasch i Biscarri. Sots-delegat\nGavà, 25 de novembre de 2015\nMENÚ - Dinar de germanor nadalenc 2015 a la Delegació de l'ICAB a Gavà


Bolets a l'engròs\nMonte Corvo (6)\nEl Campanillo (1)\nEls bolets són un producte d'alt valor gastronòmic, amb un sabor únic, i que aporten matisos molt especials a qualsevol plat. La seva textura les converteix en l'acompanyant ideal de carns, peixos, guisats i altres elaboracions.\nComprar bolets a l'engròs: gaudir d'un producte tan bo com els bolets durant tot l'any\nAmb el pas dels anys, els bolets han anat adquirint rellevància dins de la gastronomia mundial fins a arribar a convertir-se en un ingredient indispensable i de gran valor per a molts xefs professionals. En la web es trobarà amb una gran varietat de bolets en conserva, entre les quals podríem destacar els xampinyons, el rovelló o les llenegues del Pirineu.\nMontecorvo, el Campanillo o Celorrio són algunes de les marques més importants amb les quals treballem per a poder vendre-li bolets a l'engròs en qualsevol moment de l'any. Pensi que parlem d'un producte de temporada que, per a menjar-lo fresc, cal esperar fins a la tardor. Amb els nostres preparats i assortits això es va acabar.\nEl xampinyó: el bolet més utilitzat i universal de totes\nTenim mil i una opcions on triar quant al xampinyó. Venem llaunes en grans formats pensades per a cuines professionals i per al sector de la restauració. Sencers o laminats, segons perquè els necessiti. Els laminats són perfectes per a pizzeries i restaurants italians. Cal destacar que la relació qualitat-preu de totes elles és excel·lent. Acompanyi multitud de plats de carn, peix, amanides i altres elaboracions, amb un producte de qualitat contrastada i peculiar sabor. Els seus clients es xuclaran els dits!\nEl rovelló, per a molts el rei dels bolets, perfectes per a guisats i estofats\nEls rovellons són bolets que apareixen principalment a la tardor, recol·lectant-se sobretot en boscos de pins. Com passa amb la majoria de bolets, els anys plujosos contribueixen al fet que apareguin en major quantitat. Si li agradaria poder gaudir d'aquest tresor gastronòmic durant tot l'any, nosaltres sabem com ajudar-lo. A la web trobarà diferents opcions, totes elles amb un rovelló de qualitat suprema per bandera i en formats de 3 kg pensats especialment per a hostaleria. Parlem d'un rovelló del país, d'alta qualitat, amb presentació tant en trossos com en peces senceres i a un preu molt competitiu. La forma perfecta de millorar i donar una altra textura a guisats i estofats tradicionals.\n**champiñon Laminado 3 Kg (6 U)\nBolets Celorrio Senceres Llauna 3 Kg\nBolets La Barranca Assortit Llauna Al Natural 3 Kg\nBolets Pamor Barreja Llauna 3 Kg\nLlenegues Campanillo Pirineu Llauna 3 Kg\nLlenegues Campanillo Pirineu Vidre 500 Gr\nRovelló Campanillo Sencer Llauna 500 Gr\nRovelló Campanillo Trossos Llauna 3 Kg\nRovelló Campanillo Trossos Llauna 500 Gr\nXampinyons Celorrio Laminat Llauna 3 Kg\nXampinyons Champizza Laminat Llauna 3 Kg


CBS | El Club\nEl mes de setembre de 1957, es disputa el primer torneig internacional de bàsquet de Sitges, entre els equips “Espanyol”, l'equip alemany del “Schwading”, el “Laietà” i l'equip, en aquells moments anomenat “Sitges”.\nEl mes d'octubre de 1957 es funda el “Club Bàsquet Sitges”, participant com a tal entitat en la lliga del 1957-58, assolint en aquesta temporada l'ascens a la primera categoria regional.\nEn la temporada 1958-59 es participa al campionat de Catalunya quedant sots campions, després de guanyar en un partit emocionantíssim que es tingué que decidir després de dues prorrogues, al primer classificat, el “CB Canet de Mar”, i assolint l'ascens a la Primera Divisió Nacional. Aquest mateix any, el 19 de març, s'inaugura la pista de les escoles Pies, enfrontant-se el “CB Sitges” a l'equip “USA Navy Saratoga”, campió de la marina americana.\nA la temporada 1959-60 el “Club Bàsquet Sitges” participa en el campionat de Primera Divisió Nacional. En aquest any es realitza la primera sortida internacional del CB Sitges, participant en el torneig internacional de Munich, guanyant-lo després d'enfrontar-se a l'equip francès “de Franconville” i als equips alemanys de “Schwaing” i “Polizei”, sense perdre cap dels partits.\nEl 2 de març del 1961 s'inaugura la pista municipal d'esports de Sitges, ubicada en els terrenys de les escoles municipals amb un partit entre el CB Sitges i el Real Madrid amb un resultat favorable al Real Madrid, de 84 a 56.\nEntre els anys 1961 i 1982 el Club participa en el Campionat Nacional de Bàsquet sota diferents denominacions i és en la temporada 82-83 quan el CB Sitges torna a recuperar el seu nom.\nL’any 2008 Sitges es escollida “Ciutat del Bàsquet Català”.\nÉs a la temporada 1984-85 quan s'inicia l’actual escola del CB Sitges, amb la participació de 30 nens.\nActualment sota el nom de Bàsquet Sitges s’engloben dues entitats:\n• El Club Basquet Sitges, format 12 per equips masculins, 10 equips de formació i dos sèniors.\n• El Club Sitgetà de Basquetbol, format per 9 equips femenins, un sènior i vuit de formació.\nTambé tenim una activitat setmanal de Baby Bàsquet per nens de menys de 6 anys. A dia d’avui el club compta amb més de 400 esportistes que cada cap de setmana es desplacen per tot el territori català i ara també el primer equip masculí per les Illes Balears i Andorra.\nTemporada 1992-93, ascens a Primera Catalana.\nTemporada 2002-2003, ascens a Copa Catalunya.\nTemporada 2010-2011, ascens a EBA (es té que renunciar per problemes de pressupost).\nTemporada 2011-2012, es juga a segona catalana i s’assoleix de nou l’ascens a Primera Catalana.\nTemporada 2013 -2014, ascens a Primera Catalana.\nTemporada 2014-2015, ascens a Copa Catalunya.\nTemporada 2015-2016, ascens a EBA ( Divisió Nacional)\nLLEGIR LA HISTORIA\nel teu nom és?\nquan vas neixer?\nun telefon de contacte?\nun e-mail de contacte?\nEl teu numero de CC?


espaifotografic | 10 consells bàsics per a principiants\nLlegeix atentament el manual de la càmera (segur que trobaràs moments ben íntims per fer-ho). Pensa que el manual és un llibret escrit expressament per a la càmera, tot i que en alguns casos la traducció no estigui a l’alçada de les circumstàncies. Si no en tens prou amb el manual, fes una cerca a internet per trobar possibles manuals o tutorials sobre el funcionament de la càmera. Quan ho llegeixis, procura tenir la càmera al costat per anar veient on són els comandaments que t’indica el manual.\nLlegeix atentament totes les pantalles del menú de la càmera. Tot i que en alguns casos les explicacions no són massa entenedores, quan més aviat et familiaritzis amb els comandaments i amb les opcions del menú, més aviat en podràs treure partit.\nPorta sempre el manual a la motxilla, amb la màquina. No sigui que en un moment donat hagis de fer una foto amb poca llum i no te’n recordis com s’activa el flaix.\nFes moltes fotografies. La fotografia, com qualsevol art i com qualsevol tècnica, s’aprèn amb la pràctica.\nAixò no vol dir que hagis de fer fotos a la babalà. Sempre que puguis, pren-te el teu temps abans de fer una foto. Recorda el què deia Frank Horvat:\nLa fotografia és l’art de no prémer el botó.\nAbans de disparar pensa si les condicions de llum són les millors o potser és millor esperar una mica (o tornar un altre dia), quin és l’angle més fotogènic del model i quina expressió és la més adient. Llavors, quan hagis trobat el moment màgic, és quan cal disparar.\nMentre no t’hagis habituat a la càmera i no en coneguis totes les seves possibilitats, utilitza els programes automàtics. Més endavant, quan t’hi hagis familiaritzat ja tindràs ocasió d’experimentar amb els controls manuals de velocitat d’exposició i de diafragma. Quan s’estrena una càmera és millor anar pas a pas i no deixar-se intimidar per la seva aparent complexitat.\nProva les diferents modalitats automàtiques i procura saber exactament què està fent la màquina en cada cas. Així, quan vulguis treballar en mode manual, ja tindràs una base per on començar. Experimenta amb els diferents ajustaments. Modifica els paràmetres de lluminositat, enfocament, i mira què surt. No tinguis por de modificar-los: sempre seràs a temps de tornar als paràmetres inicials.\nDe seguida que en tinguis ocasió, apunta’t a un curset d’iniciació a la fotografia, i llegeix tant com puguis sobre el tema.\nDescobreix i aprèn dels grans mestres de la fotografia: visita les seves galeries a Internet i, millor encara, visita totes les exposicions de fotografia que puguis.\nRecorda que no vius aïllat. Uneix-te a una comunitat per compartir les teves fotografies i per aprendre dels teus companys. A espaifotogràfic t’esperem amb els braços oberts.\n← Converses amb fotògrafs, a La Fàbrica Barcelona\nComencem el 2010 amb força →\n11 comentaris a “10 consells bàsics per a principiants”\ndimecres, 27 de gener de 2010 a les 20:52\nMerci, sempre va recordar-ho tot això!


Representació del club al Campionat de Catalunya Absolut, Sub23 i d'Espanya Màster - Unió Colomenca d'Atletisme\nUn gran nombre d’atletes del club van participar en l’edició número 100 del Campionat de Catalunya Absolut.\nCarlos Saez or i Elias Rachidi bronze en 800m, Marina Perez plata en 400mt, David Moreno plata i Andres David Romero bronze en Martell, Marina Lamata bronze en 100m i 4a en 100mt, Cristian Acuña 4t en 100m, Edgar Climent 5è en Alçada, Marc Gil 5è en 400mt, Raul Villalonga 7è en 1500m, Laia Rodriguez 7a en Llargada, Xavier Berenguel 8è en pes, Sofia Lopez 8a en 400mt, Ariadna Fontcuberta 9à en 1500m, Oscar Moreno 10è en Javelina, David Garcia 11è en Llargada.\nRespecte als relleus, el 4×400 femení (Calsina, Lamata, Pajuelo, Perez) va aconseguir l’or amb 4:06.66, millor marca del club, i el 4×100 masculí (Acuña, Cos, Rodriguez, Castro) va finalitzar en 4a posició.\nPel que fa al recompte de medalles, la UCA va aconseguir una gran 5a posició en el total de clubs.\nTambé va tenir lloc el Campionat de Catalunya Sub23 on: Carlos Saez or i Elias Rachidi plata al 800m, Ariadna Fontcuberta plata al 5000m, Oscar Moreno bronze en Javelina i David Garcia 5è en Llargada.\nA més, es va dur a terme el Campionat d’Espanya Màster amb participació de: Arturo Arque or al Martell i Martell Pesat M45, Xavier Sanchez bronze als 200m i 6è als 100m M40, Lluis Borras 4t las 100m M60, Julio Gracia 12è als 200m i 13è als 100m M55.


No coneixen la victòria (3-1) - L'independent de Gràcia\nNo coneixen la victòria (3-1)\nDilluns, 23 de setembre de 2019 a les 09:43h\nNova ensopegada de l'Europa, aquest cop a Figueres, i els escapulats es queden com l'únic equip de la lliga que no coneix la victòria.\nEl partit ha començat amb ocasions a les dues porteries, primer Jordi Cano amb un xut forçat que el porter local ha aturat amb dos temps. La resposta del Figueres ha arribat amb dos xuts de Pepu Soler, un que ha desviat Marc Priego i l'altre que ha sortit desviat per poc. El Figueres ha començat a dominar el partit, l'Europa esperava la seva ocasió a la contra, i Martínez ha tingut una ocasió clara però el seu xut ha sortit massa creuat. Passada la mitja hora ha arribat el primer gol, centrada des de la dreta, mitja sortida de Marc Priego i al segon pal Pepu Soler estrena el marcador. Abans del descans l'Europa ha reclamat un penal sobre Martínez, però l'àrbitre no ho ha considerat així.\nL'Europa ha sortit concentrat a la segona meitat i ha forçat un penal que ha xutat Alfons Serra, però el porter del Figueres ha encertat la seva intenció. Al minut 54, el mateix Alfons Serra s'ha refet de l'error en el penal després d'una rematada al segon pal que s'ha convertit en el gol de l'empat. El partit s'ha igualat, tots dos equips han volgut anar a buscar la victòria, però el premi se l'ha emportat el Figueres, quan en el minut 72, una contra per la banda esquerra l'ha rematat Ivan Vidal en segona instància i ha fet el 2 a 1. L'Europa ho ha intentat però no ha sabut reaccionar i en els últims minuts Pepu Soler ha fet el tercer i el Figueres encara n'hauria pogut fer algun més en el temps afegit.


pregària virtual - pregaria.cat 13/11/2017\nEn un moment determinat de la conversa, i animat per la cervesa i el bon ambient que s’havia creat entre nosaltres, li vaig dir: “Mira, noi, potser que anéssim al resultat final. Deixem estar ara el sepulcre buit, el sentit de les aparicions, els gèneres literaris, els valors simbòlics i tots els embolics d'opinions a favor i opinions en contra... Anem al resultat; Jesús és viu!!!”\nEl Marcel se’m queda mirant, desconcertat d’haver arribat a una conclusió sense tenir clars els arguments i els camins que hi porten. “Ah! Dius que Jesús és viu! I com ho saps, si us plau?”\nHo sé per experiència personal. No l’he vist com et veig a tu, ni l’he sentit com et sento a tu. Però que viu, i no com un record, sinó ben present, d'això, no en tinc cap dubte. Potser et sembla una cosa inventada, un somni o una mena de fantasia... Tu creus que tants milions de persones que des de fa 21 segles han viscut, han sentit, ho han donat tot, fins la vida mateixa, i actualment tres quarts del mateix, han sigut i són una mena d’il·luminats? És evident que hi ha il·luminats entre ells, però se’ls distingeix ràpidament. Si Jesús fos una història acabada amb la seva mort –una bella història, certament– i res més, com expliques Santa Teresa, Sant Ignasi, Sant Francesc... i... i tantes i tantes persones de tota raça i condició que diuen o han dit que l’estimaven en oració i acció fraternal i de justícia?\nSé que viu, sé que és entre nosaltres, no com un record sinó present, no palpable sinó interior, no callat sinó comunicant-se, inspirant, consolant, sanant, movent a creure, a esperar, a confiar, a canviar el món. Sí; va ressuscitar, Marcel, per a mi és cert, però no en sé massa els detalls ni els mitjans, d’un fet tan únic i tan transformador.\nSi reps una carta d’una persona estimada, no mires tant el paper, la lletra, la sintaxi... El fonamental és la carta i l’amor viu que porta i et desperta.


Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols i el ràfec de Vilà Clara.\nBrowse: Home / 2020 / juliol / 30 / Història sota la teulada\nrondaller / 14 març 2022 / 2 Comments / Baix Empordà, El detall\nEl ràfec de l’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols.\nNo m’estranya tenir sovint mal a les cervicals. Sempre miro amunt a veure què descobreixo. Aquesta vegada he fet una troballa de la qual ningú en parla, així que diré la meva.\nEn primer lloc, Sant Feliu de Guíxols té una història més llarga que la botifarra de pinyó. I la podem trobar resumida en els vint-i-set plafons ceràmics sota el ràfec de l’edifici de l’Ajuntament. La meva càmera no és la millor per aquesta mena de captures, però alguna cosa es pot veure.\nL’edifici consistorial data del segle XVI. Posteriorment ha estat molt transformat amb ampliacions i afegits, com la torre del rellotge. Després de la Guerra Civil va haver de ser restaurat i és quan, imagino, van ser col·locades les rajoles sota el ràfec. Això ho he de suposar, ja que sembla que aquest element ha estat totalment ignorat, com a mínim a les xarxes.\nAls extrems del ràfec tenim l’escut de la ciutat. Està format per les ones, distintiu de Girona, la creu de Sant Jordi sobre fons daurat -que aquí és, groc- que simbolitza el monestir benedictí que hi ha a l’entrada de la població i que va exercir una gran i decisiva influència en el municipi.\nLes quatre barres simbolitzen la unió amb el rei Pere III. L’escut recorda un fet ocorregut el 1354 i que es coneix com la Concòrdia de Roses en què la ciutat de Girona, el rei i el monestir van acordar que el municipi passava a ser patrimoni reial, aconseguia els mateixos drets que els gironins i es delimitava el terme municipal.\nDues rajoles recorden que el segle X va tenir lloc la fundació del monestir benedictí que va arribar a tenir una gran importància, no només religiosa, sinó també política i militar.\nDurant el segle XIV, el rei Pere el Cerimoniós va manar fortificar-lo. Posteriorment va ser novament ampliat amb més dependències. La desamortització del segle XIX i les guerres els van deixar molt malmès.\nEl monestir es va posar sota l’advocació de Sant Feliu, un xicot de casa bona, nascut a Tunísia al segle III. El noi va venir a fer turisme per Girona i va convertir tanta gent al cristianisme que les autoritats el van enxampar. El dugueren a un lloc anomenat Guíxols, li lligaren una pedra al coll i el llençaren al mar. Però uns àngels que estaven a l’aguait el van salvar. Millor no ho hagueren fet, ja que aquest cop Feliu va morir rostit a la graella.\nL’escut, les drassanes i Basart.\nUn dels motius sota el ràfec representa tot de vaixells, la data 1115 i el text “300 naus a Mallorca“. Per tal d’acabar amb la pirateria musulmana de Mallorca, la República de Pisa -que també practicava la pirateria-, amb la benedicció del papa i el suport d’altres repúbliques van protagonitzar una croada.\nPerò el mal temps els va portar a la deriva fins que van arribar al port de Sant Feliu de Guíxols. Aquí es reuniren amb el comte Ramon Berenguer III, qui se sumà a la comitiva. El resultat va ser el saqueig de les illes i la posterior repoblació amb nous colons. La data 1115 correspon a quan va acabar la croada.\nUn altre motiu que trobem sota el ràfec és la data 1653 i un grup de revoltats que pugen fins a l’ermita de “San Telm” (sic).\nElm és l’estranya derivació d’Erm, que ve d’Erasme. Erasme d’Antioquia va ser un bisbe allà pel segle IV que la llegenda assegura que va patir uns esgarrifosos turments que ni el guionista de “La matanza de Texas” hagués pogut imaginar.\nL’home, que no es moria mai perquè una vegada i una altra els àngels sempre el salvaven in extremis, finalment ja no va tenir excusa per morir quan li van extreure els intestins i els entortolligaren a un cabrestant. Només per aquest motiu, es convertí en patró dels navegants i mariners. No confondre amb Pedro González Telmo, un frare lleonès del segle XII, venerat pels pescadors de la costa atlàntica.\nEl 1452, poc després que un terratrèmol esfondrés una capella anterior, es va edificar l’ermita de Sant Elm -al plafó hi diu Telm, que és incorrecte-. En aquest estratègic turó havia existit una fortalesa dos segles abans, així que també es va edificar una torre de guàrdia al costat de l’ermita.\nEntre els segles XVI i XVII, Sant Feliu de Guíxols va patir una pesta darrere l’altra. El 1653, tot just acabada la Guerra dels Segadors, bona part de la població va fugir cap al camp per evitar tanta desgràcia.\nSant Elm, el monestir i la croada a Mallorca.\nHi ha un plafó on es veu un vaixell i el nom Gerónimo Basart. La costa empordanesa no sempre ha estat l’idíl·lic destí turístic actual. A finals del segle XVIII, cansats dels atacs de pirates i corsaris d’arreu que aterrien la població, els empordanesos van armar vaixells i també es van fer corsaris per tal de combatre aquest enemic comú.\nJeroni Basart va ser un d’aquests corsaris ganxons que va protagonitzar algunes gestes que ja s’han convertit en llegenda. En una d’elles va, Basart i la seva tripulació van perseguir l’exèrcit francès fins a Calella i Mataró, aconseguint foragitar-los.\nDiverses rajoles fan esment a algunes de les importants fonts de riquesa de la població al llarg del temps. Naturalment, la pesca n’és una.\nPer exemple, destaca la fabricació de vaixells que el 1258 va donar lloc a la construcció de les drassanes. Cinc-cents anys més tard, era tal la importància que es convertí en drassana reial on es fabricaven naus per a l’Armada estatal.\nA la segona meitat del segle XVIII s’inicia el treball artesanal de l’extracció del suro i l’exportació de taps que acaba convertint-se en una important indústria… Fins que la ciutat es va rendir a l’explotació dels seus recursos turístics.\nEl 1905 es creà la seu de la Cambra de Comerç de Sant Feliu de Guíxols, organisme que gestiona serveis públics i n’ofereix directament a les empreses. El símbol representat aquí fa esment als distintius d’Hermes, el déu mitològic encarregat de les relacions entre les altres divinitats i amb els humans.\nSota el ràfec de l’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols s’esmenta també l’Escola d’Arts i Oficis. Aquesta institució va ser creada el 1913 gràcies al llegat benèfic d’una vídua guixolenca.\nLa pesca, l’escola, el suro i el comerç.\nDues hores de tren\nMenció a part mereix el famós ‘carrilet‘, de vida tan important com efímera. Aquesta línia de ferrocarril de via estreta, plena de rampes i complicades corbes, va ser inaugurada el 1892. Durant setanta anys va ser el principal mitjà de transport per fer els quaranta quilòmetres que separaven Sant Feliu de Guíxols de Girona.\nEl tren va seguir funcionant en temps de guerra, però el 1969 va ser clausurat per considerar-lo poc rendible. Actualment el seu traçat s’ha recuperat com a via verda.\nSota el ràfec hi ha algunes rajoles més, però no em vull estendre més que igual acabo avorrint.\nFinalment només resta saber qui va realitzar aquestes ceràmiques. D’una banda no he sabut veure enlloc la signatura. D’altra banda, com he dit, sembla que tothom ignora aquest petit tresor.\nArran d’un estudi tipogràfic sobre les plaques ceràmiques dels carrers de Llafranc, m’ha semblat més que probable que les rajoles del ràfec de l’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols hagin estat realitzades per Josep Vilà Clara. Aquest important ceramista nascut a Palamós el 1910 va desenvolupar la seva feina a la Bisbal, assolint un gran èxit a mitjans dels anys cinquanta.\nSituació: plaça del Mercat, 6. Sant Feliu de Guíxols\nEdifici de l’Ajuntament: invarquit.cultura.gencat.cat – guixols.cat\nHistòria: arxiumunicipal.guixols.cat – wikiwand.com\nSant Feliu de Guíxols. Una lectura històrica, per A. Jiménez\nEl termenal de Sant Feliu de Guíxols, per Ll. Esteva i Ll. Pallí\nEl monestir: museuhistoria\nSan Feliu: bibiloni.cat\nCroada pisano-catalana: mas.diariodemallorca.es – wikiwand.com\nGeroni Basart: pedresdegirona.com\nMarina guixolenca del segle XVIII, per B. Figueras\nErmita de Sant Elm: socsantfeliudeguixols.com\nErasme d’Antioquia: wikiwand.com\nPedro González Telmo: wikiwand.com\nLes drassanes: arxiumunicipal.guixols.cat\nCambra de Comerç: cambrastfeliu.com – enciclopedia.cat\nEl carrilet: arxiumunicipal.guixols.cat – pedresdegirona.com\nL’evolució del paisatge de Sant Feliu de Guíxols, per P. Sala\nCarrers, cases i arquitectes, per G. Bussot\nEstudi tipogràfic de les plaques de Josep Vilà Clara…, per G. Soler\nVilà Clara: terracottamuseu.cat\nPlaça Mossèn Josep Soler de Tossa de Mar\nEtiquetes: ajuntament, Baix Empordà, Carrilet, ceràmica, croada, Ermita de Sant Elm, Geroni Basart, història, Josep Vilà Clara, plaça del Mercat, ràfec, Sant Feliu de Guíxols\nRobert / 7-30-2020 / ·\nQuina passada la pintura si és de l’autor del blog. Si és així, enhorabona!\nrondaller / 7-30-2020 / ·\nMoltes gràcies pel comentari. Efectivament, l’aquarel·la és de collita pròpia. Així, en un mateix article ajunto tot allò que m’agrada: l’art, la història, la pintura, la fotografia… I sortir per conèixer 😉\n← Sant de carrer\nArt invisible (2) →


Martí defensa els avenços fets davant el secretari general del Consell d'Europa\nMartí hagi exposat el treball i l’evolució que està vivint Andorra arran de "la seva aposta per la transparència i la cooperació i dels diferents compromisos internacionals" contrets\nANA Andorra la Vella 30/08/2016 13:46\n651x366 El secretari general del Consell d’Europa, Thorbjørn Jagland i el cap de Govern, Toni Martí, en la trobada d'aquest dimarts al matí / SFG El secretari general del Consell d’Europa, Thorbjørn Jagland i el cap de Govern, Toni Martí, en la trobada d'aquest dimarts al matí / SFG\nEl secretari general del Consell d’Europa, Thorbjørn Jagland, i el cap de Govern, Toni Martí, han mantingut aquest dimarts al matí una trobada en què s'ha tractat la situación del país. La cita, que s'ha fet aprofitant la participación de Jagland a la 33a edició de la Universitat d'Estiu d'Andorra, ha servit perquè Martí hagi exposat el treball i l’evolució que està vivint Andorra arran de "la seva aposta per la transparència i la cooperació i dels diferents compromisos internacionals dels quals el Principat n’és partícip", tal com han informat des de l'Executiu.\nAixí, Martí ha exposat també a Jagland polítiques locals relatives a aspectes com l’educació o el medi ambient que s’estan aplicant connectades amb els objectius globals internacionals.\nPosteriorment el secretari general del Consell d’Europa, s’ha trobat també amb el ministre d’Afers Exteriors, Gilbert Saboya. Ambdós han coincidit en valorar "d’oportuna" la reflexió que proposa la Universitat d'Estiu, al voltant de la transformació del món i de la necessitat d’articular accions coordinades conjuntes per a un desenvolupament sostenible.\nJagland, ponent de la 33a Universitat d’Estiu d’Andorra, ofereix aquest dimarts una conferència sota el títol 'El paper dels drets humans en la salvaguarda de la seguretat a Europa'.\nAndorra participa en la 24a sessió del consell de ministres d’Afers Exteriors de l’OSCE


Comprar Gaja Gaia & Rey | Preu i opinions a Uvinum\n2017,\t2016,\t2015,\t2014,\t2013,\t2011,\t2010,\t2009,\t2008,\t2007,\t2005,\t2004,\t2002,\t1999 i\t1997\nNOTA DE TAST DE Gaja Gaia & Rey Chardonnay : Vista: groc brillant. Nas: notes de plàtan, meló, anís, menta, clorofil·la, de fusta, de bàlsam blanc fragant i fresc. Boca: ple d'una fruita concentrada i madura, una acidesa viva i elegant; bell ritme dinàmic en el final, amb gran longitud. DENOMINACIÓ D'ORIGEN: Langhe RAÏM: 100% Chardonnay. GRADUACIÓ ALCOHÒLICA: 14,5%\nDescripció sobre Gaja Gaia & Rey\nGaja Gaia & Rey (Chardonnay)\nNOTA DE TAST DE Gaja Gaia & Rey Chardonnay:\nNas: notes de plàtan, meló, anís, menta, clorofil·la, de fusta, de bàlsam blanc fragant i fresc.\nBoca: ple d'una fruita concentrada i madura, una acidesa viva i elegant; bell ritme dinàmic en el final, amb gran longitud.\nDENOMINACIÓ D'ORIGEN: Langhe\nOpinions sobre Gaja Gaia & Rey\nLa teva puntuació de Gaja Gaia & Rey:Puntua Gaja Gaia & Rey:\nAngelo Gaja Gaja El celler va ser fundada el 1859 Barbaresco és dirigida per la quarta generació des de 1961 per Angelo Gaja. Amb la decisió de posar les precioses raïm en les mans d'un jove de 21 anys d'edat, Papa Giovanni va començar la gran revolució a Itàlia. Angelo canvia tot. Ell va seleccionar rigorosament. S'està expandint en bótes. Ell escolta, zuzukaufen raïm. I augmenta els preus de forma massiva, ja que, segons la seva opinió, també s'ha d'expressar en el preu, si alguna cosa és molt millor que qualsevol altra cosa ... Angelo Gaja i els seus vins són ara internacionalment molt valorats i considerats com el més emocionant, quin món vinícola d'Itàlia ha d'oferir. Va ser honrat per "Decanter" i "WineSpectator" sovint ha nomenat "Home de l'Any" i no hi ha viticultor que en repetides ocasions va guanyar el "Tre Bicchieri" pel Gambero Rosso. El Piemont i en particular les Langhe, serien sense Angelo Gaja medi ric en el sentit molt avui. Cap altre es produeix de manera tan eloqüent en públic li agradaria. Cap altre a Itàlia pot permetre, pel que els seus vins exclusivament per a la venda, però també hi ha un altre celler mostra una gran resistència dels vins impressionants, any rere any tal. El model d'Angelo Gaja van ser els vins exigents i d'èxit internacional de Bordeus i Califòrnia. Les peculiaritats del Piemont, que vol però encara no et perdis en els seus vins, que es basa en terrer. En els venerables passos d'apòstol vi italià, ara la filla Gaia Gaja passa.\nWine And Waters OHG , Mar 15\nSi et va agradar Gaja Gaia & Rey, també pots gaudir de ...\nSi vols comprar Gaja Gaia & Rey, a Uvinum trobaràs els millors preus de Vi blanc Langhe.


Ramón Casanova - Canopea (Exposició Panoràmiques en negre, blau i sèpia. Escola de Fotografia. IEFC.\nRamón Casanova, professor de l'IEFC, exposa Canopea a la Biblioteca Sant Antoni-Joan Oliver\nPanoràmiques, en negre, blau i sèpia\nRamón Casanova, Jorge Egea, Carmen Porta i M. Rosa Vives\nInvitació a la inauguració: [JPG: 121 Kb]\nRecull part de les experiències del grup d'R+D+I Neoartgraf al voltant de les interrelacions històriques i actuals entre escultura, pintura, fotografia i gravat. Centrada especialment, en aquest cas, en tècniques essencials de captació, com la càmera obscura, la càmera lúcida i el fotograma. Així com la combinació i superposició de mètodes de fixació fotogràfics amb diversos sistemes d'estampació, com el pirogravat, punta seca…\nActe d'inauguració: 5 de maig de 2010 a les 18:30 h.\nSala d'Actes de la Biblioteca Sant Antoni-Joan Oliver.\nConferència a càrrec de Ramón Casanova, Jorge Egea, Carmen Porta i M. Rosa Vives.\nExposició a la Biblioteca Sant Antoni-Joan Oliver (3a planta)\nDates: 5 a 28 de maig de 2010\nAdreça: C/ Borrell 44-46. 08015 Barcelona\nFotos: Ramón Casanova\nCanopea. Ramón Casanova\nCanopea és una aproximació entorn de la percepció, generada a l'interior de la càmera obscura i materialitzada mitjançant la posada en relació de fotografia, és a dir dibuix de llum, i traç, dibuix d'ombra.\nEl terme canopea fa referència al mantell vegetal dels boscos, a les capes superiors de l'arbre que, profusament exteses, més radiació solar reben. Des d'una visió cenital la canopea és una frondosa i fulgurant imatge generada per la llum. Des de l'interior s'erigeix en una ombrívola i permeable membrana que filtra la quantitat de llum i aigua de pluja que el bosc rep.\nCada escletxa entre les fulles entrega al bosc un cercle de llum. Cada cercle es projecta com una imatge del sol, i tal com succeiria amb milers d'estenops les imatges es multipliquen i el bosc queda cobert per un mantell de sols superposats.\nSituada a l'interior del bosc la càmera obscura reprodueix a petita escala aquest fenòmen i al mateix temps permet observar-lo objectivament. La càmera funciona com un ull i, en el seu interior, l'observador se sent participant d'una visió externa independient al seu cos. Paradoxalment aquesta objectivitat l'involucra per mitjà de l'emoció i el maravellament. La càmera genera autònomament una imatge de l'exterior. Per una banda ens recull i aïlla repecte del bosc, i per l'altra, mitjançant un fenòmen gairebé màgic, ens vincula a temps real amb ell.\nEn el cosmos de la càmera, l'estenop és el Sol. No podem mirar-lo frontalment perquè ens cega, de manera que ho fem a través de les imatges que d'ell emanen. En el nostre cas, és la canopea la que es mostra en el paper, generant primer una imatge latent que una vegada revelada es configura com l'evidència de l'emanació, del contacte efectiu amb el missatge de llum.\nAmb el traçat s'intervé en el procés per registrar la visió subjectiva de l'observador i associar-la amb la imatge de llum presa instants després. Durant els minuts que ocupa el vorejat dels cercles de llum, el Sol es desplaça per la orbe. La voluntat expansiva de la llum es contraposa així als límits que l'ombra l'acompanya. L'instant detingut en la fotografia incorpora ja per sempre el temps extès del traçat.\nRamón Casanova, professor de l'IEFC, i Jorge Egea exposen Luminografías


La casa Sayrach i la casa Montserrat - Josep M Rodés\n21.10.2017 65 0\nLa casa Sayrach i la casa Montserrat són unes obres eclèctiques de l’arquitecte Manuel Sayrach i Carreras, també es consideren d’estil modernista. La casa va ser edificada per al pare i la família de l’arquitecte. Quan es va casar va construir al seu costat la casa Montserrat com a regal a la seva dona Montserrat Xiprer. La parella va morir jove i no hi ha més obres arquitectòniques.\nLa casa Sayrach és un edifici d’habitatges que fa cantonada. Segueix els esquemes modernistes, quan la majoria dels arquitectes del moment ja havien abandonat aquesta estètica.\nEn remarcable la decoració superabundosa marina i de muntanya (en la casa Montserrat).\nOstenta amb clares influències gaudinianes en les finestres i coronament de l’edifici. Destaca la porta principal de l’avinguda Diagonal, coronada per una tribuna tancada per columnes esveltes, que formen una espècie de galeria al pis principal. També val la pena ressaltar:\nEl sòcol exterior de pedra resseguint les obertures, formant un extraordinari conjunt escultòric fantasiós\nEl vestíbul que comunica amb el pati interior d’illa\nL’escala, treballada en detall amb una decoració extraordinària\nI també altres elements que juguen un important paper en la decoració del conjunt com són:\nEl moble de porteria\nImatges de la casa Sayrach i la casa Montserrat\nVestíbul casa Sayrach\nVestíbul casa Montserrat\nImatge 360º de l’entrada de la casa Montserrat\nOn s’ubica la casa Sayrach?\nLa casa Sayrach es troba a l’avinguda Diagonal, número 423-425, Barcelona. Forma xamfrà amb el carrer Enric Granados, al barri Esquerra de l’Eixample de Barcelona.\nBarcelona ciutat, Modernisme


Text llegit durant l'acte del trasllat de les restes de Joaquim Amat-Piniella al Cementiri de Manresa | Memòria i Història de Manresa\nText llegit durant l'acte del trasllat de les restes de Joaquim Amat-Piniella al Cementiri de Manresa\nPer fi tornes a Manresa, la teva ciutat, d'on no hauries d'haver marxat mai.\nEt van pagar amb amenaces, aïllament i menyspreu el teu compromís generós amb la cultura i l'educació, i la teva fidelitat envers els teus ideals de llibertat i justícia social.\nLa teva absència va deixar Manresa més òrfena culturalment i socialment, enmig d'aquella dictadura fèrria, inacabable i enemiga del pensament lliure. Com n’hauria estat de radicalment diferent si hagués pogut mantenir la normalitat democràtica i comptar amb el teu treball, la teva inspiració i la teva actitud crítica d’activista cultural i –aleshores ja- d’escriptor consagrat!\nVas morir el 1974 sense poder veure la recuperació de la democràcia ni de les institucions pròpies d'autogovern. Quedaries sorprès de com ha canviat la ciutat i el país en tots aquests anys! Un país, tanmateix, que es continua fent les mateixes preguntes que et feies fa setanta anys; un país que afronta la voluntat de conquerir horitzons de llibertat com aquells que tu anhelaves.\nEstimat Amat, l'acte d'avui és un acte de justícia, però també és un acte d'agraïment. T’hem d’estar agraïts per tantes coses:\nper l'obra periodística i literària que ens has deixat, encapçalada per K.L. Reich, que, incomprensiblement, espera poder tornar a ser lectura escolar, com ho seria en un país normal,\nLa família de Joaquim Amat-Piniella m’ha demanat que us agraeixi en nom seu la vostra participació en aquest acte de reparació envers la seva figura. La família té la convicció que avui ell estaria content que es faci un acte com aquest. I així ho volen compartir amb tots nosaltres...\nal Museu d'Història de Catalunya,\ni a totes aquelles altres persones i col·lectius que han participat, d'una manera o altra, en el centenari.


Nova connexió amb TravelStaytion! | Icnea\nNova connexió amb TravelStaytion!\nIcnea està orgullosa d'acollir i presentar un nou membre de la familia: TravelStaytion!\nNascut com un ambiciós projecte al 2012, avui travelstaytion.com proposa 80.000 propietats per tot el món i garanteix un nivell d'excel·lència per tal d'assegurar aquella sensació de sentir-se a casa per tots els viatgers. En aquest any TravelStaytion s'ha convertit en un veritable centre d'apartaments gestionats per anfitrions profesionals i experts gestors de propietats. Entre els diferents avantatges que Icnea i TravelStaytion tenen en comú destaquem la inclinació natural cap a la innovació. TravelStaytion ha estat el primer portal de lloguer vacacional en introduïr el Host Reception, una funció que permet al gestor de propietats la possibilitat d'incloure i publicitar diversos serveis inclús a la sala d'estar, demostrant una certa visió de la direcció que el mercat estava agafant.\nL'empresa d'origen grec ha estat sempre en moviment per millorar constanment el valor general del producte. De fet, avui compte amb més de 600 destins i s'està consolidant cada vegada més ràpidament entre els canals més importants de lloguers breus.\nPer aquests i molts altres motius Icnea està orgullosa d'integrar aquesta nova connexió en la nostra amplia llista de canals amb connexió completa. La sincronització permet transmetre disponibilitat, preus, reserves i contingut. A més, permet al gestor de propietats crear nous anuncis a través del portal directament des del nostre PMS Channel Manager.


George Walker Bush | enciclopedia.cat\n(New Haven, Connecticut, 6 de juliol de 1946)\n© The 82nd Airbone Division\nFill de l’antic president nord-americà George Herbert Bush, estudià a les universitats de Yale (1968) i Harvard (1975), i en 1975-86 treballà en la indústria petroliera. Afiliat al partit republicà, en 1994-2001 fou governador de l’estat de Texas (reelegit el 1998), mandat molt controvertit pel nombre inusualment alt de condemnes a mort que signà. L’any 2001 guanyà per un estretíssim marge de vots les eleccions a la presidència dels EUA front al candidat demòcrata Al Gore. Els atemptats de l’11 de setembre de 2001 determinaren la política exterior del president amb la lluita contra el terrorisme global com a prioritat. Al novembre del 2001 llançà l’ofensiva que enderrocà el règim dels talibans a l’Afganistan. El suport internacional (o si més no, l’absència d’oposició) no es repetí en la següent de les operacions bèl·liques, l’enderrocament del règim de S. Husayn (2003), el qual acusà de posseir armes de destrucció massiva. Secundat per la Gran Bretanya, l’acció donà lloc a una de les crisis més greus entre els EUA, d’una banda, i Europa (especialment França i Alemanya) i l’ONU, que acusaren Bush d’unilateralisme. En el conflicte del Pròxim Orient, arran de la segona intifada deixà de considerar Arafat com a interlocutor i no s’oposà a les represàlies del govern d’Ariel Sharon, tot i que pressionà aquest perquè acceptés l’establiment d’un estat palestí viable, criticà els assentaments il·legals i impulsà l’anomenat “full de ruta”.\nMantingué també unes relacions ambivalents amb Rússia, reforçant la col·laboració en la lluita antiterrorista i alhora criticant la manca de llibertats, acusació que dirigí també contra la Xina malgrat el suport nord-americà a la integració d’aquest país en el mercat mundial. A l’interior, hagué d’enfrontar-se a fortes crítiques que titllaven les mesures antiterroristes d’atac a l’estat de dret i a la privacitat. Tot i aquestes crítiques (juntament amb les revelacions dels abusos als centres de detenció de Guantánamo i Abu Ghraib, a l’Iraq), les nombroses baixes nord-americanes a l’Iraq, el reconeixement implícit del seu govern de la inexistència d’armes de destrucció massiva a l’Iraq, l’augment de l’atur i una economia que no sortia de l’estancament, Bush obtingué en les eleccions del novembre del 2004 una victòria molt més clara sobre al seu oponent demòcrata John Kerry que no pas l’any 2000. En el nou govern, el canvi més significatiu fou la substitució de Colin Powell per Condoleezza Rice a la secretaria d’estat. Dos anys més tard, davant l’allau de crítiques per l’empitjorament de la guerra de l’Iraq, substituí el secretari de Defensa Donald Rumsfeld, destacat proponent de la doctrina de la guerra preventiva, per Robert Gates, de perfil més moderat.\nEl tram final del seu mandat estigué marcat, en política exterior, per l’aprovació d’un fort reforçament del contingent nord-americà de tropes a l’Iraq des de mitjan 2007 amb el qual aconseguí una considerable disminució de la violència i, per contra, per l’augment dels atemptats dels talibans i d’Al-Qā‘ida a l’Afganistan i l’assetjament del govern prooccidental d’aquest país, així com d’un intent fallit d’accelerar una entesa entre palestins i israelians que no reeixí. A l’interior, el 2007 es desencadenà l’ensorrament de les hipoteques anomenades ‘subprime’, que foren el desencadenant d’una crisi econòmica mundial considerada entre les més greus des del 1929 i que s’estengué des del sector financer a la producció de béns de consum. Davant d’aquesta situació, el 2008 promogué una sèrie de mesures dràstiques de rescat d’indústries i entitats bancàries sovint contestada des dels propis rengles republicans, que les consideraven excessivament intervencionistes. Exhaurit el límit de dos mandats, fou succeït el 20 de gener de 2009 pel demòcrata Barack Obama, que al novembre de 2008 havia derrotat el candidat republicà John McCain.


Compromís proposa rescatar el peatge de l’AP-7 per descongestionar l’autovia i els accessos al sector Llacunes de Rabassa – Coalició Compromís\nCompromís proposa rescatar el peatge de l’AP-7 per descongestionar l’autovia i els accessos al sector Llacunes de Rabassa\nPublicat el 25 de març de 2011 en Medi Ambient La coalició Compromís proposa rescatar el peatge de la AP-7 en el tram que actua com a circumval·lació d’Alacant per a que puga acollir part del trànsit que circula per la A-70 i així descongestionar aquesta via al seu pas per Alacant i també els accessos al nou sector Llacunes de Rabassa.\nLa diputada autonòmica i cap de la llista a Les Corts per Alacant, Mireia Mollà, ha explicat que “si la AP-7 deixara de ser de pagament, molts dels conductors que viatgen de Múrcia a València –o a l’inrevés- utilitzarien aquesta carretera i donarien més fluïdesa a l’autovia A-70 que, en aquest tram, connecta també amb la A-77”.\nMollà ha recordat que el president de la Generalitat, Francisco Camps, va mostrar-se d’acord amb la proposta de Compromís d’alliberar de pagament tota la AP-7.\n“Tanmateix, a l’hora de la veritat no va voler tramitat la proposició de llei, de manera que no sabem realment quina és la seua posició sobre aquest tema”, ha puntualitzat la diputada de Compromís.\nPer la seua banda, el candidat a l’alcaldia d’Alacant, Tomàs Mestre, ha insistit en la necessitat de “donar una solució real al problema del trànsit en els accessos al nou sector Llacunes de Rabassa”, pel que ha destacat la importància de que es tinga en compte la proposta de Compromís “que permetria alleugerar el trànsit en la zona mitjançant la gestió racional de les infraestructures amb les que ja comptem”.\na-70 alacant ap-7 mollà tomàs mestre trànsit Medi Ambient


Benidorm implantarà en el complex escolar del Salt de l'Aigua i l'IES Mediterrània un sistema d'aparcament intel·ligent per a bicicletes\nArticle Benidorm Implantara El Complex Escolar del Salt Laigua I Lies Mediterrania Sistema\nL'Ajuntament ha obtingut una subvenció de l'IVACE per a esta actuació, que estarà finalitzada de cara al pròxim curs escolar.\nL'Ajuntament de Benidorm implantarà en el complex educatiu del Salt de l'Aigua i al costat de l'IES Mediterrània un sistema d'aparcament intel·ligent per a bicicletes, segons ha avançat hui el regidor d'Espai Públic i Mobilitat, José Ramón González de Zárate, qui ha informat que "este projecte innovador redactat pels tècnics municipals ha obtingut una subvenció del 50% Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE)". D'esta manera, l'Ajuntament aportarà la meitat del cost del projecte, 31.050 euros, i l'IVACE, la mateixa quantia.\nDe Zárate ha explicat que "la implantació d'este sistema s'emmarca dins de l'estratègia municipal de fomentar l'ús de la bicicleta en l'entorn urbà, redundant així en el model de mobilitat sostenible en el qual treballem i avançant amb fermesa en els últims cinc anys, en els quals hem configurat una xarxa de més de 95 km de carril-bici i vies i senders ciclistes".\nSegons ha detallat l'edil, "esta actuació consistix a implantar dos mòduls d'aparcament intel·ligents, de tal forma que els usuaris tinguen un lloc segur on estacionar les seues bicicletes i, en conseqüència, tinguen un al·licient per a utilitzar este mitjà de transport". Estos aparcaments "operen com un sistema de consignes mitjançant una app i estan dotats amb càmera de seguretat".\nDe Zárate ha indicat que "a l'hora de triar la ubicació d'estos dos mòduls d'aparcaments s'ha tingut en compte el volum potencial d'usuaris, a priori major en les zones educatives en les quals s'impartixen estudis d'ESO, Batxillerat i cicles", així com "un disseny modern que s'integra estèticament en tots dos punts".\nEl titular d'Espai Públic i Mobilitat ha avançat que "pretenem que la duració mitjana d'este aparcament siga d'entre 5 i 6 hores per ús i que estiga disponible de cara al pròxim curs escolar 2021/2022".


Els incendis en habitatges han augmentat un 16% el gener a Catalunya i els Bombers demanen instal·lar detectors de fum - EbreDigital.cat\nPerò el motiu més habitual dels focs en habitatge continuen sent les xemeneies. El sotsinspector dels Bombers i cap de Servei de Prevenció, Carles Noguera, assenyala que en moltes llars no es netegen periòdicament. Això fa que es vagi acumulant sutge i acabin encenent-se. Per això, Noguera demana que se’n tingui cura i es netegin, almenys, una vegada a l’any. “Hem de pensar que amb una guspira es pot encendre i propagar-se ràpid“, concreta.\nUn altre dels punts d’inici de focs en habitatge sol ser les cuines. En aquest sentit, el sotsinspector adverteix del perill d’un descuit en aquesta estança de la casa. “Quan estem cuinant, hem d’estar per la cuina, no podem despistar-nos o fer altres coses“, remarca. I és que un dels riscos d’una paella que s’encén és que s’estengui a la campana.\nPer tot plegat, des del cos recomanen la instal·lació de detectors de fum. Noguera lamenta que actualment aquest element és “gairebé anecdòtic” a les llars catalanes, malgrat que es tracta d’un dispositiu “essencial” per poder actuar de manera ràpida en cas d’incendi. De fet, en països com França són obligatoris en els habitatges. “Ens permet detectar l’incendi en un estadi molt inicial i això és clau“, remarca Noguera.\nNoguera explica que han notat un repunt de persones que troben mortes quan fan entrades en habitatges. Una situació que s’ha donat especialment arran del confinament. “Nosaltres no sabem quines són les causes de la mort, però sí que és veritat que trobem més persones que han mort a casa seva“, remarca.


Berlin - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans\n23 juny 1997\nRamon Barnils, núm. 679, 23 de juny de 1997\nSir Isaiah Berlin, un dels pensadors més importants de l’Europa d’aquest segle (va néixer el 1909), tot just si ara comença a treure el nas de sota la catifa on els “nostres” intel·lectuals el van escombrar ja de bell principi. Pecat imperdonable de Berlin: haver escrit alguns dels llibres de pensament més ben articulats sobre les idees contemporànies sense cap més guia superior que el -seu- pensament lliure; sense adscripció a cap ideologia. El seu Karl Marx, dos centenars de pàgines, publicat el 1939, ha estat reeditat i reimprès dotzenes de vegades, la darrera el 1995. La Saturday Review encara el considera “el millor estudi curt de la vida i l’obra de Karl Marx”.\nAra s’acaba de publicar Nacionalisme. No l’hem llegit, no sabem doncs què ni per què hi diu el que hi digui. Sabem segur que farà mal. Sobretot als antinacionalistes teològics -als nacionalistes que s’ignoren-. Mal dit: no se’l llegiran.\nBarça i no-res


Acorden la captura de l'óssa Hvala — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Acorden la captura de l'óssa Hvala\nEl Conselh Generau d'Aran, el Departament de Medi Ambient i Habitatge i el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí han acordat en la reunió d'urgència mantinguda aquest dilluns que es portarà a terme la captura de l'óssa Hvala, que el passat dijous va atacar un caçador a Les (Val d'Aran). Amb la captura de l'animal es vol saber com va succeir l'atac de la setmana passada i veure quin és l'estat de l'óssa. A més, les tres administracions s'han posat d'acord per crear de forma immediata un equip de treball compost per tècnics de les tres institucions que s'encarregarà del seguiment dels exemplars d'ós al Pirineu. La voluntat és que l'administració francesa també s'hi acabi sumant.\nD'aquesta manera, les tasques de captura de l'óssa posades en marxa pel Conselh seguiran endavant fins la captura de l'animal. En cas que l'animal creués la frontera francesa o comencés la hibernació, els tècnics haurien de decidir quin procediment se segueix i els caldria la col·laboració de França per capturar l'animal, que segons les darreres informacions facilitades pel Conselh Generau d'Aran es troba molt a prop de la zona fronterera.\nTot i aquestes mesures empreses, el Conselh Generau d'Aran segueix mostrant la seva oposició al programa de reintroducció d'óssos al Pirineu, segons ha dit el síndic d'Aran, Paco Boya, mentre la directora general de Medi Natural, Núria Bonaventura, ha mostrat la posició del Departament de Medi Ambient perquè el programa de reintroducció segueixi endavant, això si, amb un major control sobre els óssos per evitar que es puguin repetir accidents com el de dijous passat.\nPer la seva banda, CiU exigeix la captura immediata de l’ós bru de la Val d’Aran i la col·locació d’un xip a tots els exemplars per a conèixer la seva ubicació en tot moment. El diputat nacionalista Agustí López demana que no s’introdueixin més exemplars a Catalunya sense el consens del territori i reclama a la Generalitat que desenvolupi la Llei de la Biodiversitat per tal de crear un protocol que determini si un animal ha de ser introduït o no.\nCiU recorda que en els darrers temps també s’han vist exemplars d’ós bru a l'Alt Urgell, al Pallars Sobirà i al Pallars Jussà. El departament de Medi Ambient en comptabilitza un total de vint. Al municipi d'Alàs i Cerc, per exemple, es van produir el passat mes d'agost diversos incidents amb els óssos. La Generalitat va confirmar que a l'extrem nord-oest del Cadí Moixeró s'hi havia localitzat una óssa amb dos cadells.


El lliri groc, el paisatge, la biodiversitat i els amics fundacioassut.org\nEl lliri groc, el paisatge i els amics\ndiumenge, 1 de abril de 2012\nLes séquies i canals que discorren per l'arrossar són una garantia de biodiversitat, sobretot quan l'aigua que circula per ells és de qualitat i en les seues ribes i talusos creixen plantes com la bova, el senill, el borró o el lliri groc.\nPer aquesta raó, estem duent a terme a la partida de l'Estell (PN de l’Albufera) un projecte de manteniment de lleres a fi de recuperar la vegetació i la biodiversitat pròpies d'aquests ambients. El projecte té també l'objectiu de frenar algunes pràctiques habituals en l'agricultura intensiva que en gens beneficien el medi i el paisatge; costums com ara la de mantindre les zones no conreades lliures de vegetació o la d'usar enderrocs i materials inerts per al manteniment de motes.\nAmb la col·laboració de la Comunitat de Regants de l'Estell i la participació voluntària d'un grup d'amics de la Fundació Assut, estem treballant en l'adequació de sèquies i la vegetació de talusos. Dissabte passat, 31 de març, vam celebrar la primera jornada de plantació de lliri groc.\nLa bona adaptabilitat d'aquesta espècie, que pot suportar cicles perllongats sense aigua en la llera, i el fet que no existisquen inconvenients en la seua col·locació, fa que el llaurador veja amb bons ulls la seua expansió en l'arrossar. És una espècie que prospera ràpidament, que sembla esmorteir els danys ocasionats per les galeries de carranc americà i que a més dóna abric a determinats insectes i aràcnids beneficiosos en el control de plagues com el poll.\nLa iniciativa forma part d'un projecte més ampli de sostenibilitat territorial, finançat per Loterías del Estado i National Geographic Channel i vinculat a l'acord de custòdia del territori que la Fundació Assut manté amb la Comunitat de Regants de l'Estell i Rojas, que contempla la millora de la qualitat ambiental i paisatgística d'aquest entorn.\nLes plantes han sigut proporcionades per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi ambient a través del Centre d'Investigació Piscícola del Palmar.