La música garrotxina es va fer sentir a la festa de Sant Antoni d'Eivissa | NacióGarrotxa\nLa música garrotxina es va fer sentir a la festa de Sant Antoni d'Eivissa\nper Joan Guirado, 19 de gener de 2010 a les 23:10 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 19 de gener de 2010 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\n|Un moment de l'actuació d'Els Corbs Negres. Jordi Codinach|\nUn grup d'olotins han viatjat aquests darrers dies, a l'illa d'Eivissa. Els membres de l'associació FANS van ser convidats per l'Ajuntament de Sant Antoni de Portmany a participar a les festes de la localitat. Ja fa anys que, entre l'associació olotina i l'entitat eivissenca RETRO, es mantenen contactes i, aquest any, els balers van convidar a tocar al grup olotí Els Corbs Negres. A més d'aquests, a la festa també hi va actuar la cantant Karina.\nLa presència de les càmeres de la Televisió Balear va possibilitar que, bona part de l’actuació dels Corbs Negres, sortís en directe al programa del dissabte a la nit d'IB3. Els Corbs Negres es van acomiadar amb una gran ovació de tot el públic assistent.\nUn cop finalitzada l'actuació de Karina, la música enllaunada va ser la protagonista amb un concurs d'encertar el nom de la cançó i l'artista que sonava. Doncs el segon classificat d'aquest peculiar concurs, va ser Joan Vilalta, directiu de FANS, i el primer classificat el president Jordi Sellas. La festa va acabar ben entrada la matinada.\nL’endemà de la festa, l’alcalde Josep Sala i regidors del seu ajuntament, van rebre al nou ajuntament de la població, a la totalitat dels components del l’expedició de FANS i als directius de l’associació RETRO. Tots plegats tingueren el privilegi de gaudir de la festa des del balcó de la casa de la vila, i rebre uns obsequis de record, típics de Sant Antoni.\nAlcalde i regidors van expressar la seva satisfacció de que FANS participés de ple a la seva festa gran, manifestant el seu agraïment per aquest fet i també que tenen moltes ganes de venir a la Gran Gala de FANS d’aquest any.\nL’amistat que uneix a totes dues entitats fa que la distància sigui cada vegada més curta, i la col·laboració mútua sigui més important.\nCultura i Mitjans, música, garrotxina, fer, sentir, festa, sant, antoni, eivissa, FANS\nfeliçitats fans i retro\nPer Anònim el 23 de gener de 2010 a les 09:18


Davantal de cuina Hercules 68x85 cm brick | Gadgets & Cuina\nDavantal de cuina Hercules, fabricat en lli i polièster amb un bonic disseny en color vermellós. El davantal té unes mesures de 68x85 cm i està dissenyat amb una corretja ajustable per al coll i una butxaca frontal molt útil. Perfecte per no embrutar-mentre cuines.\nLa col·lecció Hercules presenta un disseny de fils de lli barrejats en colors vermellós, i podràs completar el set amb els agafadors, els protectors i els draps a joc, tot disponible a Gadgets & Cuina.\nCaracterístiques del davantal Hercules:\nDavantal de cuina Hercules 68x85 cm brick?


The big bad wolf [Els] - Página 3\npor Grégoire É. T. Dupont el Dl Nov 09, 2015 5:59 am\n-No ho penso. Ho he vist, ets una mascota. Més gran, però ho ets. No ho neguis.\nRodo els ulls, ale, crida crida tot el que vulguis. Perquè a les noies els hi agrada tant cridar. La pregunta era: perquè cony segueixo deixant que l'Eleanor em cridi? Perquè sempre em renya, em crida, i em mana fer coses. Perquè he de continuar així?\n-Mira jo dic el que em doni la gana, entens? Ni que tu poguessis fer res al respecte.\nI no, no sabia a que es referia amb tot allò. Però com volia que ho sapigués, si mai m'ho havia explicat, si mai m'ho havia dit? L'únic que he vist avui ha estat un gos que ha estat atacat. Igual que l'escena d'un gos atropellat o algo per l'estil. S'ha ficat entre l'altre llop i jo, normal que la mosseguin. Això no la fa ser un llop perillós, la fa ser un llop ingenu.\n-Veste'n a perseguir esquirols. Va.\npor Eleanor Rodgers el Dl Nov 09, 2015 6:10 am\nEm quede parada al lloc apretant els punys i fent tot el possible per no grunyir, agafe aire, i el solte, agafe i el solte. Aquest home em treu dels nervis! Jo mai em pose dels nervis, no hi ha res que m'altere, excepte ell! És com la seua missió a la vida!\nEstà bé, no està funcionant, però tot i així no puc deixar que ella isca una estona, la note passejant-se, grunyint enfadada, així no ajuda a una concentrar-se.\n- No soc una maleïda mascota!- dic explotant, ja està, no puc aguantar-mes, no ho enten? Molt bé, li ho farem entendre-ho.- No saps el que fou convertir-se el primer cop! El que costa de controlar-la!- dic mirant-lo als ulls, i se perfectament que ara són de colors groc.- El temps que he gastat per fer que ella m'obeisca i haja de fer allò que jo li dic! L'esforç que costa mantindre a ralla! Sobretot ara que et vol atacar pel que has dit! Ho recordes eh? Recordes el dia del Pi? Que et penses que era allò? Et penses que estic boja cert? Penses que m'han afectat els canuts, que tinc bipolaritat, l'Eleanor està grillada!- negue amb el cap i ric.- No saps el que podria passar si ella isques a jugar. No tens ni idea del que podria passar si ella s'enfada. Sobretot si li deixe el control mentres mantinc la forma de llop.\nComence a caminar i després em gire de nou.\n- Vols parlar amb ella? Perquè realment no està molt contenta amb tu ara mateixa. Però si penses que sóc com un gos domesticat, puc deixar que ella isca i et diga la veritat.\nNo crec que pogués fer-ho, ara mateixa no tinc clar com reaccionaria, abans ella li queia bé ell perquè segons els seus ulls ens havia protegit i curat, però després del que ha dit, està enfadada, no li agrada que em diguen que soc estúpida, i últimament està més irritable que mai. Així que, si, pot ser m'estic tirant un farol, perquè soltar-la ara mateixa? Nop, no és bona idea.\npor Grégoire É. T. Dupont el Dl Nov 09, 2015 6:28 am\n-VOLS DEIXAR DE CRIDAR-ME?\nArrufo el front mirant-la. Perquè estic cansat, cansat de que em cridi, cansat de haver de preocupar-me de si està bé. Cansat de tota ella, en general. La miro enfadat jo també i rodo els ulls. Val, així que no anava tan mal encaminat. És bipolar. Té dues personalitats.\n-Ja la vaig coneixer.- em queixo.- I perdona que et digui que ella no està més boja que tu. Esteu les dues grillades. Les dues. I jo me'n vaig de tanta merda.\nPerquè he de preocupar-me de la gent. Si jo ja ho sabia, que no ho havia de fer. Em preocupo una vegada i es tornen boigs i de tot. A la merda, paso de tot això. Li ensenyo el tres dits centrals de la mà dreta mentres camino en direcció cap al castell, donant-li la esquena.\n-Llegeix entre línies.\npor Eleanor Rodgers el Dl Nov 09, 2015 6:49 am\n- I TU POTS DEIXAR DE JUTJAR A LA GENT?! I no la vas conèixer bé, no has mantingut una conversa amb ella, i no l'has vist enfadada del tot, no saps el que podria passar!\nAprete amb força els punys i la mandíbula, perquè realment no he estat mai així d'enfadada, a la família era una de les persones més tranquil·les, mai m'havia immutat per res, sempre ho prenia tot amb tranquil·litat, incluint quant estavem tant prop de la lluna, però hui havia conseguit cabrejar-me tant a mi com a ella, i just després de la nit de lluna plena, això no és una bona idea, necessite relaxar-me, necessite respirar, però ell sols segueix tractant-me com la merda, com si el fet de ser un licantrop fos un joc de nens, no te ni idea del mal que fa, la por de que algun cop em desperte i haja fet alguna cosa de la que m'arrepentisca.\n- El primer cop que em vaig transformar tenia 11 anys.- no se si m'està escoltant, però parlar és la única manera que tinc per mantindre-la a ralla, i si em centre en les paraules, estaré millor.- Saps que és que algú decidisca que has de ser tu? Que tens que ser un licantrop? - negue amb el cap, no és moment de parlar d'això.- Aquella nit...estava tan...espantada...em vaig despertar al bosc, era encara de nit i no sabia que havia passat, ni com havia arribat fins ahí, el últim que recordava era que havia anat al llit i que havia començat a trobar-me malament i que havia baixat a per un got d'aigua, m'havia trobat amb la meua germana petita, el got havia caigut a terra i després sols crits...em vaig mirar les mans i tenia sang en ells...i ella estava furiosa, tot era nou tant per mi com per ella, era una sensació estranya perquè...-faig una respiració i seguisc parlant.- perquè al meu cap ja no estava soles, ella era també ahí.\nFora de la família, no havia parlat mai amb ningú sobre aquella nit, havia contat alguns detalls solts a Sarah però no tota la veritat, no com em van mossegar, no ho faria tampoc hui, això era algo del que no estava preparada encara.\n- Més tard vaig arribar a casa, pel camí però vaig descobrir que la sang era d'un conill que hi havia proper a la tanca del nostre jardí. La meua germana estava bé, aquella nit no va passar res greu. Però no podia controlar-la, al principi no era el estúpid gos domesticat, era un animal salvatge, que no reconeixia a ningú de la seua familia i que grunyia i intentava atacar a tot aquell que s'apropava. Em va costar quasi un any aprendre a controlar-la lo suficient com per poder prendre el poder durant la transformació. Dos anys transformar-me a voluntat i fer-la retrocedir quant les emocions són fortes.\nEm gire i el mire des d'on soc parada.\n- Així que ja veus, pots pensar que no sóc més perillosa que una mascota, però estaries totalment equivocat, solament que el meu control és realment molt bo.\npor Grégoire É. T. Dupont el Dl Nov 09, 2015 7:43 am\nEstic per anar-me'n quan ella comença a parlar. I se la veu afectada, mentres parla. Em giro per mirar-la mentres ella parla, i ho solta tot. I es nota que tenia ganes de fer-ho, i que no sap si ho ha de fer, o no. I que mai ho ha dit a ningú. Això es nota més que res, sobretot en la seva forma de respirar entre frase i frase. Així que em mantinc callat mentres ella parla, perquè vull saber el que m'està explicant.\n-Tothom té problemes, Rodgers.- Dic amb cautela quan acaba de parlar.- No ho dic per restar-li importància el que et passa, és una putada, sí. Però tothom té problemes. Tothom. I a vegades, qui menys en parla d'ells, és qui més problemes té.\nNo puc evitar pensar en la meva cosina, ara. És un bon exemple. L'aparto de la meva ment perquè l'altre exemple que em ve a la ment em fa venir ganes de vomitar, i he aprés a no fer-ho. Així que m'apropo a ella i l'obligo a mirar-me.\n-No deixis veure les teves debilitats.- Li dic.- Mai. Perquè d'això viu la gent. D'això visc jo, per exemple. Si no vols que et facin mal, no les deixis veure. No m'hauries d'haver explicat això, per exemple. Mira en quin estat t'ha deixat. Estàs feta pols. I jo ara podria dir una simple frase i podries trencar-te en mil trossets. Seria senzill, realment senzill... però no ho vull fer.\nI llavors m'aparto d'ella, i camino cap al castell. Ja he tingut suficient de tot això.\npor Eleanor Rodgers el Dl Nov 09, 2015 8:06 am\n- No em queixe de la meua vida, sols volia fer-te entendre el que passa, com són les coses de veritat, fer-te veure que el licantropisme no em fa una mascota, sinó un monstre, però un monstre que puc controlar.\nPerquè en el fons això era cert, era un monstre, era un dels meus pensaments més foscos sobre mi mateixa, la gent pot ser no ho veia però era cert, tot i que no deixava que ningú ho veies perquè m’agradava ser feliç i fer feliçt a la gent. I perquè si pensava molt sobre això pensaria molt sobre el tema, i acabaria caient al pou, i si queia, seria complicat eixir.\nEm diu que no deixe veure les meues debilitats, que la gent fa mal d’elles, ho diu com si no ho sapigués, com si no ho hagués vist durant anys.\n- Ho he fet també perquè crec que podia confiar amb tu, pots trencar-me, però jo ja estic trencada més del que creus, m’ha deixat feta pols? Si, tal vegada, però és sols perquè estic tan cansada de tindre que justificar-me, de tindre que....però està bé, em mantindré allunyada Grégoire, sols no em perseguisques de nou quant siga lluna plena.\nEll tira cap al castell, ara realment no m’abellia tornar a classe, si em trobava amb la Sarah sabria que ha passat alguna cosa i li acabaria contant tot, així que decidisc que em quedaria una estona més, però no em podia estar queta ací, pert tanc comence a caminar cap el llac on ens haviem trobat amb el llop, el més segur es que ja no fos allí. No se el que necessitava ara mateixa, com li havia dit al Grégoire, estava massa cansada de tot.


Constantí presenta la primera edició dels premis Centcelles de composició musical – Constantí Ràdio\nAquest dimarts 16 de febrer s’ha fet la presentació de la primera edició del Premi Centcelles de Composició, convocat per l’Associació Amics de la Música de Constantí, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Constantí, l’Escola Municipal de Música “Rafel Gibert Recasens”, el MNAT (Museu Nacional Arqueològic de Tarragona) i el patrocini de REPSOL. L’acte de presentació s’ha fet al conjunt monumental de Centcelles i ha comptat amb la presència de l’alcalde de Constanti, Oscar Sánchez, i la regidora de Cultura de l’Ajuntament, Dolors Fortuny. També hi han estat presents Mònica Borrell (directora del MNAT), Josep Bertran (responsable de comunicació de Repsol), Remei Tell, en representació de l’Associació d’Amics de la Música de Constantí; Josep Boada, director de l’Escola Municipal de Música “Rafel Gibert Recasens”; i el músic constantinenc Joan Reig. Aquesta serà la 1a edició del Premi Centcelles de Composició musical, ja que l’any passat es van haver d’ajornar aquests premis a causa de la situació d’alarma sanitària motivada per la pandèmia.\nEl director de l’Escola de Música Rafael Gibert Recasens, Josep Boada, ha explicat què suposa aquesta col·laboració per l’escola.\nEl Jurat d’aquest Premi de Composició Centcelles estarà format per professionals en l’àmbit de la música. L’obra premiada s’estrenarà en un dels concerts del Cicle de Concerts a Centcelles, durant el juliol de 2021. El concert serà enregistrat i difós a través d’emissores de la zona. El guanyador rebrà 3.000 euros en metàl·lic i tots els participants rebran un diploma acreditatiu. La data límit de presentació de les partitures és el divendres 11 de juny de 2021.\nEl Pla Educatiu d'Entorn inclou activitats com la robòtica, tallers de bàsquet i de teatre


Oberta la convocatòria d'ajuts per a la restauració i els centres d'estètica i bellesa — Ajuntament de Premià de Dalt\nOberta la convocatòria d'ajuts per a la restauració i els centres d'estètica i bellesa La dotació inicial per a aquesta línia de subvencions s’eleva a 40 milions d’euros, que es podran ampliar en funció de les necessitats. L’import màxim concedit per cada beneficiari serà de 1.500 euros. http://www.premiadedalt.cat/news/200boberta-la-convocatoria-dajuts-per-a-la-restauracio-i-els-centres-destetica-i-bellesa http://www.premiadedalt.cat/news/200boberta-la-convocatoria-dajuts-per-a-la-restauracio-i-els-centres-destetica-i-bellesa/@@download/image/ajuts_restauració_bellsa.png\nA partir de dimecres 28 d'octubre es podran ja sol·licitar els ajuts que el Departament d'Empresa i Coneixement ha obert per les activitats de restauració i centres d’estètica i bellesa, afectats econòmicament per les restriccions aprovades fa 10 dies per tal d’intentar aturar els contagis de la Covid-19.\nEls ajuts, que es materialitzaran en un màxim de 1.500 euros per negoci, està dirigit a professionals autònoms i PIMES del sector de la restauració, com ara bars, restaurants i cafeteries o centres d’estètica i bellesa. Són activitats afectades per les mesures restrictives dictades el 15 d’octubre. El món de la restauració ha hagut d’abaixar la persiana i només pot atendre a domicili o per endur, mentre que els centres d’estètica, excepte les perruqueries, han hagut de tancar per evitar el contacte entre persones.\nAquestes subvencions volen ajudar als negocis en les despeses vàries com lloguers, subministres, compra de mercaderies o despeses de gestoria que hagin tingut aquest any 2020 i que puguin acreditar mitjançant factures.\nLes sol·licituds es poden formalitzar en els 15 dies hàbils a partir de l’endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de la convocatòria o fins a exhaurir la dotació pressupostària de 40 milions d’euros que hi destina el govern català.\nSegons expliquen les bases, els ajuts s’estudiaran i es lliuraran per estricte ordre de presentació i fins a exhaurir la dotació. L’objectiu d'aquest objectiu passa per fer efectiva la continuïtat i la reactivació d'aquests negocis.\nEls establiments podren sol·licitar l'ajut a partir de dimecres 28 d’octubre, a les 9 del matí. El termini per presentar les sol·licituds finalitzarà en 15 dies o fins l'exhauriment del pressupost destinat a aquest programa amb el límit màxim del 31 de desembre de 2020. Cada negoci rebrà un màxim de 1.500 euros, en funció de les seves necessitats.\nEl sector de la restauració ha expressat des de fa dies la seva preocupació per l’impacte de les mesures restrictives en les seves activitats. En un principi, aquest divendres 30 d'octubre finalitzen els 15 dies inicials establerts per al tancament de bars, restaurants i altres activitats econòmiques.\nPresentació de les subvencions.


Alumnes del Saler han participat en la marxa ciclista del Bicifest\nMés de 500 alumnes de l’escola Lluís Santàngel i l’institut del Saler de València, acompanyats de professors i pares, han assistit hui a classe amb bicicleta per a celebrar el “Dia de la bici”, iniciativa que compleix 34 anys seguits celebrant-se en els dos centres educatius.\nLa marxa, que tanca el calendari d’activitats del Bicifest, posa punt final a uns dies d’activitats al voltant de la bicicleta que realitzen els dos centres i que ha comptat amb la visita de ciclistes semiprofessionals, un taller de mecànica, una exposició amb objectes peculiars relacionats amb aquest esport, a més de contacontes i d’altres iniciatives, totes elles englobades dins de la seua setmana cultural.\nEl regidor de Mobilitat Sostenible, Giuseppe Grezzi, que ha participat en la marxa, ha felicitat en nom de l’Ajuntament de València a l’escola Lluís Santàngel i a l’institut del Saler per aquesta iniciativa “que porten celebrant 34 anys seguits i que fomenta hàbits saludables, de respecte al medi ambient i també la participació en una activitat de grup des de ben xicotets”.\nEl “Dia de la bici” té cinc punts d’eixida, coincidint amb les zones on viu la gran part de l’alumnat, que són el Perellonet, el Palmar, Pinedo, València i la urbanització Gaviotas del Saler. La Policia Local s’ha encarregat d’obrir i tancar el pas als diferents conductors per a assegurar la seguretat dels participants en la marxa ciclista.\nL’activitat estava dirigida als alumnes a partir de tercer de primària, mentre que els més menuts han fet un circuit al voltant de l’escola i al pati interior.


Ressenya de "Batman: Absolución" ECC | La Finestra Digital\nFa 10 anys, Jennifer Blake va fer esclatar un edifici de Wayne Enterprises per tal de reivindicar la seva ideologia, fent morir a desenes d’innocents. Durant aquests 10 anys el sentit de la justícia i la moral de l’heroi Batman no s’ha aturat en cap moment i la busca incansablement fins a poder detenir-la.\nPot realment canviar una persona? I més encara quan aquesta ha comès crims impensables? Pot algú començar de nou i oblidar el passat? Aquestes són algunes de les qüestions que se’ns plantegen a Batman: Absolución. L’escriptor J. M. DeMatteis firma el guió indescriptible d’aquesta obra i compon un duo excepcional amb el dibuixant Brian Asmore qui es posiciona com un dels millors professionals del seu camp.\nA mesura que un va passant les pàgines d’aquesta novel·la gràfica, no pot evitar pensar en com encaixaria qualsevol de les seves il·lustracions emmarcades i penjades en una galeria d’art. És impressionant el traç i la magnificència pictòrica de Brian Asmore, que no permet deixar anar una mirada fins que no s’ha completat el visionat sencer de qualsevol vinyeta.\nUna de les coses que criden l’atenció és com, per fi, el pes comunicatiu de la història recau molt més en el dibuix i no tant en el guió. Acostumats a l’explicació extremada i les bombolles que ocupen mitja pàgina per indicar qualsevol cosa, és una alenada d’aire fresc veure com el llenguatge gràfic torna a agafar el poder. El còmic torna finalment a les seves arrels més bàsiques i les fa créixer amb el que ha anat aprenent fins a crear un arbre perfecte dins el món de la il·lustració superheròica.\nLa història en qüestió ens transporta a l’Índia, en el transcurs d’un viatge d’obsessió per la justícia que ja fa deu anys que dura. L’autora del crim ha desaparegut i s’ha amagat bé durant tots aquests anys per tal que ningú la trobi, però no és conscient de les maneres de fer de l’incansable Batman, que no pararà fins a fer justícia. Així, quan finalment la troba i veu que s’ha convertit en una ànima caritativa, bona i voluntària, l’heroi no podrà més que intentar-se convèncer a si mateix fins al final que tot és una màscara per amagar la veritable foscor de l’ésser.\nLes filosofies de vida i mort que aquí es troben fan una volta més a la ment de Batman, i aprenem encara més coses sobre el personatge del que hauríem imaginat. I ens fa plantejar-nos realment la seva posició i la de la criminal. Tot amb un guió que es basa principalment en la visió completament pròpia del protagonista, però que permet perfectament que el lector se sentí part del judici, escoltant l’argumentació de l’heroi mentre es veuen els fets reals.\nBatman: Absolución és una d’aquelles novel·les gràfiques que pot agradar a qualsevol, encara que mai hagi llegit un còmic de l’home rat-penat. Una nova obra que s’inclou a les de la llista de 10.\nGuió: J.M. DeMatteis\nDibuix: Brian Asmore\nEdició Original: Batman: Absolution USA


La crisi i la desprotecció de l'escola pública\nSi volem una educació pública innovadora, creativa, participativa, amb capacitat d'autogestió i com a espai de formació de ciutadania crítica, hem d'assegurar els mecanismes que permetin que tots aquests atributs siguin possibles i assequibles per a tots els grups socials\n15.11.2016 - 08:56\nPerò és el segon cas el que fa més “mal” a l’educació pública. La clausura o tancament social és cada vegada més una pràctica que s’estén en diversos sistemes europeus en temps de crisi. Classes mitjanes que no poden (o fins i tot no volen) recórrer al mercat opten per fer pinya en espais públics que són capaços de rebutjar l’intrusisme extern. Es produeixen així processos d’apropiació del que és públic. En aquests processos col·laboren sovint famílies i professorat en un entorn social homogeni que els garanteix unes condicions educatives idònies, la “veu” necessària per defensar la seva singularitat i, molt sovint, els recursos econòmics i culturals per convertir l’escola en un espai pedagògicament envejable (colònies de nivell pijo, constants sortides educatives, xerrades amb convidats il·lustres, activitats complementàries pagades per les famílies, etc.). Aquests sectors s’integren sovint en mobilitzacions de defensa de l’escola pública, alhora que perseveren en el manteniment d’un projecte educatiu que justifica els mecanismes implícits d’exclusió de determinats sectors de la població.\nLa crisi i la desprotecció de l’escola pública - Fundació l'Alternativa


L'organització juvenil Arran i l'organització socialista d'alliberament nacional Endavant, han informat des dels seus perfils a les xarxes virtuals que s'han vist obligats a haver de suspendre el 'correbars guiri' que tenien convocat per aquest dijous vespre.\n«Per culpa de la intolerància de la Policia Local de Palma contra l'independentisme i la inacció de l'Ajuntament de Palma, no se'ns permet dur a terme el Correbars» ha explicat Endavant.\nLes dues organitzacions anticapitalistes havien convocat per aquest dijous una cridanera acció que havia de transcórrer pel centre de Palma, amb l'objectiu de criticar la massificació turística.\nEls organitzadors han sabut aquest mateix dijous que la policia local de Palma ha fet un informe desfavorable a aquesta acció i se'ls ha prohibit fer l'acció.\nPer Abur!, fa mes de 2 anys\nEn canvi no anul·len la presó a persones innocents!\nVos agrada Espanya? Idò marxem!\nMes els valdria investigar als ultres vàndals i delinqüents detindre a la "franccossiolera" o al que té un mapa amb les cases dels que s'imagina que son independentistes , amb un arsenal d'armes a casa seva, enlloc de prohibir festes juvenils.\nCom que no som del tot beneits, deduim el motiu d'aquest tracte de favor i per tant, exigim una policia autonòmica.\nPer Per la tolerància!, fa mes de 2 anys\nLa poli local és massa tova amb el locals de restauració per que fa a control d'ordenances, al manco al barri de Sa Llotja. M'agradaria saber el motiu. Conec el cas d'un funcionari que fa feina per a la poli local que ja li va bé que el convidin a canvi de donar informació privilegiada respecte als expedients d'opertura de locals.


BARCELONA DE PEL·LÍCULA. “En la ciudad” de Cesc Gay | Casa Orlandai\nBARCELONA DE PEL·LÍCULA. “En la ciudad” de Cesc Gay\nBARCELONA, DE PEL·LÍCULA, un cicle per descobrir la ciutat més cinematogràfica. En motiu de la Setmana d'Arquitectura 2017\nL'Ajuntament de Barcelona, el Col·legi d'Arquitectes de Catalunya (COAC) i la Fundació Mies van der Rohe, en col·laboració amb Barcelona Building Construmat i ArquinFAD, han posat en marxa la Setmana d'Arquitectura 2017, una experiència pionera i compartida que tindrà lloc en diferents escenaris de la ciutat del 20 al 26 de maig. Durant aquests dies, Barcelona es convertirà en l'epicentre d'un ampli ventall d'activitats encaminades a reforçar el valor que pels ciutadans i ciutadanes té l'arquitectura i el paisatge urbà quotidià.\nEntre les accions programades s'hi troba el cicle de cinema Barcelona, de pel·lícula, que explora els espais urbans de la ciutat de manera poc habitual: a través dels fotogrames d'una selecció de pel·lícules.\nEl cicle, que es podrà veure en diferents espais de la ciutat. Arrenca divendres 19 de maig amb el passi del documental En construcción al Centre Cívic La Sagrera ‘La Barraca’. Dins d'aquest film, i de la resta de tots els que es projectaran al llarg de la Setmana, Barcelona juga un paper rellevant arribant a convertir-se en un personatge més i convidant-nos a reflexionar sobre la importància de l'entorn urbà en les nostres vides. Consulta aquí tota la programació del cicle.\nEl dissabte 20 de maig a les 18 h, es projecte a la Casa Orlandai la pel·lícula En la ciudad de Cesc Gay (Espanya, 2003). Es tracta de la història d'un grup d'amics de Barcelona que es troben gairebé cada dia per parlar de les seves coses. Barcelona és el lloc on desenvolupen la seva vida, i l'escenari d'aquest film.


Inicien la restauració de l'interior de la torre del Castell dels Templers\nInicien la restauració de l’interior de la torre del Castell dels Templers\nCastell de Gardeny Paeria restauració Templers\nLes diferents metodologies d’eliminació dels successius emblanquinats moderns garantiran, en tot moment, el respecte i la conservació de possibles pàtines, marques de picapedrer i restes de morter original. La superfície de tractament prevista inclou tot el perímetre de la planta fins assolir uns 5 metres d’alçada, coincidint amb la presència de l’embigat modern. L’inici de la intervenció ha permès constatar el bon estat de conservació de la superfície dels paraments i l’existència, entre els múltiples estrats de calç, de restes d’un programa pictòric corresponent a una decoració al tremp d’època moderna i d’escàs interès artístic. Es preveu la finalització de l’obra mitjans del proper mes de març. El procés de neteja de la pedra preveu diverses metodologies en funció de la naturalesa dels estrats a eliminar, del tipus de pedra i de les característiques de cada zona i el seu estat de conservació. Els processos s’adeqüen a un criteri de mínima intervenció, per tal de mantenir i conservar les eventuals pàtines originals o naturals que protegeixen la pedra.\nL’Ajuntament de Lleida ja va rehabilitar al 2016 l’interior de la sala del Castell de Gardeny que incloïen la neteja i eliminació de grafits dels quatre paraments interiors de la nau i la cornisa horitzontal que embelleix la sala. Amb aquesta intervenció es van recuperar els quatre murs interiors amb un procés de neteja integral en una superfície de 800 m2 fins a una alçada aproximada de 4,5 metres, incloent la cornisa horitzontal.\nArticle AnteriorVicky Peña encapçala una versió de ‘La visita de la vella dama’ amb actors i titelles\nSegüent Article Els Mossos detenen un home a Alfarràs per agredir un altre amb una copa trencada


(Catalunya) Modificació ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria. - Cuadernalia\nJueves 24 de mayo de 2012 , por Cuadernalia 98\nDECRET 51/2012, de 22 de maig, de modificació del Decret 143/2007, de 26 de juny, pel qual s’estableix l’ordenació dels ensenyaments de l’educació secundària obligatòria.\nL’article 131.3.c) de l’Estatut d’autonomia de Catalunya, en matèria d’ensenyament no universitari, estableix la competència compartida de la Generalitat en l’establiment dels plans d’estudi corresponents als ensenyaments obligatoris i no obligatoris que condueixen a l’obtenció d’un títol acadèmic o professional amb validesa a tot l’Estat, incloent-hi l’ordenació curricular.\nLa Llei 12/2009, del 10 de juliol, d’educació, a l’article 53 estableix que el Govern ha de determinar el currículum per a cadascuna de les etapes i cadascun dels ensenyaments del sistema educatiu, en el marc dels aspectes que garanteixen l’assoliment de les competències bàsiques, la validesa dels títols i la formació comuna regulats per les lleis, sens perjudici del que estableixen els articles 97 i 98 de la mateixa llei en relació amb l’autonomia pedagògica i organitzativa dels centres educatius.\nEl Decret 143/2007, de 26 de juny, estableix l’ordenació dels ensenyaments de l’educació secundària obligatòria que s’imparteixen en els centres educatius de Catalunya.\nÉs necessari introduir canvis en l’organització de l’educació secundària obligatòria, amb la finalitat d’incloure i promoure mesures que permetin millorar l’assoliment de les competències bàsiques i afavorir l’èxit escolar de l’alumnat.\nEn aquest sentit, s’incideix en la necessitat que les matèries optatives organitzades pels centres, en els tres primers cursos de l’etapa, es destinin a reforçar o ampliar les altres matèries del currículum, alhora que s’introdueix un increment en l’assignació horària destinada a la matèria de matemàtiques en el segon i en el quart curs de l’etapa. L’ampliació en el nombre d’hores d’aquesta matèria no suposa un increment del total d’hores globals de l’etapa, atès que es compensa amb una disminució en el mateix nombre d’hores de les matèries optatives de segon curs i del projecte de recerca del quart curs, el qual passa a tenir la mateixa consideració que els treballs de síntesi que ja s’estan fent en els tres primers cursos de l’etapa.\nTambé es considera necessari que en el tercer curs de l’etapa els centres incloguin, dintre de l’oferta de matèries optatives, una matèria relacionada amb l’emprenedoria, amb l’objectiu tant d’ajudar l’alumnat en la presa de decisions sobre el seu futur itinerari formatiu i professional, com de fer-li prendre consciència de la necessitat de tenir iniciativa emprenedora, entesa no només com un conjunt de qualitats i habilitats necessàries per crear una empresa, sinó com la capacitat de convertir idees en accions, esdevenint així una actitud general que pot ser d’utilitat tant en activitats professionals, com en la vida quotidiana.\nAquest Decret s’ha tramitat segons l’aricle 59 i següents de la Llei 26/2010, de 3 d’agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya i d’acord amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya.\nEs modifiquen els apartats 8, 9 i 12 de l’article 8 del Decret 143/2007, de 26 de juny, pel qual s’estableix l’ordenació dels ensenyaments de l’educació secundària obligatòria, que queden redactats de la manera següent:\n“8.8 Cada centre podrà organitzar matèries optatives en els tres primers cursos, dins del marge horari establert en aquest Decret, per tal de reforçar o ampliar les matèries del currículum, o bé podrà utilitzar aquest marge horari per ampliar la dedicació horària d’alguna matèria del currículum, amb la finalitat de millorar l’assoliment de les competències bàsiques i promoure l’èxit escolar de l’alumnat.\n”Amb caràcter general, es limitarà l’elecció de l’alumnat per alguna matèria optativa quan no hi hagi un mínim de deu alumnes per cursar-la, llevat del que s’estableix a l’apartat següent.”\n“8.9 Dintre de l’oferta de matèries optatives, els centres hauran d’oferir una segona llengua estrangera i la cultura clàssica. ”Aquestes matèries quedaran excloses de la limitació d’un mínim de deu alumnes per cursar-les, establerta a l’apartat anterior.\n”A tercer curs, dintre de l’oferta de matèries optatives, els centres hauran d’oferir la matèria d’emprenedoria, d’acord amb el currículum establert a l’annex 2 d’aquest Decret.”\n“8.12 Als centres d’una línia es cursarà un mínim de quatre de les matèries optatives específiques de l’apartat anterior. En els centres de dues o més línies es cursarà un mínim de sis matèries.\n”Amb caràcter general, es limitarà l’elecció de l’alumnat per alguna matèria optativa quan no hi hagi un mínim de deu alumnes per cursar-la. Quedaran excloses d’aquesta limitació les matèries optatives de segona llengua estrangera i de llatí.”\nEs modifica l’annex 2 del Decret 143/2007, de 26 de juny, pel qual s’estableix l’ordenació dels ensenyaments de l’educació secundària obligatòria, en què es determina el currículum de les matèries de l’educació secundària obligatòria, tot afegint, al final, el contingut del currículum corresponent a la nova matèria optativa d’emprenedoria, establert a l’annex d’aquest Decret.\nEs modifica l’assignació horària global de les matèries dels tres primers cursos de l’annex 3 del Decret 143/2007, de 26 de juny, pel qual s’estableix l’ordenació dels ensenyaments de l’educació secundària obligatòria, en el sentit de modificar l’assignació horària de la matèria de matemàtiques i de matèries optatives, que queden redactades de la manera següent:\n“Matemàtiques: 350 hores\n”Matèries optatives: 210 hores”\nEs modifica l’assignació horària de les matèries del quart curs de l’annex 3 del Decret 143/2007, de 26 de juny, pel qual s’estableix l’ordenació dels ensenyaments de l’educació secundària obligatòria, en el sentit de modificar l’assignació horària de la matèria de matemàtiques i suprimir l’assignació horària del projecte de recerca, que queden redactades de la manera següent:\n“Matemàtiques: 140 hores”\nEs modifica l’assignació horària de la mitjana setmanal dels cursos primer a tercer de les matèries de matemàtiques i matèries optatives de l’annex 4 del Decret 143/2007, de 26 de juny, pel qual s’estableix l’ordenació dels ensenyaments de l’educació secundària obligatòria, que queden redactades en els termes següents:\n“Matemàtiques\t3\t4\t3\n”Matèries optatives\t2\t2\t2”\nEs modifica l’assignació horària de la mitjana setmanal de quart curs de l’annex 4 del Decret 143/2007, de 26 de juny, pel qual s’estableix l’ordenació dels ensenyaments de l’educació secundària obligatòria, en el sentit de modificar l’assignació horària de la matèria de matemàtiques i suprimir l’assignació horària del projecte de recerca, afegint un paràgraf a continuació de les assignacions horàries de mitjana setmanal de quart curs, que queden redactats en els termes següents:\n“Matemàtiques\t4" ”El projecte de recerca, en cas que s’organitzi de manera extensiva, s’ha de dur a terme dins l’horari de les matèries.”\nAquest Decret entrarà en vigor a partir de l’inici del curs acadèmic 2012-2013.\nBarcelona, 22 de maig de 2012\nLa matèria optativa d’emprenedoria té dos objectius fonamentals: d’una banda, ajudar l’alumnat en la presa de decisions sobre el seu itinerari formatiu i professional, a fi d’adequar les seves capacitats a unes condicions laborals en continu procés de canvi i, de l’altra, fer-li prendre consciència de la necessitat de tenir iniciativa emprenedora, considerada no únicament com un conjunt de qualitats i habilitats necessàries per crear una empresa, sinó com una actitud general que pot ser d’utilitat en les activitats professionals, com en la vida quotidiana. Des d’aquesta perspectiva, el concepte d’emprenedoria ha d’incloure aquest doble vessant: una educació bàsica en actituds i experiències emprenedores que potenciaran l’autonomia, la iniciativa i la confiança en un mateix, i un concepte més específic de formació dirigit vers la capacitació per a l’elaboració d’un projecte d’emprenedoria.\nLa matèria ha de permetre a l’alumnat comprendre quins són els valors i les noves cultures del treball, és a dir, els conceptes i comportaments clau per enfrontar-se amb èxit al món del treball i, alhora, donar-los confiança en la seva capacitat per millorar. També ha de contribuir a connectar els continguts curriculars d’altres matèries que poden ser importants en l’àmbit laboral: l’ús d’aplicacions informàtiques que s’usin en la gestió administrativa de les empreses, l’ús de diferents llengües per establir relacions socials o comercials, l’ús d’estratègies aplicades a la resolució de situacions problemàtiques, així com habilitats socials que afavoreixin el treball en equip i les relacions interpersonals.\nL’emprenedoria suposa el desenvolupament de tot un seguit de capacitats: des de la iniciativa i la presa de decisions fins a la creativitat i la reflexió aplicats a la creació i justificació d’una activitat que, encara que bàsica, pot ser la llavor d’altres projectes futurs. En aquest sentit, aquesta matèria contribueix a l’assoliment de competències bàsiques, com l’autonomia i iniciativa personal i la competència d’aprendre a aprendre, ja que es treballen capacitats que tenen a veure amb el lideratge, l’assumpció de responsabilitats, la capacitat d’elegir, d’imaginar projectes i de portar endavant les accions, però també d’aprendre de les errades i d’assumir riscos, i ser capaç de continuar aprenent de manera més eficaç i autònoma. En el desenvolupament de la matèria s’ha d’evidenciar les possibilitats d’emprendre projectes personals que poden ser aplicables a la realitat i que contemplin la necessitat de seguir aprenent de manera continuada al llarg de tota la vida, així com concretar el propi itinerari acadèmic i professional.\nLa matèria d’emprenedoria també contribueix a l’assoliment de la competència comunicativa, gràcies a l’ús de la llengua com a instrument de comunicació oral i escrita, i a l’ús d’eines tecnològiques de suport a la comunicació. També s’insisteix en les habilitats de comunicació per establir vincles amb els altres i, en concret, dins l’àmbit laboral, amb persones del mateix o diferent nivell professional. Aquesta capacitat comunicativa es treballa especialment en la capacitat per comunicar el projecte de creació d’una empresa.\nLes activitats que es desenvolupen dins la matèria d’emprenedoria també permeten desenvolupar les habilitats relacionades amb la competència digital, que comporta el tractament i presentació de la informació i l’ús de xarxes socials per a les finalitats específiques. D’altra banda, la competència digital també es manifesta en la capacitat d’adaptació a nous models de treball, que comporten formes d’organització i de comunicació com a conseqüència dels canvis tecnològics, així com la disposició a una actualització constant de les destreses en l’ús de les tecnologies.\nLa matèria també contribueix al desenvolupament de la competència social i ciutadana per mitjà del treball en habilitats socials, tot aprenent a valorar els interessos individuals i els del grup, a treballar en equip per exercir la ciutadania en l’àmbit laboral, però també en la vida personal, i a estar capacitat per prendre les decisions amb coherència i responsabilitat, com a persona empresària, treballadora o consumidora.\nEls continguts de la matèria s’estructuren en tres apartats: autoconeixement i itinerari formatiu; mercat laboral i activitat econòmica, i iniciativa emprenedora i projecte d’empresa.\nL’objectiu del primer apartat és descobrir i, si escau, ampliar el coneixement de les diferents professions i camps ocupacionals existents en l’entorn proper al centre educatiu, per tal que cada alumne pugui crear, revisar o aprofundir en un itinerari academicoprofessional coherent, que respongui adequadament a les seves aptituds, interessos i valors. Els continguts d’aquest bloc també se centren en les competències personals i professionals necessàries per afrontar amb èxit els reptes formatius i laborals.\nEl segon apartat fa referència als conceptes bàsics del treball, l’empresa i l’economia, amb l’objectiu d’introduir l’alumnat en destreses necessàries per resoldre procediments comuns als quals les persones adultes han de fer front, ja sigui a títol personal, com a ciutadans, ja sigui dins el seu àmbit professional (com a treballadors autònoms o per compte d’altri).\nFinalment, el tercer apartat se centra en les habilitats personals lligades a l’emprenedoria, amb la finalitat d’aprendre a executar accions amb resolució i eficàcia, en situacions de la vida quotidiana, en un context de treball per compte d’altri, en el sector privat o públic, o bé per compte propi.\nMalgrat que es proposa aquesta estructura en tres apartats, cal considerar que els continguts són interdependents i, per tant, es recomana que els coneixements apresos es revisin contínuament, per reforçar el vessant formador i orientador de la matèria.\nEl fil conductor de la matèria és la presa de decisions de l’alumnat sobre el seu futur acadèmic i professional des d’un coneixement més aprofundit d’un mateix i de la realitat. Això implica, per part del professorat, potenciar un conjunt d’actituds i hàbits que reforcin l’adquisició d’autonomia i d’esperit crític per part de l’alumnat, per definir clarament els objectius, establir alternatives vàlides, i reflexionar sobre els estereotips –molts dels quals lligats al gènere– que pesen sobre determinades opcions formatives i laborals. En aquest darrer sentit, cal capacitar l’alumnat entorn de la necessitat de fomentar i valorar les iniciatives empresarials engegades o liderades per dones. Aquest treball, que ha de tenir coherència amb l’acció tutorial de l’etapa, pot cristal·litzar en la confecció, per part de l’alumne/a, del seu propi itinerari formatiu.\nÉs important donar a la matèria un enfocament pràctic, tot afavorint l’aplicació de coneixements adquirits en altres matèries al llarg dels cursos anteriors de l’educació secundària obligatòria, com poden ser les ciències socials, geografia i història, les matemàtiques o les tecnologies, en situacions i casos reals i de la vida quotidiana. En aquest sentit, l’entorn més proper a l’alumnat proporciona un ventall de possibilitats per emmarcar activitats relacionades amb el món laboral i empresarial: visites, pràctiques, entrevistes, converses, tallers, aprenentatge-servei, etc. Es recomana incloure activitats en contextos propers a la realitat per mitjà de simulacions, que ajuden l’alumnat a situar-se en un context real, tot treballant no únicament conceptes sinó també les actituds i els hàbits necessaris en assumptes tan diversos com les entrevistes de feina, els tràmits per demanar un crèdit personal o d’empresa, o la signatura d’un contracte d’adquisició d’un bé o servei. Finalment, hi ha continguts que es poden vehicular per mitjà de comunitats d’aprenentatge o plataformes virtuals que permetin la participació d’altres membres de la comunitat educativa, les famílies i agents de l’entorn, amb perfils professionals i trajectòries vitals diversos i exemplaritzants.\nS’ha inclòs una activitat pràctica de cloenda, consistent en la creació d’un projecte empresarial que, en algun cas, podria posar-se en pràctica. Aquest projecte està pensat per implementar-se en equip, partint d’un pla d’empresa on s’especifiqui la idea de negoci (producte o servei), l’equip humà i material requerit i la planificació de les tasques a fer per muntar l’empresa. Pot anar associat al disseny d’una acció de màrqueting per mostrar, de manera creativa, la idea de negoci, tot fent ús de les tecnologies de la comunicació i dels mitjans audiovisuals. En aquest sentit, caldrà tractar amb l’alumnat valors com la sostenibilitat mediambiental, la viabilitat del negoci i el consum responsable. També és recomanable posar l’alumnat en la situació d’haver d’exposar el seu pla d’empresa, tot aplicant tècniques de comunicació verbal i no verbal. Pot ser un espai adient perquè la llengua estrangera sigui una de les llengües vehiculars del projecte.\nL’avaluació ha de tenir en compte els diferents tipus de continguts implicats i alhora ha de ser una avaluació en l’acció, que permeti valorar no només els resultats finals sinó també els processos de reflexió i creixement personal, i l’elaboració i aplicació de projectes. També ha de ser formativa per al professorat com per a l’alumnat, atès que ha de permetre al professorat identificar la idoneïtat i l’adequació de les estratègies d’ensenyament i a l’alumnat els obstacles del seu aprenentatge i la construcció d’estratègies de superació.\nLa matèria d’emprenedoria de l’educació secundària obligatòria té com a objectiu el desenvolupament de les capacitats següents:\n1. Identificar les competències, interessos i actituds envers la feina per poder prendre decisions personals de formació i inserció laboral i adaptar-se de manera flexible als canvis que puguin produir-se al llarg de la vida personal i professional.\n2. Aprendre a elaborar el propi itinerari formatiu i professional, tot tenint en compte la formació permanent i les expectatives personals i a partir de l’autoconeixement i de la recerca d’informació sobre les diferents opcions formatives i professionals.\n3. Ampliar el coneixement de professions diverses mitjançant entrevistes, visites, estudis de casos i recerca d’informació directa o indirecta, superant els estereotips de gènere.\n4. Determinar els trets bàsics de les actituds, qualitats personals i les capacitats que identifiquen la persona emprenedora i aplicar-los al disseny d’una idea empresarial viable, tot emprant les eines adequades i analitzant la informació necessària.\n5. Valorar el paper de l’empresa com a organització proveïdora de béns i serveis, i com a generadora de llocs de treball, que actua de forma socialment responsable.\n6. Localitzar fonts d’oferta de feina en els sectors públic i privat, en l’entorn socioeconòmic local, regional, nacional i internacional, i analitzar les característiques dels diferents llocs de treball que ofereixen.\n7. Realitzar activitats que contribueixin a millorar el treball en equip com a font de dinamització social i com a mitjà per compartir idees i esforços.\n8. Cercar, seleccionar i interpretar la informació, utilitzar-la de forma crítica i comunicar-la de forma organitzada als altres, tot usant les TIC i aplicant tècniques de comunicació verbal i no verbal.\nAutoconeixement i itinerari formatiu\nConeixement i acceptació crítica de les característiques personals i de les competències pròpies per afrontar amb garanties els reptes acadèmics i professionals futurs.\nUtilització de diferents instruments per classificar i analitzar les diferents vies d’accés als nivells acadèmics i les competències i titulacions que en deriven, i les diferents famílies professionals i sortides laborals. Valoració de la necessitat de la formació al llarg de la vida.\nRecerca sobre les diferents tasques que fan professionals de diferents nivells de qualificació, per mitjà de la presa de contacte directe o indirecte en contextos laborals i productius, tot superant estereotips de gènere i altres prejudicis.\nAplicació dels coneixements al disseny del propi itinerari formatiu i professional per arribar a desenvolupar les branques professionals que responen a les pròpies expectatives, aptituds, i interessos, tot valorant la necessitat de la formació permanent.\nMercat laboral i activitat econòmica\nAplicació de conceptes bàsics d’economia a l’anàlisi present i a la projecció futura dels sectors d’ocupació de l’entorn proper, dins un context econòmic europeu i internacional.\nIdentificació del paper social de les empreses com a proveïdores de béns i serveis i com a generadores de llocs de treball, per mitjà de l’estudi de casos i l’anàlisi d’informacions procedents de fonts diverses i el debat. Valoració positiva de les empreses socialment responsables amb el seu entorn i de l’ètica professional.\nComprensió de les relacions bàsiques que s’estableixen entre les empreses i altres agents econòmics (proveïdors, entitats financeres, subministradors de serveis, Hisenda Pública, administració local, etc.).\nConeixement de les principals característiques relacionades amb les formes de treball i identificar les relacions laborals en cada cas: treball per compte propi (autocupació) i treball per compte d’altri. Anàlisi dels canals de recerca de feina i dels sectors emergents a l’entorn proper.\nIniciativa emprenedora i projecte d’empresa\nIdentificació dels valors i cultures del treball i de les capacitats emprenedores (presa de decisions, lideratge, capacitat de gestió i de treball en equip, etc.) per mitjà de la presa de contacte directe o indirecte amb contextos laborals i productius i amb professionals de diferents sectors econòmics.\nGeneració d’idees de negoci i estudi del mercat potencial per a la idea de negoci proposada, mitjançant l’anàlisi de la situació de les empreses competidores i/o l’estudi de mercat, tot valorant les condicions de viabilitat, innovació i sostenibilitat de l’empresa.\nResolució de diferents situacions empresarials simulades, relatives a la creació, gestió i organització interna d’una empresa.\nPlanificació i execució en grup d’un senzill projecte empresarial, identificant les diverses parts de què consta, i utilitzant adequadament diferents fonts i recursos, incloses les TIC. Exposició oral del projecte, tot aplicant tècniques de la comunicació verbal i no verbal per expressar-se amb rigor i fluïdesa.\n1. Reconèixer les competències personals i socials requerides pel mercat de treball per a diferents professions i assolir habilitats i actituds relacionats amb l’emprenedoria, tot partint d’una avaluació de les pròpies competències i identificant diferents estratègies que ajudin en la presa de decisions.\n2. Utilitzar adequadament diferents tipus de fonts, incloses les TIC, per obtenir informació, fiable, rigorosa i contrastada sobre les característiques del mercat de treball actual, tant de l’entorn proper com en relació amb un context europeu i internacional.\n3. Descriure les característiques específiques d’algunes professions i llocs de treball de diferents sectors d’activitat i interpretar algunes projeccions d’ocupabilitat en els sectors analitzats.\n4. Relacionar adequadament l’oferta de formació inicial i permanent i una o diverses professions que formin part del propi projecte d’itinerari formatiu i professional i dissenyar les accions a seguir per a la consecució dels objectius personals, tot valorant positivament la necessitat de la formació al llarg de la vida.\n5. Identificar les característiques d’una relació laboral. Analitzar els passos a seguir per accedir a una feina per compte d’altri, en el sector privat o públic, o bé per compte propi.\n6. Reconèixer l’estructura organitzativa bàsica d’una empresa i les funcions que desenvolupa en el món econòmic i productiu, tot detectant les característiques que ha de tenir una empresa innovadora i sostenible en el món actual.\n7. Identificar les parts que integren un projecte d’empresa i desenvolupar-ne un, manifestant una actitud creativa i autònoma per gestionar la pròpia feina, afrontar els problemes que es puguin plantejar i reconduir, si escau, les estratègies, així com una actitud de cooperació i responsabilitat en el treball en equip.\n8. Aplicar tècniques de comunicació verbal i no verbal durant l’exposició pública dels resultats d’una recerca individual o col·lectiva, estructurant el discurs amb rigor i amb el suport dels mitjans audiovisuals i de les TIC.\nDECRET 51/2012, de 22 de maig,Descargar\n24 de mayo de 2012 - PDF - 266 KB\n(Cantabria) Evaluación, promoción y titulación en educación secundaria obligatoria\n(Madrid) Evaluación en la Educación Secundaria Obligatoria y documentos de aplicación.\n(Andalucía) DECRETO 516/2012 por el que se crean y suprimen determinadas escuelas municipales\n(Canarias) Instrucciones impartición de determinadas materias de bachillerato curso 2012/2013\n(La Rioja) Nueva regulación en relación con las materias de Educación para la Ciudadanía y de Educación Ético-Cívica en Educación Primaria y en Educación Secundaria Obligatoria.\n(Murcia) Decreto n.º 120/2012 que modifica el currículo de la Educación Primaria\n(Nacional) Regulación certificado oficial de estudios obligatorios


Política de Cookies - Espai Gastronòmic de Calonge\nPolítica de Cookiesgmcd2020-02-25T11:54:42+01:00\nEn compliment amb lo disposat en l’article 22.2 de la Llei 34/2002, de 11 de juny, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic, aquesta pàgina web informa, en aquesta secció, sobre la política de recollida i tractament de les Cookies.\nUna Cookie és un fitxer que es descarrera en el seu ordinador al accedir a unes determinades pàgines web. Les Cookies permeten a una pàgina web, entre d’altres oses, emmagatzemar i recuperar la informació sobre els hàbits de navegació de l’usuari o del seu equip i, depenent de la informació que continguin i de la forma en què utilitzi l’equip, poden utilitzar-se per a reconèixer l’usuari.\nSi deixeu un comentari a la pàgina web, podeu optar per a guardar el nom, correu electrònic i la pàgina web a les Cookies. Això es fa per a la vostra comoditat per a què no tinguis que emplenar les dades de nou quan realitzis un altre comentari. Aquestes Cookies duren un any.\nSi teniu conta i inicieu sessió en aquesta pàgina web, es definirà una Cookie temporal per a determinar si el navegador accepta les Cookies. Aquesta Cookie no conté dades personals i es descartarà quan es tanqui el navegador.\nQuan iniciïs sessió, també es configuraran vàries Cookies per a guardar la informació d’inici de sessió i les opcions de visualització de pantalla. Les Cookies d’inici de sessió duraran dos dies, i les Cookies de les opcions de pantalla duraran un any. Si selecciones “Recorda’m”, l’inici de sessió persistirà durant dues setmanes. Si finalitzes sessió, les Cookies d’inici de sessió seran suprimides.\nSi editeu o publiqueu algun article, una Cookie addicional es guardarà en el navegador. Aquesta Cookie no inclou dades personals i simplement indica l’identificador de l’entrada que acabes d’editar. Expirarà al cap d’un dia.\nCookies d’anàlisi- Són aquelles que ben tractades per nosaltres o per tercers, ens permeten quantificar el nombre d’usuaris i així realitzar una mesura i anàlisis estadística de la utilització que fan els usuaris del servei ofert. Per tal, s’analitza la seva navegació a la nostra pàgina web amb la fi de millorar la oferta de productes o serveis que oferim.\nCookies publicitàries- Són aquelles que, ben tractades per nosaltres o per tercers, ens permeten gestionar de la forma més eficaç possible la oferta dels espais publicitaris que hi ha a la pàgina web, adequant el contingut de l’anunci al contingut del servei sol·licitat o a l’ús que realitzi de la nostra pàgina web. Per tal, s’analitza els seus hàbits de navegació a Internet i podem mostrar-li publicitat relacionada amb el seu perfil de navegació.\nAquesta pàgina web utilitza serveis de tercers per a recopilar informació amb fins estadístics i d’ús de la web.


setembre | 2018 | DIARI DE CURS\nEm dic Hug\nPublicat el 28 setembre 2018 per c5001436\nEm dic Hug Tufet Obon. Visc a Cubells , un poble de Lleida, a la comarca de la Noguera . Vaig néixer el dos de Juliol del 2009, Quan vaig néixer pesava quatre quilos i tenia els cabells rossos.Vaig anar a la guarderia de Camarasa. Quan tenia tres anys vaig començar P3 a la escola Sol Naixent .\nQuan tenia un any vaig començar a caminar i als tres anys vaig començar a anar amb bicicleta. Un dia vaig xocar contra un arbre . Va ser molt fort i no vaig agafar-la durant un any o més. Un altre dia vaig caure en un semàfor i em van ficar sis punts al colze.\nAra dormo sol i jugo a basquet i a futbol sala i a vegades a futbol 11.\nAra faig quart…..\nEm dic Adrià T\nPublicat el 27 setembre 2018 per c5001436\nEm dic Adrià. Vaig néixer a Lleida el dia 23 de gener del 2010.Visc a Cubells.\nSóc alt.Tinc la cara rodona, els ulls marrons, el nas curt i els cabells negres , els braços llargs i les cames també.\nVaig a l’ escola Sol Naixent.El que mes m’agrada és l’hora del pati i l’hora de gimnàstica.\nEn el meu temps lliure m’agrada anar amb moto.\nUn dels meus millors records es quan em van comprar la moto.\nQuan sigui gran m’agradaria treballar de pagès perquè m’agrada l’agricultura.\nA vegades em distrec a l’escola i el mestre o la mestra em renyen o m’avisen…\nEm dic Adrià\nEm dic Adrià.Vaig néíxer a Paris el dia 31.Visc a Cubells.\nSóc baix i prim.Tinc la cara ovalada,els ulls blaus, el nas petit i els cabells castanys i llisos.Tinc els braços curts i prims i les cames iguals.\nVaig a l’escola Sol Naixent i faig tercer .El que més m’agrada és matemàtiques.\nEn el meu temps lliure m’agrada jugar a futbol i també anar amb bicicleta.\nUn dels meus millors records és quan vaig saber que teniem una play a casa.\nQuan sigui gran vull ser futbolista perquè m’agrada molt jugar a futbol.\nEl meu animal preferit és la pantera negra.Té el cos llarg,el cap rodo,els ulls brillants,les orelles petites i llargues i la cua llarga i peluda.És de color negre.Es un animal ferotge i salvatge.\nLa meva planta preferida és el roser.Té un tronc llarg i prim,les fulles amb punxa,verdes i ovalades.\nprodueix roses.Les que mes m’agraden són les vermelles.\nLa meva joguina preferida és el lego.El lego són peces,quadrades,rodones,petites, de molts colors que encaixen entre elles.Es poden fer tot tipus de construccions:un vaixell,una casa,un cotxe…\nEl meu diari . Guifré.\nPublicat el 26 setembre 2018 per c5001436\nAhir diumenge setze del setembre em vaig aixecar a les deu .\nVaig esmorzar pa amb oli.Vaig anar a fer els deures a la meva habitació. Vaig estar-hi des de les onze fins les sis de la tarda. No sé si el mestre em va posar massa deure o si em vaig passar algunes estones badant, potser una mica de tot…\nA les quatre vaig dinar pasta i un tall de carn.A les sis vaig berenar a la terrassa.Vaig berenar un entrepà de fuet.\nFins a la hora de sopar vaig mirar la tele.Per sopar vaig menjar sopa.Ens vaig rentar les dents i vaig anar a dormir.\nEl meu diari. Joel\nA la tarda vam agafar el cotxe i vaig anar a Salou amb els meus pares per passar un cap de setmana amb els meus amics de l’escola. El primer que vam fer va ser posar-nos el banyador i banyar-nos a la piscina. Després vam berenar i vam\njugar a Fet i amagar per l’hotel. Tot seguit vam sopar i després vam fer el mateix, però sense fer soroll per no despertar ningú.\nMentre anàvem per l’hotel vam veure per un balcó que hi havia un incendi a uns 300 metres de l’hotel. Vam baixar a avisar els recepcionistes. Ells van trucar als bombers i a les tres de la matinada, van apagar l’incendi.\nAl matí vam esmorzar i vam anar a la platja.\nHi havia onades força grans.\nDesprés finalment vam tornar cap a casa a les set i mitja de la tarda.\nEm va agradar molt l’excursió.\nPublicat el 24 setembre 2018 per c5001436\nPersonatges: La vaca Úrsula i algunes companyes.\nL’Úrsula es va perdre al camp quan encara era petita.Més tard li van posar una esquella com a totes les vedelles i\nles seves companyes li van explicar que era perquè no es perdessin . Ella un dia es va perdre.\nCaminant va trobar una fura atrapada en una trampa de ratolins i la va allibera es van fer amics.\nla Úrsula li va demanar ala fura que li tallen el cuir de l’ esquella perquè li molestava el soroll de\nl’ esquella ara hipodia sentir molt bé. va tornar al ramat i depres ba marxa a coneixen les muntanyes\nels rius i els animals.\nacaba que la úrsula va conèxer un nou món, les muntanyes per respirar la llibrtat.\nquan la úrsulaba ba ana les muntanyes.\nEls ulls d’ Abdeslam\nAUTOR: Jordi de Manuel i Barrabin\nPERSONATGES:Abdeslam, Marcel, pare i mare d’ Abdeslam .\nLa família d’ Abdeslam ha de marxar de la ciutat perquè els volen fer fora els seus veins.\nAbdeslam coneix al Marcel i es fan amics.\nAbdeslam no porta motxilla perquè la seva família és pobra.En Marcel sempre li dóna una meitat del seu ” bocata “. En Marcel el comvida a casa seva i allà juguen i el noiet coneix els pares d’ en Marcel .\nAcaba que la família marxa de la ciutat i en Marcel es queda trist . En Abdeslam , també ,es queda trist.\nEl que més m’ ha agradat és quan els va a buscar el seu tiet per marxar .És trist .\nPenso que els veïns es porten malament perquè no els volen peròmen Marcel es porta bé i demostra que és un bon amic .


L’Ajuntament inicia la tramitació per a la construcció de nous nínxols i el reasfaltat de vies urbanes – Ayuntamiento de Novelda\nL’Ajuntament inicia la tramitació per a la construcció de nous nínxols i el reasfaltat de vies urbanes\nL’Ajuntament de Novelda ha iniciat la tramitació administrativa per a la construcció de nous nínxols en el cementeri municipal i la realització d’obres de reasfaltat en vies urbanes, actuacions finançades a través del Pla Més Prop de Diputació Provincial.\nLa Junta de Govern ha aprovat el plec de condicions per a la pròxima adjudicació de la construcció de 88 nínxols prefabricats i pavimentació, amb criteris de accesibilidd, del Pati Nou III en el cementeri municipal. L’actuació, amb un pressupost màxim de 95.000 euros, serà finançada per la Diputació Provincial d’Alacant a través del Pla Més A prop.\nEn el mateix Pla s’emmarquen les obres de reasfaltat de diverses vies urbanes el plec de condicions de les quals, amb un import màxim d’adjudicació de 144.000 euros, també ha sigut aprovat per l’òrgan de govern municipal.\nEn aquest cas l’alcalde de Novelda, Fran Martínez, ha indicat que l’actuació, sobre uns 15.000 metres quadrats de vies urbanes, s’emmarca en el Pla Municipal d’Asfaltat, actualment centrat en camins rurals, que pretén “recuperar el bon estat de zones que es troben bastant deteriorades per la falta de manteniment dels últims anys”.\nAixí mateix la Junta de Govern també ha donat la seua aprovació a la sol·licitud d’inclusió de l’Ajuntament de Novelda en la línia de subvencions convocada per la Conselleria d’Agricultura i Transició Ecològica per a impulsar projectes destinats a la lluita contra el canvi climàtic. En cas de ser concedida l’import de la subvenció es destinaria a finançar part de la instal·lació de plaques solars en edificis municipals, un projecte contemplat en el pressupost municipal amb el qual es pretén que, de manera progressiva, les instal·lacions municipals siguen energèticament autosuficients.\nCategory: Regidoria de Manteniment de Ciutat i Serveis 21/07/2021\nPreviousPrevious post:Novelda participa en la campanya “Tenim el repte d’acabar amb la ceguesa evitable”NextNext post:L’Ajuntament renova el conveni de col·laboració amb el Consell de la Joventut


La Justícia espanyola torna a sortir malament parada al informe anual sobre la qualitat judicial a Europa que ha publicat la Comissió Europea aquest dilluns.\nEn el document es contemplen 50 aspectes del els sistemes judicials dels 28 països de la Unió Europea. I el sistema judicial espanyol se situa el tercer per la cua pel que fa a la percepció que la ciutadania té de la independència judicial. Només queda per davant de Bulgària i Eslovàquia. Fa un any ocupava el sisè lloc per la cua.\n(Punxa en la imatge per accedir a l'article)\nPer contra, el 58% considera que és dolenta o molt dolenta. Entre les explicacions a aquesta percepció negativa estarien, segons els autors de l'informe, l'excessiva i ntervención política i els interessos econòmics.\nEl 49% de la ciutadania espanyola desconfia del sistema judicial per les ingerències dels diferents governs i polítics, mentre que el 45% assenyala als sectors econòmics ia altres grups d'interès.\nUn altre 34% esmenta la situació i posició dels jutges, que no garantiria de forma suficient la independència del sistema.\nEls europeus més satisfets amb la independència dels seus sistema judicials estarien, al capdavant, Dinamarca --ja que només un 7% dels danesos la veu dolenta o molt mala--, seguits de Luxemburg (9%), Holanda (12% ), Finlàndia (13%), Àustria, Alemanya i Regne Unit (tots amb un 16%).


Temps de clòxines en el Mercat Central de València – RiberaTV\nTemps de clòxines en el Mercat Central de València\n33 llocs reben l’estiu amb una àmplia varietat de mariscos i peixos de temporada\n. Una trentena de llocs del Mercat Central reben l’arribada del bon temps amb mariscos i peix de temporada, amb les clòxines –el saborós i singular clòtxina valenciana-, com a clar protagonista.\nEls clients de Mercat Central han acollit amb entusiasme la campanya impulsada en col·laboració amb Cervesa Túria per a donar a conéixer la tradició, la cultura i la gastronomia de la clòxina valenciana.\nDes de de el passat 12 de maig –i fins el pròxim dia 29- els qui acudisquen a aquest recinte, per la compra en d’1 kg de clóchinas i una cistella de Cervesa Túria, podran aconseguir un exemplar de la guia il·lustrada ‘Cartografia de la clòxina’, amb les il·lustracions d’artistes locals com Paco Roca, María Herreros, Ada Deu, Lawerta i Mar Hernández (Malota), per a l’elaboració dels quals s’ha comptat amb la col·laboració de José Luis Peiró, president de l’Agrupació de Cloxiners de València i Sagunt.\nLa guia inclou, a més, una selecció de receptes amb clòxines algunes d’elles cedides per les famílies productores i altres realitzades per xefs destacats de l’escena gastronòmica valenciana com Chemo Rausell del restaurant Napicol, Diego Laso del restaurant japonés Momiji, Germán Carrizo i Carito Lourenço del grup Tandem Gastronòmic i restaurants com Fierro o Donya Petrona.\nAmb l’arribada del bon temps, els 33 llocs de pescateria del Mercat Central ofereixen una àmplia varietat de peixos i mariscos, amb una presència destacada -a part de les clòxines-, de sardines, llobarros, orades, furtes i verat, que conviden a renovar els menús ja quasi estiuencs a l’aire lliure.\nEl mes de maig les pescateries ofereixen anxova o aladroc, abadeget, bacallà, besuc, tonyina del nord, verat, escórpora, xixarro o sorell, congre, lluç, nero, palometa, pagre, gall de Sant Pere, peix espasa o emperador, polp, rap blanc, ratlla, rèmol, salmó, roger, sardina, sard i truita.\nSobre Cervesa Túria\nCervesa Túria, la cervesa torrada de València, aposta per promoure la cultura local i rescatar la tradició des d’un punt de vista contemporani mitjançant el suport a l’artesania autòctona, al talent regional, a l’horta valenciana i al receptari gastronòmic de la zona. Mostra d’això són projectes com la recent col·laboració amb el Mercat Central de València, la campanya ‘Temps de Clòtxina’ (2020-2021) al voltant d’aquest producte tan característic de la terra; el Festival de l’horta Túria (2017-2019), esdeveniment que va sorgir per a acostar l’horta al públic més cosmopolita; i la iniciativa ‘Ultramarins Túria’ (2016), un homenatge al comerç de barri, entre altres.\nAjuntament València, Mercat Central\nTemps de clòxines en el Mercat Central de València added by Ribera Televisió on 20 maig, 2021


bruckers.cat: LA PORTALS 2015\nNova edició de La Portals. Enguany ha servit d’homenatge a la ciclista catalana Marta Vilajosana, primera catalana classificada als jocs olímpics de Pekín de fons en carretera.\nEls Bruckers també han estat presents en aquesta sisena edició.\nEl recorregut ha estat el clàssic de les edicions anteriors, però més suavitzat que en en altres anys. Es van suprimir els trencacames de la zona de Marganell, però la distància s’ha conservat en 60 quilòmetres. Per seguretat, ja que en edicions anteriors van haver-hi accidents greus, la baixada a Marganell des de la carretera de Montserrat, es va fer per un camí bastant trencat, amb alguna corba perillosa.\nLa sortida va estar neutralitzada pels carrers de Collbató. Un recorregut “turístic” que va fer estirar el grup de 1500 participants i va impacientar a més d’un corredor amb ganes de pedalejar pels camins. 40 minuts desprès ja vam poder rodar cap a El Bruc i començar l’ascensió de Can Masana, el punt més alt de La Portals.\nBona organització i sobretot, la seguretat que donen els Mossos quan es té de travessar alguna carretera.\nQui no conegui els voltants de Montserrat, La Portals li farà descobrir una zona ideal per la pràctica del nostre esport. Pels Bruckers, és una sort poder fruir-la tot l’any.\nCORNICA DE ABDON SOCIES


L'error colossal d'Ana Julia Quezada\nJUDICI PEL CRIM A RODALQUILAR\nLa troballa d'una samarreta suposadament de Gabriel Cruz va centrar les sospites sobre la dona\nEs va arrogar la representació d'Ángel Cruz, el pare, per conèixer la investigació de primera mà, anticipar-s'hi i incriminar una exparella\n11/09/2019 La autora confesa de la muerte del niÃ±o Gabriel Cruz, Ana Julia Quezada, a la llegada a la Audiencia Provincial de AlmerÃa, en la tercera sesiÃ³n del juicio. / Rafael GonzÃ¡lez - Europa Press (Europa Press)\nAlmería 11 de de setembre del 2019. Actualitzada 12 de de setembre del 2019 a les 11:06\nLa troballa d’una samarreta que suposadament pertanyia a Gabriel Cruz es va convertir en el punt d’inflexió de la investigació pel crim del petit. Ana Julia Quezada va voler desviar les sospites i centrar-les en una exparella amb la qual havia acabat malament, però va cometre un error que al final es va demostrar colossal perquè va deixar entreveure una sèrie de contradiccions que van acabar situant el focus sobre ella. Així ho van revelar aquest dimecres alguns dels caps policials que van participar en la investigació, i que van ser taxatius al desmuntar la versió victimista de l’acusada. «En cap moment dels 13 dies que va durar la recerca va mostrar penediment, i d’ocasions en va tenir», va sentenciar un d’aquests comandaments, mentre un altre va recordar una de les frases que la van sentir dir: «Tranquil·la, Ana, que a la presó no aniràs».\nEls testimonis de la tercera sessió del judici van permetre construir la investigació policial que es va desenvolupar entre el 27 de febrer i l’11 de març del 2018 per localitzar el petit, de vuit anys. «Es buscava un nen viu», van dir, i es va revisar el seu entorn més íntim. Els agents van narrar la desolació de la mare, Patricia Ramírez, aquell primer dia, i com els primers passos es van encaminar cap a l’home que l’assetjava. Però també com, davant de l’abatiment del pare, Ángel Cruz, la seva parella i acusada de la mort del nen, es va arrogar la capacitat de representar-lo. Va costar separar-la fins i tot en la primera entrevista policial. Ana Julia estava sempre pendent d’ell, atenia el seu telèfon i era qui parlava amb els agents que feien d’enllaç amb la família.\n«Preguntava sobre les noves dades i per on anava la investigació», va recordar un dels agents, una posició que li va permetre conèixer les indagacions i intentar avançar-s’hi o contaminar-les. Els comandaments van remarcar l’interès d’Ana Julia a buscar el nen pel paratge on residia la seva anterior parella, i com va suggerir que la era seva la furgoneta blanca que alguns veïns van dir que havien vist a Las Hortichuelas el dia de la desaparició. O fins i tot la contundència amb què va assegurar al seu entorn que aquest home «odiava els nens a mort». «Va intentar dirigir la investigació contra ell», cosa que va suposar un desgast de temps, diners i esforç policial.\nAquest afany de culpar l’exparella va resultar incriminatori. Tot i que no va donar massa detalls sobre la samarreta que va trobar el dia 3 «perquè deia que estava nerviosa», l’àvia no va reconèixer la peça, negant que ella l’hagués vestit. I la mare va qüestionar que pogués olorar el nen, per la qual cosa va transmetre els seus dubtes als agents. A més, els va traslladar la seva estranyesa per «la mala cara» que va adoptar l’acusada quan, finalment, la família va rebutjar incrementar la recompensa de 10.000 euros oferta a l’inici.\nUna peça seca i sense taques\nTambé als agents els va sorprendre la troballa d’una peça seca i sense taques malgrat les pluges prèvies. «Se’m van posar els cabells de punta perquè m’estava descrivint un pla», va dir un policia quan va conèixer per Ángel com van arribar a aquest punt, registrat el dia abans, com Ana Julia va decidir anar a aquesta zona concreta, el sender i el canyar on buscar.\nQuezada era, a més, l’element que acabava d’arribar a l’entorn familiar, i se li va posar seguiment i un micro amb localitzador al cotxe. Es van revisar els seus antecedents, i es van descobrir situacions anòmales i denúncies creuades amb les famílies d’anteriors parelles a Burgos. Tots els que la coneixien parlaven d’una persona «freda, calculadora i materialista» que va intentar aprofitar-se. El cèrcol es va anar estrenyent, especialment al conèixer les estranyes pèrdues del seu telèfon o com l’intercanviava amb altres persones.\nLes constants visites a la finca de Rodalquilar, de tot just 10 minuts, també van causar sorpresa. Segons ella, la finca li donava pau. Segons els agents, era un amagatall temporal per al cos, i davant de l’expectació mediàtica i la dificultat de portar-lo a un altre lloc, era la forma que tenia Ana Julia de comprovar que tot seguís bé i cap animal hagués desenterrat el cadàver.


L’aigua i Esporles: ruta per les fonts de vida | Ajuntament Esporles\nL’aigua és un bé imprescindible, una font de vida. I Esporles l’ha sabuda aprofitar molt bé al llarg de la història. Aquesta ruta permet descobrir com la vila és plena d’elements que els avantpassats construïren per tal d’aprofitar-la de la manera més eficaç. Però també ajudarà a recordar que aquest és un bé comú i que la gestió n’ha de ser racional i sostenible: una aposta pel futur.\nL’itinerari de l’aigua\nLa ruta comença davant l’església parroquial, vora la qual se situa la Rectoria. Aquí resta la pica de l’Hort de la Rectoria, on adesiara brolla aigua. Aquesta aigua procedeix de la font de Baix de Son Tries i durant el segle XVIII fou motiu d’un plet entre l’Església i aquesta possessió.\nEsporles deu la vida al torrent de Sant Pere. La vila no sols s’ha configurat a banda i banda del seu llit sinó que també les seves aigües varen permetre l’impuls industrial del XIX i principis del XX. Evidentment, la història també ens recorda algun episodi tràgic, especialment relacionat amb les crescudes.\nL’aigua, però, no sempre ha arribat a tots els horts i cases. Com se’n proveïen les cases dels antics esporlerins? Molt fàcil: mitjançant cisternes. Se’n poden trobar encara moltes, sobretot a les cases més antigues de la Vila Vella, en el carrerons transversals del carrer Major.\nL’aigua, però, també és un bé lúdic. El torrent de Son Dameto arreplega tota la conca de Son Dameto-Son Cabaspre i quan plou abastament travessa la vila ben valent a causa de l’estretor i els petits bots d’aigua. Un d’aquests se situa rere el pont del camí de Son Dameto, dit el gorg de la Mar o sa Potada des Gegant.\nA l’altra banda del torrent de Sant Pere, just al revolt des Badaluc hi hagué un temps uns llevadors o rentadors públics, avui malauradament desapareguts.\nAl bell mig de la placeta des Pla resta una antiga pica circular, paredada, amb un sortidor d’aigua. Si bé avui dia s’usa de manera ornamental, un temps servia per abeurar el bestiar que anava a feinejar a possessions com ara Son Simonet, Son Dameto, Son Cabaspre, etc.\nDel maneig de l’aigua d’un temps, a voltes només en queda en algun vestigi. Aquest és el cas del carrer dit de s’Albelló.\nA la plaça del Brollador se situa una segona pica, germana de la que hi ha a placeta del Pla. Ara bé, un dels indrets més interessants i jolius d’Esporles és la font de Baix de Son Tries. La surgència brolla a través d’una mina, protegida per un impressionant nimfeu apuntat. D’aquí les síquies menen l’aigua cap a uns vells rentadors, un safareig i un desguàs que voreja el camí empedrat.\nTot i l’abundor d’aigües a la vall, estalviar-ne era essencial, i més si les fonts pròpies no rajaven amb la vitalitat d’altres. Rere les cases del Rafal des Capellans, dins una tanca, s’alça un extraordinari exemple d’aljub tradicional del 1787, paredat en verd i amb una sòlida volta de canó.\nL_aigua i esporles .gpx


Planxes de Cabell - Les millors i més venudes - Catalunya Digital\nPlanxes de Cabell – Les millors i més venudes\nÉs possible aconseguir un pentinat recte amb un assecador de cabells i un raspall rodó. Pero no hi ha res semblant a la brillantor i la elegància que suposa segellar el vostre estil amb una planxa de cabell allisadora.\nEl problema: pot ser difícil trobar el que millor s’adapti als cabells. Alguns ferros plans afirmen prevenir danys, altres afirmen que estan fets amb el millor material per obtenir una brillantor saludable, però, com a comprador, pot resultar confús dir si la ceràmica, la turmalina o el titani són els millors (i el que fan en realitat aquells importa).\nEn aquest article veurem les millors planxes de cabell que podem trobar a Amazon.\nMillor No. 10\nsoftcatala.org – Corrector, traductor i molt més a www.softcatala.org


abril de 2019 – cellerssingulars.cat\nEl Secret Amagat, un esdeveniment amb encant\nEl passat dilluns 8 d’abril, els Cellers Singulars hem participat de l’esdeveniment organitzat per la DO Tarragona amb el suport de l’Associació Catalana de Sommeliers (ACS), per oferir als professionals del sector del vi, una experiència plena d’encant.\nComencem així una nova temporada d’esdeveniments que ens portaran els propers mesos a compartir els nostres vins i el nostre treball, a diferents llocs de Catalunya participant de propostes variades però totes elles, carregades de valor per a les persones i el nostre territori.\nLa proposta El Secret Amagat ha reunit més de 50 professionals del sector del vi\nL’esdeveniment es va realitzar en diferents escenaris, oferint diverses experiències per als participants. Sommeliers, periodistes, botigues de vins, distribuïdors i prescriptors arribats des de Barcelona, Girona i también del Camp de Tarragona, han estat els protagonistes al costat d’uns 15 cellers de la DO Tarragona que han compartit els seus vins i propostes enoturístiques.\nA Rodonyà i Gràcies a soporte del su Ajuntament, és va fer el tast on hi van participar cellers de les quatre comarques de la DO Tarragona: Tarragonès, Baix Camp, Alt Camp i Ribera d’Ebre.\nDes Cellers Singulars, hem aportat el nostre granet de sorra participant activament en l’esdeveniment, i ens sentim molt agraïts per les sinergies generades amb els professionals que s’han sumat a la proposta.\nUna de les parts que més ens agrada de la nostra feina, és quan tenim l’oportunitat de compartir els nostres valors i formes de fer amb altres persones. En aquesta ocasió, hem pogut fer-ho amb professionals referents dins del sector del vi. Ens portem moltes de les seves impressions que ens enriqueixen i ens tornen satisfacció per la feina feta.\nCellers Singulars participants d’EL Secret Amagat:\nMas del Botó, Biopaumera, Estol Verd, Suñer, Molí de Rué, Mas Bella i Celler Pedrola\nSeguim en moviment, som Cellers Singulars 🙂\n10 abril, 2019 /0 Comments/by gerard galofre\nhttp://www.cellerssingulars.cat/wp-content/uploads/2019/04/Secret-amagat-2.jpg 800 800 gerard galofre http://www.cellerssingulars.cat/wp-content/uploads/2017/01/logo-4-300x71.png gerard galofre2019-04-10 08:04:372019-04-10 08:04:37El Secret Amagat, un esdeveniment amb encant


El punk rock de Crim arrenca el Musik N Viu al parc Torras Villà - somGranollers\nEl punk rock de Crim arrenca el Musik N Viu al parc Torras Villà\nEl primer cap de setmana del festival comptarà amb l'actuació d'Isla Iglú\nDivendres, 28 de juny de 2019 | 11:20h\nLa 15a edició del Festival musical d'estiu Musik N Viu, que torna al format de dos caps de setmana, s'encentarà divendres, a partir de les 22 h al parc Torras Villà, l'espai que acollirà els directes també de dissabte –el següent cap de setmana de festival, 12 i 13 de juliol, els concerts es traslladaran al parc firal–.\nOrganitzada per l'entitat Jovent Republicà, la nit de divendres té com a cap de cartell la banda tarragonina de punk rock Crim. Amb vuit anys de vida i quatre àlbums al mercat, va obtenir un gran èxit amb Blau sang, vermell cel (2016), que ha aconseguit superar amb el darrer treball, Pare nostre que esteu a l'infern (2018), editat per HFMN i el segell BCore, i considerat el millor disc de música hardcore/punk del 2018 segons la revista Mondosonoro.\nAl parc Torras Villà també hi sonaran temes del seu disc intermedi, Sense excuses, i alguna proposta de l'incipient 10 milles per veure una bona merda. Crim, gràcies a la seva contundència i al compromís de les seves lletres, s'ha convertit en la banda de referència del rock més enèrgic.\nLa nit comptarà també amb el duet de rap català Zapato y Cordón, i els vallesans Aldarull, amb una proposta de mestissatge reivindicatiu. A més, RedLed, el grup guanyador del concurs [És]Música d'enguany obriran la nit de Jovent Republicà, amb covers de grans bandes del punk i temes propis que volen gravar en el seu primer àlbum.\nLa nit més indie\nL'endemà, dissabte, serà el torn d'Ausa i Asgram, que proposen els mallorquins Isla Iglú i el quartet Ljubliana & The Seawokf compartint el paper de caps de cartell. Seran la nit més indie, amb tot d'electrònica i britpop, sobretot gràcies als illencs. La nit també comptarà amb presència vallesana, de la mà de Golíat, Psychotropic Swamp i Nologo.\nArribats de Mallorca, Isla Iglú –exCharly Taylor– barregen indie, rock, elecrònica i britpop per oferir un directe de ritmes ballables. Ljubliana & The Seawolf són un quartet de músics versàtils, encapçalats per la carismàtica figura de Pol Batlle. Després de tres treballs, van presentar a principis d'any Libra, que ha començat a girar per les millors sales nacionals.


El Pacte contra la Violència de Gènere desenvoluparà una estratègia contra la violència sexual - Diari La Veu\nEscriba el número 298529\nEl Pacte contra la Violència de Gènere desenvoluparà una estratègia contra la violència sexual\nLa consellera d'Igualtat, Mónica Oltra, anuncia que crearà una figura d'acompanyament a víctimes amb diversitat funcional\n17 setembre 2019 17:56h\nOltra ha presidit a Castelló de la Plana la reunió del segon aniversari del Pacte, que va ser signat el setembre de 2017. / GVA\nVALÈNCIA. La vicepresidenta i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives, Mónica Oltra, ha anunciat que el Pacte Valencià contra la Violència de Gènere i Masclista constituirà un grup de treball que desenvolupe una Estratègia Valenciana contra la Violència Sexual que permeta caminar cap a la fi d'aquest tipus d'agressions contra les dones.\nSegons informa la Generalitat, Oltra ha presidit a Castelló de la Plana la reunió del segon aniversari del Pacte, que va ser signat el setembre del 2017 per 63 representants d'entitats socials i cíviques, administracions públiques i partits polítics, entre d'altres.\nL'acord, l'únic de l'estat espanyol que preveu la participació directa de la societat civil, té un període de compliment de 5 anys. En el seu segon aniversari ja compta amb el 82% de les 293 mesures inicials en marxa, segons ha informat la vicepresidenta, qui ha explicat que s'ha decidit introduir noves propostes per a atendre la realitat del dia a dia, com és el cas de la nova estratègia que es pretén impulsar.\nEn aquests moments, ja hi ha 166 mesures realitzades o en execució permanent; 74, en procés, i 53, pendents de desenvolupament, ha desglossat Oltra. La vicepresidenta, a més, ha indicat que en aquests dos anys 1.001 entitats i 12.007 particulars han subscrit el Pacte a través de la pàgina web.\nLa vicepresidenta ha incidit que el Pacte és un document viu i que va incloent noves fórmules per a lluitar contra les diferents formes de violència masclista. Per aquest motiu, s'ha decidit crear un grup que treballe sobre com lluitar contra la violència sexual des de la perspectiva de l'educació afectivosexual.\nAcompanyament a víctimes i Llei d'Igualtat\nEl Pacte també crearà enguany un altre nou grup per a dissenyar la figura de l'acompanyament a dones víctimes de violència masclista amb diversitat funcional, que és un col·lectiu doblement vulnerable i que requereix un suport específic en aquest tipus de situacions.\nAixí mateix, Oltra ha recordat que un altre dels objectius que s'han marcat des del govern valencià per a aquesta legislatura és l'aprovació d'una nova llei d'Igualtat.\nLa vicepresidenta ha ressaltat que, durant aquests dos anys de Pacte, s'ha aconseguit l'equiparació de les indemnitzacions en casos d'assassinat masclista amb els assassinats terroristes. Enguany també ha entrat en vigor la renda complementària per prestacions, que incrementa les rendes actives d'inserció per a les dones víctimes de violència masclista, de manera que aquelles dones que perceben aquesta ajuda poden augmentar-la dels 250 als 680 euros.\nOltra ha assenyalat que, el 2019, també s'han millorat les quanties del Fons d'Emergència de la Generalitat, que ara es vinculen al salari mínim interprofessional. Això ha permés que les ajudes d'emergències bàsiques passen de 200 a 2.700 euros.\nLa vicepresidenta també ha destacat mesures com la inserció sociolaboral de les dones víctimes amb els programes de Labora, l'ampliació de la xarxa d'habitatges, els premis per a reconéixer les festes populars que promouen la igualtat i l'ampliació de la xarxa de Centres de la Dona 24 hores.\nPacte contra la Violència de Gènere\nPacte contra la violència masclista\nEstratègia contra la violència sexual\nEscriba el número 196235


Feliç Diada de Sant Jordi 2021 - SocPetit.cat\nEntradaAutor: Toni » dv. abr. 23, 2021 8:43 am\nCatalunya viurà aquest divendres un Sant Jordi excepcional enmig de la pandèmia, una circumstància que ha obligat el sector a adaptar-se a les limitacions després que l'any passat la diada hagués d'anul·lar-se. La festa se celebrarà de manera descentralitzada per Catalunya amb un pla específic aprovat pel Procicat que adapta Sant Jordi a la realitat de cada municipi. Els espais amb parades estaran perimetrats i se'n controlarà l'accés i es mantenen les tradicionals signatures d'escriptors. La Cambra del Llibre espera assolir el 60% de les xifres del 2019, en què es van vendre 1,64 milions de llibres i la facturació va superar els 22,16 milions. Els floristes, de la seva banda, confien en despatxar entre 3,5 i 4 milions de roses venudes.\nAmb l'experiència del Sant Jordi d'estiu de l'any passat, la Cambra del Llibre i el Gremi de Floristes han preparat un dispositiu avalat pel Procicat per celebrar una festa repartida per tot Catalunya, que distingeix entre els pobles que no arriben als 5.000 habitants, els que en tenen més de 5.000 i les grans ciutats com Barcelona, Lleida, Girona i Tarragona, que tenen els seus propis plans.\n11 espais perimetrats a Barcelona\nA Barcelona s'habilitaran 11 espais perimetrats en diversos punts de set districtes de la ciutat, amb un total de 180 parades de llibres, roses i signatures. Els emplaçaments són Passeig de Gràcia (entre la Ronda Sant Pere i el carrer Aragó), Passeig Lluís Companys, Jardinets de Gràcia, Plaça Reial, Plaça de Valdívia, Plaça de la Vila, Plaça de Sarrià, Jardins Centelles del Palau Macaya, Plaça Universitat, Plaça Orfila i Espai entre Rambla i carrers Pallars, Llacuna i Pujades.\nTots ells llocs "cèntrics, emblemàtics i dispersos" perquè així "la ciutat s'ompli de roses i de llibres sense concentracions", va valorar dilluns el secretari tècnic del Gremi de Llibreters de Catalunya, Marià Marín, després de considerar que enguany hagués estat "una temeritat" anar a la Rambla.\nAquests 11 espais "segurs" a l'aire lliure tindran un sentit únic, seran amplis i diferenciaran els punts de venda de llibres dels destinats a les signatures d'autors. Amb un aforament controlat del 30%, l'horari d'aquests punts serà de nou del matí a les vuit del vespre.\nAl marge d'aquesta iniciativa impulsada des de la Cambra de Comerç, a la ciutat hi haurà 490 parades que s'ubicaran davant mateix de llibreries i floristeries. Uns punts que de fet ja van començar a establir-se des d'aquest dijous com una primera acció de desconcentració de la jornada.\nFora de Barcelona, l'Hospitalet de Llobregat tancarà la Rambla Just Oliveras, a Sabadell les parades es posaran davant les llibreries i a Vilanova i la Geltrú ha canviat l'espai habitual per un de perimetrat.\nDe la seva banda, l'Ajuntament de Mataró manté en agenda dos dels principals actes culturals de la diada de Sant Jordi. Cada 23 d'abril, la ciutat acaba el dia amb La Fogonada, l'acte en què el Drac de Mataró protagonitza una versió adaptada de la llegenda de Sant Jordi i que culmina amb els tradicionals voltafocs. Després de la suspensió de l'any passat, enguany l'espectacle s'adapta a les restriccions sanitàries i es concentrarà a la plaça de l'Ajuntament amb el públic assegut, control d'aforament i cita prèvia. D'altra banda, la Gegantada es transforma en una mostra de balls de gegants en la que participaran tretze colles de la ciutat. No hi serà, però, la Família Robafaves. De tots dos actes es faran diversos passis per arribar al màxim públic possible.\nGirona trasllada les parades de llibres i roses a l'esplanada de La Copa i també porta a l'entrada de la Devesa les entitats. Les limitacions per la covid-19 fan impossible celebrar la diada a la Rambla i a la plaça Catalunya.\nA La Copa hi haurà 27 de parades. Sobretot, llibreries i editorials, perquè només cinc seran de floristes. El principal motiu és que la majoria d'aquests establiments de la ciutat han declinat participar-hi. La regidora de Promoció Econòmica de Girona, Glòria Plana, ha destacat que "hi haurà un aforament màxim de 1.000 persones" -un 30% de la capacitat màxima que hi podria haver en aquest espai- i els assistents hauran de fer un recorregut circular unidireccional. Plana també ha detallat que les parades "estaran col·locades al voltant de l'esplanada de la Copa", com habitualment es reparteixen les barraques a la zona de concerts per les Fires de Sant Narcís, i al mig també n'hi haurà una franja. L'horari d'obertura serà de nou del matí a nou del vespre.\nPer altra banda el passeig de la Devesa estarà destinat a les parades d'entitats. N'hi haurà més d'una trentena, entre elles Càritas, la Forja i dos agrupacions d'escoltes. Aquestes parades estaran situades a prop de la Rosaleda. La gent que vulgui passejar-hi haurà de seguir un protocol similar al que hi haurà a la zona de llibreters i floristes, seguint un circuit tancat i amb un aforament limitat.\nParal·lelament, a Calonge les parades amb llibres d’autors de les 75 nacionalitats que conviuen al municipi seran les protagonistes de la jornada. Així, el dia 23 d'abril a la plaça Major busca ser l'epicentre de les activitats socials i culturals del municipi les persones de diferents nacionalitats i s'ha convidat a diversos membres de consolats.\nA més de les parades amb llibres, la jornada inclourà actuacions musicals, tallers de kodedama, un espectacle infantil, partides d’escacs i un concurs de cultura general adreçat als joves.\nFinalment, els Museus Dalí proposen el 23 d’abril als visitants gravar-se mentre es llegeix una cita de Salvador Dalí o Gala al jardí o al pati exterior de cada museu. L'acció pretén apropar les figures de Dalí i Gala a través de les xarxes i des d’una vessant distesa i divertida amb motiu de la diada. Alhora, es recuperen frases de Salvador Dalí i de Gala que posen de manifest el seu bagatge intel·lectual i el seu sentit de l’humor.\nCamp de Tarragona i l'Ebre\nA Tarragona, com ja es va fer pel Sant Jordi d'estiu, les parades de llibres i roses s'instal·laran a la Rambla Nova dins d'un espai delimitat, amb control d'accés i aforament. A Reus, les parades abandonaran la plaça Mercadal i es traslladen al parc de Sant Jordi en un espai amb un aforament de 250 persones cada mitja hora.\nL'Ajuntament de Valls, de la seva banda, ha ampliat la jornada central del 23 d'abril amb una celebració aquest dijous i permet instal·lar parades per donar major impuls als sectors implicats i reforçar el caràcter descentralitzat de la cita, que abandona la plaça del Pati i es reparteix per carrers i places.\nUn any més, a Vila-seca, tindrà lloc el projecte urbà 'Efímera. Art al carrer', que converteix els carrers del centre històric en un espai cultural on els llibres i la creació artística es donen la mà. Alumnes d'escoles d'art i disseny munten escultures amb llibres i altres ornaments.\nFinalment, la jornada de Sant Jordi a Tortosa comptarà amb una trentena d'autors que signaran les novetats editorials als lectors. Es distribuiran en deu punts repartits entre llibreries i floristeries de la ciutat. L'Ajuntament de Tortosa permetrà que aquests establiments situïn els taulells al carrer.\nA Manresa, el Passeig Pere III i la plaça Sant Domènech acullen parades de llibres i roses. Per esglaonar les compres, les llibreries i floristeries han pogut muntar la parada davant del seu establiment des d'aquest dimecres.\nA Vic, la Plaça Major s'omplirà de parades de llibres i roses tot el dia, mentre que a Igualada les parades es traslladen del Passeig Verdaguer als carrers Sant Magí i Òdena, de 9 del matí a 9 del vespre.\nA Moià, l'activitat 'Llegim al carrer' serà la protagonista de la diada. Els alumnes de les escoles i Instituts de Moià ompliran les places del poble amb lectures des de les 10 h i fins a les 13 h.\nPonent i Alt Pirineu\nL'avinguda Francesc Macià de Lleida acollirà per Sant Jordi una desena de parades de llibres i sis de roses amb control d'aforament, abandonant el tradicional punt de celebració: l'Eix Comercial. S'ha considerat que l'espai és molt estret i no permet el control d'accés esglaonat.\nA banda, a les 10.30 h es farà un acte institucional amb parlaments a la Porta dels Apòstols de la Seu Vella. Comptarà amb un espectacle de dramatúrgia amb textos literaris i música i s'inaugurarà també una exposició.\nMollerussa estrena el pati de Cal Jaques per celebrar Sant Jordi amb tallers familiars per elaborar exlibris. L'espai, que data del 1783, forma part del patrimoni municipal des del març del 2019 i es vol incorporar com a escenari de diferents activitats. També es farà la desena Marató de Lectura en Veu alta amb participació presencial i també virtual.\nTàrrega celebrarà el tradicional Mercat de Sant Jordi en dos espais diferenciats: el carrer del Carme acollirà les parades de llibreries i floristeries, mentre que la Plaça del Carme aplegarà els estands d'entitats i associacions. Pel que fa a l'autor que Tàrrega convida cada any com a protagonista del cicle Col·loquis a Thä, s'homenatjarà enguany l'obra de l'escriptor Pere Rovira (Vila-seca, 1947).\nUnes 30 parades seran les protagonistes a la Seu d'Urgell, que s'ubicaran al passeig i no a l'entorn del mercat –com es feia tradicionalment. Les taules estaran separades i es controlaran les entrades i sortides


Servei d’atenció i ajuda domiciliària | Cooperativa Mujeres Pa'lante\nBrindem un servei integral d’acompanyament per a promoure, mantenir o restablir l’autonomia personal.\nPer a això comptem amb un equip professional de tècniques formades i especialitzades en atenció sociosanitària.\nAcompanyament a visites mèdiques i/o gestions personals\nEns assegurem que el teu familiar assisteixi a totes les seves cites mèdiques, realitzem un seguiment i acompanyament personalitzat; així com també supervisem que s’ha entès la informació i les indicacions del metge, per a brindar la millor atenció en tots els àmbits de cura.\nFomentem la higiene personal amb la major cura, respecte i amabilitat.\nAjudem a mantenir o recuperar la seva autonomia personal tot garantint un bon estat de salut. Les nostres professionals brindaran seguretat i tranquil·litat al teu familiar amb l’objectiu de facilitar el seu dia a dia.\nAlimentació: elaboració i suport en la ingesta\nEns assegurem, seguint les indicacions del seu metge, que tingui sempre una alimentació sana, variada i equilibrada.\nAcompanyament hospitalari personalitzat: per a aquelles persones que estan ingressades en un centre hospitalari, oferim un servei especial de suport no sols en serveis mèdics sinó també en l’àmbit afectiu, amb l’objectiu de brindar tranquil·litat al pacient i a la seva família.\nSupervisió de la medicación\nRealitzem una administració professional i acurada de la medicació per a vetllar per la seguretat del pacient, seguint totes les indicacions del tractament receptat pel seu metge.\nVolem que el teu familiar es mantingui motivat dia a dia; per això realitzem activitats recreatives, culturals, acompanyaments a centres de dia o casals de gent gran.\nSuport en la organització domèstica\nCreiem que és molt important mantenir un entorn saludable, per això també oferim un servei de neteja i manteniment de la llar que s’adaptarà a les necessitats de cada usuari.\nRealitzem compres diàries o setmanals per tal que el teu familiar tingui tot el que necessiti sempre a casa.\nAcompanyament a nens, nenes i a persones amb diversitat funcional a centres, escoles i domicilis.\nCom funciona el servei de contractació?\nCom a intermediària, la Cooperativa Mujeres Pa’lante avalua de manera conjunta amb la persona atesa i els seus familiars quines són les necessitats que cal cobrir. A més, realitzem un seguiment individualitzat del procés de la persona usuària per mantenir i millorar els objectius inicials del servei.