Un senador francès avisa que perilla la protecció dels drets humans a Europa\nAlfred Bosch i el senador francès François Calvet\nFrançois Calvet i cinc alcaldes nord-catalans es reuneixen a Barcelona amb el conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch\nper Joan Antoni Guerrero Redactor Barcelona. 01 de juliol de 2019 14:02\nEl senador nordcatalà François Calvet, artífex d’un manifest a favor dels presos polítics catalans que van signar 41 senadors francesos i que va aixecar polseguera a l’Estat veï, ha alertat aquest dilluns des de Barcelona que l’arrel del conflicte català és el fet que la Convenció Europea dels Drets Humans hagi saltat pels aires per culpa d’Espanya. “Creiem que la Convenció [Europea] dels drets humans de 1950 que França va signar i Espanya va adoptar l’any 1979 no s’està aplicant en aquest procés polític”, ha advertit Calvet després d’una reunió d’ell i cinc alcaldes nordcatalans amb el conseller d’Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Alfred Bosch.\nCalvet ha reivindicat que el conflicte és un “un afer europeu” i que “cal una reacció” de les institucions europees davant el risc que l’exemple espanyol pugui obrir la porta a arbitrarietats semblants “dins de cada país” de la unió. “El dret ha de ser aplicat de seguida —ha insistit Calvet—, per això vam fer la Unió Europea, per la pau i la defensa dels drets humans; si comencem a fallar aquí això no pot ser”.\nEl senador francès ha reiterat que tant ell com la delegació d’alcaldes nord-catalans que l’acompanyaven reclamen la llibertat dels presos polítics i que tant Carles Puigdemont com Toni Comín puguin entrar al Parlament Europeu per prendre possessió dels seus escons. Calvet ha posat de manifest que a França no cal que un eurodiputat quan surt escollit passi per París: “Va directament a Estrasbrug, entra al Parlament i té el seus drets, si no és condemnat, la presumpció d’innocència ha de ser aplicada a tots”.\nBosch defensa la sobirania del Parlament Europeu\nEn la mateixa línia, Bosch ha defensat que les institucions europees no es poden espolsar el conflicte català parapetades darrere d’excuses administratives d’algun estat membre. “Està molt clar que el president Tajani, remetent aquest qüestió a un estat membre, no ha fet el possible perquè siguem més europeus”, ha lamentat el conseller. Bosch ha defensat que el Parlament Europeu sigui “autènticament sobirà” i que les institucions europees “respectin els drets de les ciutadanes i ciutadans europeus” de manera que “les consideracions burocràtiques d’un estat no estiguin per damunt de dos milions de vots”.


L'Auditori Espai Ter de Torroella de Montgrí tanca el 2019 amb un 21% més d'espectadors - El Gerió Digital\nL'Auditori Espai Ter de Torroella de Montgrí tanca el 2019 amb un 21% més d'espectadors\nL'equipament cultural baix-empordanès va acollir més d'un centenar d'activitats\nDivendres, 6 de març de 2020 08:30h\nEl públic a l'Auditori Teatre Espai Ter de Torroella de Montgrí durant una de les funcions\nL'Auditori Teatre Espai Ter de Torroella de Montgrí (Baix Empordà) va registrar l'any 2019 un increment del 21% en el nombre d'espectadors respecte a la temporada anterior. En concret, es van guanyar 3.457 assistents, ja que es va passar de 16.080 a 19.537.\nUnes xifres que, segons l'Ajuntament de Torroella fan referència a la "programació estable" (54 espectacles) juntament amb la proposta d'activitats per als centres docents. El consistori ha assegurat que el balanç confirma "la consolidació" de l'equipament com a "referent" de les arts escèniques a les comarques gironines. Així ho ha destacat Josep Martinoy, regidor de l'equipament, que considera que això ha estat possible gràcies a "l'exigent i reflexionada" tria dels espectacles.\nMartinoy també ha remarcat que s'han portat a terme un seguit d'accions de difusió i gestió de públics "molt eficients" sumat a la política de "preus i abonaments". En aquest sentit, creu que està orientada a "fidelitzar" i fer assequible l'assistència a espectacles "de primer nivell" sense necessitat de desplaçar-se a grans capitals. De fet, a l’activitat professional programada directament per l'Espai Ter, cal afegir-hi la que hi porten a terme el Festival de Torroella, FIMAG, Black Music, Festival Ítaca i Temporada Alta, amb qui es continuen reforçant els lligams com a "aliats estratègics".\nPel que fa a la proposta d'activitats per als centres docents, es van programar una quinzena d'espectacles, amb un total de 24 funcions. Durant l'any 2019 es va incrementar un 13 % la participació, amb 7.029 alumnes, 930 més que el curs anterior. Hi van participar 30 centres d’ensenyament: sis del municipi i 24 de les comarques gironines.\nA més, tal com ja va passar en anys anterior, l’Espai Ter ha volgut cedir el seu ús a les entitats, una de les claus per afavorir els "projectes de dinamització comunitària". En concret, l’any 2019, vuit entitats van utilitzar-lo per fer-hi onze activitats. En total, l'Espai Ter va acollir el 2019 la celebració de 133 activitats, tres més que el 2018, i va registrar una assistència de 54.407 persones, 848 més.\nPel que fa al balanç econòmic, durant el 2019 l’Espai Ter va invertir 131.485 euros en els caixets de la programació estable i les activitats educatives, i va ingressar 134.935 euros en concepte de venda d'entrades. Tot plegat li permetrà disposar d'un diferencial positiu de 3.450 euros.


Universitat de la Tardor d'Oliva. 'Educació: Iguals i diversos'\nInici > Universitat de la Tardor d'Oliva. 'Educació: Iguals i diversos'\nLa Universitat de València, a través del Vicerectorat de Projecció Territorial i Societat, organitza la segona edició d'aquesta Universitat Estacional, fruit de la col·laboració amb l'Ajuntament d'Oliva, la Diputació de València i Caixa Popular.\nLa Universitat de la Tardor d'Oliva segueix interessada a generar coneixement i estímul per al treball pedagògic en les comunitats educatives i en les polítiques socio-educatives municipals. Pretén ser, de nou, una oportunitat d'anàlisi i reflexió sobre qüestions soci-polítiques de l'educació del nostre temps.\nL'objectiu és posar en relleu la importància d'alguns desavantatges socials davant l'educació, i la urgència de resoldre-les. Per a això volem contribuir a identificar i donar resposta, des de l'educació, a la diversitat de necessitats, capacitats i interessos que es fan presents en els processos d'ensenyament-aprenentatge; i, en conseqüència, tractarem de fonamentar un enfocament educatiu, i unes actuacions pedagògiques, tendents a eliminar barreres, exclusions, discriminacions o distincions.\nLes sessions de treball pretenen impulsar una labor educadora, a l'escola i a la ciutat, que atenga adequadament la diversitat cultural, la igualtat entre gèneres, l'equitat social, en tot cas. En definitiva, vincular justament l'educació amb la igualtat d'oportunitats i la integració social.\nAquesta jornada és una iniciativa gratuïta i oberta al públic en general, que compta amb la participació d'especialistes de la UV. La nostra Universitat, fidel al seu compromís amb el territori i la societat local valenciana, proposa aquesta acció acadèmica, lligada a la formació, la investigació i la transferència del coneixement.\nEnllaç inscripció: https://links.uv.es/KBZl88D\nData 27 d’octubre de 2021 de 17:00 a 20:00. Dimecres.\nLloc Centre Polivalent. Ronda sur s/n, Oliva\nVicerectorat de Projecció Territorial i Societat, amb la col·laboració de l'Ajuntament d'Oliva, Caixa Popular i la Diputació de València.


El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya anul·la l'Acord d'establiment de sistemes de control efectiu de cabals concessionals i el Manual de control i sensorització de l'Agència Catalana de l'Aigua - Menéndez & Asociados Abogados SLP\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya anul·la l’Acord d’establiment de sistemes de control efectiu de cabals concessionals i el Manual de control i sensorització de l’Agència Catalana de l’Aigua\nEl Tribunal Superior De Justícia De...\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) a la seva sentència núm. 958/2014, de 4 de desembre, en un recurs la direcció lletrada del qual ha estat assumida per Menéndez & Asociados Abogados, ha anul·lat tant l’Acord del Consell d’Administració de l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) de 13 de desembre de 2007, d’establiment de sistemes de control efectiu de cabals concessionals (DOGC núm. 5061, d’1 de febrer de 2008), com el Manual de Control i Sensorització de les derivacions d’aigües superficials, adoptat també per aquesta Agència.\nEn primera instància, el Jutjat contenciós administratiu núm. 13 de Barcelona va inadmetre per raons processals el recurs directe interposat contra l’Acord de sistemes i contra l’esmentat Manual. En aquest recurs s’adduïa com a fonament principal la manca de potestat reglamentària de l’ACA per aprovar l’esmentat acord.\nInterposat davant el TSJC el recurs d’apel·lació contra la sentència d’instància, un cop revocada la causa d’inadmissibilitat, aquest ha entrat a examinar el fons de l’assumpte. Els seus pronunciaments han estat els següents:\nEn primer lloc, la determinació dels sistemes de control de cabals no es pot imposar si no és mitjançant una disposició de caràcter general, tal com estableix la redacció de l’any 2005 de l’art. 55.4 del Text Refós de la Llei d’Aigües (TRLA) i tal com es desprèn de l’Ordre estatal ARM/1312/2009, de 20 de maig.\nEn segon lloc, el TSJC reconeix que l’Acord de sistemes té naturalesa de disposició general ja que desenvolupa un precepte del TRLA (art. 55.4), crea obligacions, té vocació de permanència, el seu contingut no s’esgota amb un mer acte d’aplicació i la seva estructura normativa es simptomàtica del seu caràcter reglamentari.\nEn darrer terme, el TSJC constata que l’ACA no té potestat reglamentària. D’acord amb la disposició final segona del Text refós de la legislació en matèria d’aigües de Catalunya (TRLMAC) (Decret 3/2003, de 4 de novembre) la potestat reglamentària per dictar disposicions de desenvolupament en matèria d’aigües de les conques internes de Catalunya, queda atribuïda al Govern de la Generalitat i al Conseller/a del departament competent en matèria de medi ambient i no pas a l’ACA.\nTot aquests motius, doncs, són els que han portat al TSJC a anul·lar tant l’Acord de sistemes de 13 de desembre de 2007, com el Manual de Control i Sensorització, de conformitat amb el qual s’havien d’instal·lar els sistemes previstos per l’Acord.


‘El foraster’ emociona a Paüls, el poble on “a cada porta hi ha un músic”\nVeïns de Paüls, al Baix Ebre, cantant 'Tornarem' al final del programa 'El foraster'\nEl programa de Quim Maferrer passa pel Baix Ebre i deixa petja\nLa nova temporada del programa de TV3 El foraster ha començat forta i l’entrega d’aquesta setmana deixarà petja, perquè la visita de Quim Masferrer a Paüls, al Baix Ebre, va ser d’alt voltatge i va emocionar els espectadors, que van descobrir una comunitat cantaire i musical, un petit municipi de 545 veïns on “a cada porta hi ha un músic”, com diuen allà. I la dita és gairebé literal, perquè durant el programa va quedar demostrat que a Paüls molts dels habitants toquen instruments o canten en corals.\n“Pot ser que Paüls sigui el poble de Catalunya amb més músics per metre quadrat? Teniu xaranga, coral, escola de música, banda municipal…!”, es preguntava el foraster al principi de la trobada final, en un petit teatre, amb gran part del poble reunit per veure el que havia anat gravant durant els dos dies que hi va ser. Aquesta arrencada vaticinava un final apoteòsic i Paüls no va decebre, perquè el poble es va bolcar per tancar l’estada de Quim Masferrer amb una cantada col·lectiva des del balcons del Tornarem de Lax & Busto que feia posar la pell de gallina.\nUn veí de Paüls tocant el ‘Tornarem’ al balcó al final del programa ‘El foraster’\nPerò abans d’arribar a aquest punt àlgid, Quim Masferrer havia gaudit de valent descobrint Paüls, el seu parlar i les seves històries de diverses generacions, amb avis sorneguers i joves enjogassats. El primer avi amb què va trobar-se, només d’arribar a aquest poble envoltat de muntanyes de més de mil metres d’alçada a l’entrada del massís dels Ports, va ser l’Isidret. Sense mossegar-se la llengua, se’n va riure de l’accent gironí de Masferrer –és de Sant Feliu de Buixalleu, a la Selva– però també de com parlen a Tortosa. Per a l’Isidret, on es parla “normal” és a Paüls. I va deixar molt clar que allà no hi ha patates sinó pataques i que la gent no agafa les coses sinó que les agarra. Ah, i una eixia és el que en altres zones de Catalunya se’n diuen les golfes.\nCireres afrodisíaques i el ‘Sálvame’ de Paüls\nAltres personatges entranyables descoberts durant el programa d’aquest dilluns van ser l’Àngel de les cireres –que assegura que la cirera de Paüls és “dura de textura i tan dolça que emborratxa”, i fins i tot “afrodisíaca”– i els germans Abdon i Isidre, que entre tots dos porten Paüls Televisió. Aquest va ser un dels passatges més divertits i alhora emotius d’aquest Foraster: descobrir com des d’una casa es pot crear un mitjà de comunicació que interpel·li tots els habitants del poble –l’Abdon i l’Isidre asseguren que quan emeten tenen un 90% del poble connectat al seu canal– amb receptes de cuina, vídeos de viatges que fan l’Isidre i la seva dona i, sobretot, el “programa estrella”, Finestra oberta, l’espai on es poden veure “comunions” i altres esdeveniments locals. “Això és el Sálvame de Paüls!”, va advertir Masferrer.\nEls joves: el Serena, el Balica i la Little Lion\nLa colla de joves Visinfuà també va tenir el seu protagonisme. Van fer petar de riure el foraster i els espectadors explicant que van triar en nom de la paraula que va dir l’avi d’una amiga per referir-se a la vichisoise. A partir d’aquí, minuts hilarants mentre els joves explicaven a Masferrer com es diuen entre ells, pels noms de les respectives cases. “Nosaltres dos som germans i som de cal Sirio, però per part de mare som de cal Serena i per part de pare de cal Balica”, va informar un dels nois. “Jo, per aclari-me, crido un germà Serena i l’altre Balica”, va afegir un amic. La cara de Masferrer era un poema. I ho va acabar de ser quan va saber que a una de les noies, que és de cal León, li diuen Leona o Little Lion.\nRiure i plora amb el Josep (i l’enyorada Carmeta)\nUn moment entre divertit i emotiu va ser quan el Josep, un home gran, va portar l’equip del programa al bosc de Sant Roc, on hi ha l’ermita del patró del poble i s’hi fa un aplec a l’agost. Per trobar-se a dinar tots junts, cada família del poble hi té un corro, que no és altra cosa que una taula i uns bancs fets de pedra pels mateixos veïns, cadascú el seu. N’hi ha 222, i la feinada va ser per a Masferrer per mirar-se’ls un per un i seure-hi per intentar endevinar quin era el del Josep, que només deia, com a pista, que era “el més ben fet”. Quan finalment el van localitzar, el Josep va sentenciar: “Això no ho ha fet un gilipollas!”. Bromes a part, el Josep es va emocionar molt en recordar la seva Carmeta, la seva dona, morta per Setmana Santa, i va explicar aquest estiu ell no havia pujat a l’aplec perquè ella no hi era.\nLa coral i la xaranga\nMentrestant, el poble es preparava per a la gran cantada del Tornarem als balcons. La idea havia sorgit de la visita de Masferrer a l’assaig de la coral Les Veus de Paüls, on li van explicar que ho havien fet durant la pandèmia. Una de les cantants va descobrir el secret de la música del poble quan va explicar que el seu avi hi havia creat una petita orquestra fa cent anys. La mateixa nit, va visitar l’assaig de la xaranga Tal Com Sona, creada el 1987. I l’endemà, Masferrer encara va anar a petar a casa d’un fuster que de sobte va treure un saxo i es va posar a tocar. “Caram, en aquest poble a cada porta hi ha un músic però el que fa les portes també és músic”, va dir el presentador sorprès.\nQuim Masferrer en l’assaig de la coral Les veus de Paüls, a ‘El foraster’\nEls avis més savis i la ‘visagra’ que no val per res\nAbans de l’apoteosi final encara va tenir temps de passar pel mercat on va trobar tres avis inigualables. Asseguts en un banc i petant-se de riure, li van explicar que els mals ells se’ls fan passar amb herbes del “terreno“, i van apostar molt fort pel “borriol”. Un d’ells, però, va tenir la gentilesa d’aclarira Masferrer que el borriol no és una herba per a una mala digestió sinó per “aixecar el moixó”. Mentrestant, el del costat puntualitzava que és “molt millor que la visagra“.\nEls avis dels remeis medicinals de Paüls a ‘El foraster’\nFinalment, al vespre, va arribar el moment: a les nou en punt, molts i molts veïns van sortir als seus balcons i finestres a cantar Tornarem, alguns acompanyant-se dels seus instruments: saxos, clarinets, trompetes. Un final de traca i pell de gallina.\nQuim Masferrer davant d’un balcó on veïns de Paüls cantaven ‘Tornarem’ al final del programa ‘El foraster’


Col·loquen biòtops per afavorir la regeneració de la vida marina a la punta del Miracle - URV Activ@\nÉs un projecte impulsat pel Port de Tarragona amb la col·laboració de la Universitat, el centre de recerca TecnATox i l'spin-off DeepSea Numerical, de la URV\nUn moment del procés de col·locació de biòtops al fons marí de la punta del Miracle de Tarragona.\nAquest divendres 17 de setembre s’ha fet realitat el projecte de restauració de la vida marina amb la col·locació de biòtops al fons marí de la platja del Miracle de Tarragona, en un projecte finançat i liderat el Port de Tarragona, i dissenyat i executat per l’equip científic de la Universitat Rovira i Virgili integrat pel centre de recerca TecnATtox i l’empresa derivada DeepSea Numerical.\nEls biòtops s’han ubicat al fons del mar amb l’objectiu de recuperar les poblacions de cefalòpodes d’interès pesquer com la sèpia, el calamar i el pop, i les fanerògames marines com la Posidònia oceànica, coneguda com l’alga de vidrers, i la Cymodocea nodosa. En l’operació s’ha submergit un total de set palets de biòtops, amb un pes mitjà de 250 kg aproximadament cadascun. Aquests elements, construïts amb materials naturals biodegradables, s’han col·locat a una profunditat d’entre 10 i 14 metres en els punts escollits a la zona la Punta de la Platja del Miracle.\nLa col·locació de biòtops a la Punta del Miracle és la primera de les tres previstes en aquest projecte. La segona i tercera es realitzaran davant del dic de Llevant del Port de Tarragona les pròximes setmanes. Les tres ubicacions han estat seleccionades en funció de les condicions òptimes per instal·lar aquestes estructures i en funció de la detecció d’espais on les comunitats marines no estan plenament desenvolupades o han sofert problemes de degradació ambiental.\nA l’embarcació utilitzada per submergir els biòtops hi han estat presents el president del Port de Tarragona, Josep Maria Cruset, acompanyat de l’alcalde de Tarragona, Pau Ricomà; María José Figueras, rectora la Universitat Rovira i Virgili; Josep Lluis Domingo, fundador i director del centre de recerca TecnATox, i Jaume Folch, biòleg i director de l’equip científic del mateix centre, entre altres representants de l’administració i empreses.\nD’esquerra a dreta, María José Figueras, rectora de la URV; Josep Maria Cruset, president del Port de Tarragona, i Pau Ricomà, alcalde de Tarragona, a l’embarcació des de la qual shan submergit els biòtops marins.\nEls materials emprats per a la fabricació dels biòtops són biodegradables i provenen d’elements reciclats, la qual cosa també contribueix a fomentar l’economia circular. Alguns dels materials són moresc, palla, sac de jute, bambú i vidre, dissenyats perquè es desintegrin entre tres i cinc anys, barrejant-se a la sorra de la platja.\nTots els biòtops que s’instal·laran al fons marí guarden una relació directa amb el passat romà de Tarragona i volen ser un homenatge al passat històric de la ciutat a través de bases de columnes, àmfores, mosaics i altres elements arquitectònics i estris d’època romana. Els diferents models de biòtops estan inspirats en les troballes fetes a l’antic jaciment dels Carbuncles, una zona al voltant del Port Esportiu, i altres elements del patrimoni arqueològic de Tarragona. Els biòtops també representen fragments inspirats en la Torre dels Escipions, amb dimensions d’ 1,3 x1,3 x 1,3 metres; escenaris amb àmfores, d’ 1,2 x 0,7 metres; columnes romanes de 40 cm de diàmetre i 1,2 metres d’alt; i diferents tipus de lloses de 40 x 30 x 0,15 cm.\nBiòtops biodegradables, que provenen d’elements reciclats i estan inspirats amb el passat romà de Tarragona.\nEl projecte està dissenyat per fer tres immersions en tres zones diferents. La primera, la que s’ha dut a terme aquest divendres 17 de setembre a la Punta del Miracle i, les altres dues zones situades al davant del Passeig de l’Escullera (dic de Llevant del Port de Tarragona). Un cop assolit el primer objectiu a l’espai anomenat “Miracle”, en un futur pròxim es repetirà l’operació de col·locació de biòtops a dues zones més. Concretament, a l’espai anomenat ‘Illa’ situat entre 15 i 18 metres de profunditat davant de l’Escullera, i en un altre anomenat ‘Corba’, situat entre 13 i 18 metres de profunditat. Aquestes dues immersions es duran a terme en les pròximes setmanes. A cadascuna de les ubicacions s’instal·laran lloses pel replantat de posidònia, escenaris amb àmfores i cavitats perquè ho colonitzi la vida marina i columnes d’un metre cadascuna.


L'eficàcia i seguretat en el tractament de l'edema macular diabètic, tema de debat en el Primer Congrés Retinnova | Barcelona Macula Foundation: Research for Vision\nL’eficàcia i seguretat en el tractament de l’edema macular diabètic, tema de debat en el Primer Congrés Retinnova\nActualment, aproximadament 53 milions de persones pateixen diabetis a Europa. L’any 2030, s’estima que hi haurà més de 500 milions de persones afectades a tot el món. Un de cada deu pacients diabètics pateixen edema macular diabètic a Espanya.\nAvui s’inicia el primer Congrés Retinnova a Madrid. Una reunió científica en què més de 250 experts retinòlegs nacionals i internacionals debatran sobre l’eficàcia i seguretat en el tractament de l’edema macular diabètic.\nDurant aquesta trobada científica, els experts assistiran a ponències i a la presentació de casos clínics, on es revisaran els avenços en les patologies que afecten la retina, com per exemple la degeneració macular associada a l’edat (DMAE) del tipus exsudativa, l’edema macular diabètic i l’edema macular secundari o l’oclusió venosa.\nOrganitzat per la farmacèutica Novartis, està dirigit pel Dr. Jordi Monés, Director i Oftalmòleg especialista en màcula, retina i vitri i Director Mèdic de la Barcelona Macula Foundation: Research for vision.\nAlguns dels experts que exposaran els seus coneixements i experiència són: la Professora Anat Loewenstein del Tel Aviv Medical Center d’Israel, el Dr. José Juan Escobar Barranc de l’Hospital Dos de Maig de Barcelona, la Dra. María Lafuente López-Herrera de l’Hospital General universitari Morales Meseguer de Múrcia, el Dr. José Antonio López Garrido de l’Hospital de Galdakao, el Dr. José Luis Olea Vallejo de l’Hospital Son Espases de Mallorca, entre d’altres. A més, com a ponent magistral tindran la possibilitat d’assistir a la conferència del prestigiós consultor, assessor i formador empresarial, Emilio Duró.\nA més de coordinar aquesta trobada científica, el Dr. Jordi Monés impartirà la ponència “OVR: Pros i Contres dels antiangiogènics”. Durant la mateixa presentarà evidències de ranibizumab en el maneig de l’edema macular secundari a oclusió venosa retiniana (OVR), en termes d’eficàcia i seguretat, definirà perfils de pacients on els antiangiogènics demostren màxima eficàcia i són objecte de controvèrsia, i presentarà l’experiència d’antiangiogènics en el tractament de l’edema macular secundari a oclusió venosa retiniana.


Imatges de Maria: Santa Maria de Lebeña (Cantabria)\nL'església de Santa Maria es troba situada a la localitat de Lebeña pertanyent al municipi de Cillorigo de Liébana, Cantàbria. Constitueix un dels més notables testimonis de l'art preromànic a Cantàbria, enquadrat dins del denominat «art de repoblació».\nDocuments datats en 924 vinculen els noms dels comtes de Liébana, Don Alfonso i Donya Justa, amb la fundació del temple, encara que no hi ha res segur sobre això. Tradicionalment se'ls atribueix a aquests nobles la construcció de Santa Maria en l'esmentada data. "En nom de Déu. Sia notori i manifest que jo el comte Alfonso i la meva dona, la comtessa Justa, edifiquem l'església de Santa Maria de Lebeña per traslladar el cos de Sant Toribi a ella i els meus servents ho prenguin i enterrin, i com ho haguessin pres per enterrar, vaig ser castigat pel judici diví i vaig quedar cec fins al present, i els meus soldats, que eren innocents, en començar a cavar amb aixades van quedar també cecs. Llavors vaig oferir el meu cos i tot el que tinc en Liébana a Santo Toribi i a tu, abat Opila, i als clergues que hi serveixen a Déu ..."\nAquest text, recollit en el Cartulari del Monestir de Sant Toribi de Liébana i datat a l'any 925 (encara que sembla ser una transcripció del s. XIII) ens relata l'origen d'aquest monument, patrocinat pels comtes de Liébana per dipositar les restes de Sant Toribi, des del monestir proper de Sant Martí de Turieno (avui Sant Toribi) on es trobaven. Després de perdre la vista, per no ser del grat del sant, van tornar a recuperar-la quan van desistir de la seva obstinació i van donar les seues heretats a l'esmentat monestir.\nDos segles més tard, en 1187, el rei castellà Alfonso VIII va donar l'església de Lebeña a l'abat del monestir benedictí de Sant Salvador d'Oña, encara que el mateix rei desconeixia com havia arribat a ser de la seva propietat. És possible que en haver estat una fundació comtal, en algun moment hagués passat a la corona.\nNo obstant això, des del segle XI i fins al segle XVI en què es converteix en parròquia, cau, juntament amb les seves pertinences, sota la dependència de l'abat de Sant Toribio. Els monjos cobraven les rendes d'aquesta església i posseïen abundants propietats al poble. Molts veïns de Lebeña donaven terres al cenobi per a la salvació de les seves ànimes. Altres arrendaven o intercanviaven camps i sobretot vinyes, que constituïen una de les principals riqueses agrícoles de la comarca.\nAl segle XVI (almenys des 1510) comencen a sorgir plets a causa que els veïns de Lebeña no reconeixien el senyoriu del prior i es negaven a pagar els delmes al monestir. Amb el temps, acaben deslligant-se del mateix i aconsegueixen la creació d'una parròquia autònoma, que ha perdurat fins avui.\nAl seu interior hi trobem el retaule major, en fusta policromada i drada, és una obra del barroc decoratiu, datada en 1745. En la seva fornícula central es venera la imatge de la Verge de "la bona llet" (que veiem en la fotografia), obra hispà-flamenca del segle XV. La resta de les imatges són de l'època del retaule. En les capelles posteriors es conserven dos petits retaules d'estil renaixentista, datats el 1584. estan dedicats a Sant Roc i Santa Cecília. Existeix en la nau de l'epístola altre retaule, dedicat a la Verge del Rosari, amb Sant Antoni i el Nen Jesús, de finals del segle XVIII.\nPublicat per Pep Salvà a 9:35\nUbicació: Poblado de Lebeya, 39583 Cillorigo de Liébana, Espanya


El Consell General aprova per unanimitat la llei del Tribunal d'Arbitratge\nEls grups parlamentaris coincideixen en assenyalar que així es dona una via alternativa de resolució de conflictes a la judicial\nL'Institut de Finances supervisarà el sector de les assegurances\nEl ministre Jordi Cinca al Consell General, avui\nActualitzada 31/05/2018 a les 18:15\nEl Consell General ha aprovat per assentiment el projecte de Llei del Tribunal d'Arbitratge amb el convenciment, per part de tots els grus parlamentaris, que aquest nou organisme servirà per consolidar una via de resolució de conflictes alternativa a la judicial. El ministre d'Afers Socials, Justícia i Interior, Xavier Espot, ha posat en relleu el fet que aquest tribunal neix amb la vocació de resoldre no només els conflictes nacionals sinó també internacionals i, per tant, servirà per "posicionar i prestigiar el país".\nDes de Liberals d'Andorra Judith Pallarés ha manifestat el desig que aquesta via serveixi per deslliurar la justícia de "càrregues innecessàries", mentre que la consellera independent Sílvia Bonet ha remarcat el fet que aquesta llei "tanca el cercle" per completar aquesta via de resolució. El conseller de Socialdemocràcia i Progrés, Víctor Naudi, ha valorat, de la seva banda, que es feia "necessari" que hi hagués una via alternativa per a la resolució de conflictes i el president del grup parlamentari mixt i conseller d'Unió Laurediana i consellers independents de la Massana, Josep Pintat, ha emfatitzat que ells creuen "fermament" en l'arbitratge. Gerard Alís, del Partit Socialdemòcrata, també ha celebrat que es creï aquesta institució arbitral i, a l'últim, el conseller de Demòcrates per Andorra Carles Jordana ha subratllat que "l'arbitratge té un fort arrelament al país" i que, tant aquesta via com la mediació, han de ser eines "àgils" per a la resolució de conflictes.\nD'una altra banda, el Consell General també ha aprovat el projecte de llei de modificació de la Llei de l'Institut Nacional Andorrà de Finances (INAF), que dona les competències a l'ens per regular el sector assegurador i reassegurador. El ministre de Finances, Jordi Cinca, ha defensat que aquest canvi en la llei era necessari per adaptar l'INAF, que passa a denominar-se Autoritat Financera Andorrana (AFA), a les normes internacionals i ha remarcat que aquest text serveix també per fixar les taxes que hauran de satisfer les entitats asseguradores, entre les quals una d'anual en funció al volum de negoci i altres pels serveis prestats. També s'actualitzen les taxes del sector financer. Tal com ha expressat Cinca, amb aquesta llei s'obre "una nova etapa en la supervisió".\nDes dels diferents grups parlamentaris, s'ha posat en relleu la necessitat que l'INAF es vagi adaptant a les noves exigències del sector. Malgrat això, des de Liberals d'Andorra s'han abstingut ja que tal com ha manifestat el seu president, Jordi Gallardo, la tramitació no ha servit per millorar certs aspectes. La consellera independent Sílvia Bonet hi ha votat a favor defensant l'adaptació de l'organisme supervisor al nou marc i les noves exigències. El conseller de Socialdemocràcia i Progrés, Víctor Naudi, ha destacat que les taxes de les reassegurances siguin "excessives". De la seva banda, el conseller del Partit Socialdemòcrata Gerard Alís també ha destacat l'adaptació de l'INAF a noves competències, mentre que el president del grup parlamentari mixt i conseller d'Unió Laurediana i consellers independents de la Massana, Josep Pintat, ha destacat que el seu grup donarà suport a tots aquells aspectes que vagin en la direcció d'evitar situacions com la que es va viure amb BPA. A l'últim, el conseller de Demòcrates per Andorra Marc Ballestà ha remarcat el fet que el text fixi les competències, potestats i instruments per poder exercir el control del sector de les assegurances i les reassegurances.\nLiberals d'Andorra havia presentat tres reserves d'esmena al projecte de llei de modificació de la Llei de l'Institut Nacional Andorrà de Finances, que han estat rebutjades. D'una banda, des d'L'A es volia deixar clar en els objectius que a l'hora d'autoritzar l'obertura de noves asseguradores hi ha d'haver transparència, ja que creien que del contrari es deixava la porta oberta a la "discrecionalitat i l'arbitrarietat". Des de Demòcrates per Andorra Marc Ballestà i també Cinca han destacat que l'article que volia reformar liberals fa referència als objectius i no a les funcions i han incidit que la llei ja recull com s'han d'exercir les competències i que d'aquesta manera ja es vetlla perquè no hi hagi discrecionalitat, perquè l'obertura queda fixada per uns criteris clars.\nD'altra banda, des de Liberals d'Andorra no es veu de bon ull el fet que l'INAF pugui fer inspeccions o obtenir informació sense haver-ho de justificar de manera implícita. Ballestà i Cinca han manifestat que el que no volien era que a canvi d'introduir la justificació es traiés del redactat el deure de secret que queda fixat en aquest article. De fet, s'han mostrat oberts a què quedés fixat que s'hagués de justificar però no a canvi que s'aixequés el secret, la qual cosa no comparteixen.\nA l'últim, des de Liberals també defensaven que el mandat del director general de l'INAF es limités a sis anys; des de demòcrates han manifestat que podria ser "contraproduent" aquesta limitació pel grau d'experiència i especialitat que cal per a aquest càrrec i la dificultat de trobar perfils d'aquestes característiques i han destacat que sí que estaven disposats a limitar-ho a dos mandats. Cinca ha incidit en què no és cert que sigui un mandat indefinit, ja que cada sis anys se sotmet a renovació "en base a la satisfacció per la feina feta" i ha destacat que l'esmena dels liberals "abocava" a haver de buscar cada sis anys un nou candidat. El debat d'aquest darrer punt ha derivat cap al fet que aquest càrrec estigui ocupat per andorrans, un aspecte que L'A ha defensat dient que hi ha "gent molt preparada al país" i que per complir amb la Constitució haurien de ser andorrans els que ocupin aquests càrrecs. Cinca ha remarcat que sempre s'intenta que sigui així però que no sempre és possible.


S’inicien les reunions per a preparar la candidatura Andorra Reserva de la Biosfera - Altaveu el diari digital d'Andorra\nS’inicien les reunions per a preparar la candidatura Andorra Reserva de la Biosfera\nLes trobades es porten a terme amb diferents col·lectius econòmics, socials i de protecció del territori del país i configuraran la primera fase del procés participatiu\n12/10/2021 (13:11 CET)\nReunió Andorra Reserva de la Biosfera\nEl ministeri de Presidència, Economia i Empresa, conjuntament amb Andorra Recerca + Innovació (ARI) van organitzar ahir la primera d’una sèrie de reunions informatives sobre la candidatura del país a Reserva de la Biosfera. Les trobades es porten a terme amb els diferents col·lectius econòmics, socials, culturals i de protecció del territori, que han de configurar la primera fase del procés participatiu.\nEn aquesta primera sessió s’ha convocat a les entitats de protecció ambiental i patrimonial, on han participat entitats com Velles Cases Andorranes, Laika, ADN, APAPMA o ICOM, entre altres. El tema central ha sigut l’explicació del procés de candidatura i quines possibilitats té el Principat d’esdevenir el primer país del món en ser considerat de manera íntegra Reserva de la Biosfera.\nEn aquest sentit, el ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, ha destacat que “aquest és un projecte ambiciós, però alhora molt il·lusionant que permet posar en valor els principals actius del país en un marc de reconeixement internacional. Un projecte que genera un espai de reflexió al voltant del desenvolupament econòmic i la sostenibilitat mediambiental amb els diferents sectors, associacions i col·lectius”.\nL’objectiu d’aquestes trobades, que està previs que succeeixin al llarg de la tardor i de l’hivern és recollir les voluntats dels diferents agents del país en vistes a consensuar les línies generals del pla d’acció de la Reserva de la Biosfera andorrana que ha d’acompanyar el dossier de la candidatura.


3 FORMES D'ESTIRAR EL "MÚSCUL DE L'ÀNIMA" PER COMBATRE EL MALESTAR\nPER RAQUEL ALDANA (LAMENTEESMARAVILLOSA.COM)\nEl psoes, també anomenat "múscul de l'ànima", és el múscul més profund del sistema muscular i, a més, el que més contribueix a estabilitzar el cos humà. Ens ajuda a mantenir equilibri, la mobilitat articular, l'amplitud de moviment i el correcte funcionament dels òrgans situats a la zona abdominal.\nAquest múscul, que connecta la columna vertebral i les cames, ens ajuda a mantenir-nos en peu i fa possible que aixequem les cames per així poder caminar. Un psoes en bon estat afavoreix una correcta postura corporal i ofereix assentament a l'estructura interna del cos.\nLes cultures orientals li han atorgat el títol de "múscul de l'ànima" per la seva relació amb el sistema nerviós central, ja que a l'estar connectat amb el diafragma, està relacionat amb la respiració.\nSabem que el ritme respiratori té una relació bidireccional amb el nostre estat emocional, de manera que es constitueix com el missatger del nostre estat psicològic. És, per tant, el múscul encarregat d'ajudar-nos oxigenar la nostra ment.\nA l'psoes o «múscul de l'ànima» se'l considera el portaveu de les emocions, emocions que es manifesten tant amb "papallones a l'estómac" com amb "l'estómac encongit".\nLa tensió del psoes, l'afectació de la nostra salut emocional\nL'estrès, unit a l'estil de vida que l'acompanya, pot tensar el psoes ocasionant que aquest s'escurci o s'endureixi. Aquest fet produeix dolors a l'esquena ia la zona lumbar, problemes digestius, menstruacions doloroses, etc.\nSi l'estat d'estrès es converteix en crònic, el psoes acaba escurçant i endurint, afectant al nostre estat físic i emocional, generant una gran incomoditat que acaba per esgotar al nostre cos.\nPer contra, com més fort i flexible estigui el "múscul de l'ànima", major vitalitat emanaremos, ja que l'energia pot fluir lliurement a través dels buits, els músculs, les articulacions, els òrgans, etc.\nExercicis per relaxar el "múscul de l'ànima"\nPer treballar la flexibilitat i l'enfortiment d'aquest múscul podem dur a terme diversos exercicis o estiraments. Per a això hem de tenir en compte que, com s'observa en les imatges, el múscul comença a la vèrtebra T12, continua per les cinc vèrtebres lumbars, i es connecta a la part superior de l'os de la cuixa (fèmur).\nDisciplines com el ioga es centren en treballar aquest múscul, ja que fer-ajuda a alliberar la tensió innecessària i fluir a través de moviments corporals realment alliberadors que ens ajuden a reconnectar amb les nostres necessitats.\nVegem alguns dels exercicis que ens permeten estirar, enfortir i flexibilitzar el "múscul de l'ànima". No obstant això, abans de començar a definir-los, hem de saber que en cada posició hem de mantenir-nos durant uns segons, així com repetir amb cada cama. A més, hem de saber que és recomanable realitzar-nos de manera diària, sent també convenient fer-los al matí.\nEstigues de peu amb les cames separades a la distància de les espatlles.\nMantingues l'esquena dreta, t'ajudarà contraure els músculs abdominals.\nDóna un pas endavant amb el peu dret.\nDescendeix el genoll esquerre cap a terra i Llisca cap enrere, fins que tota la cama esquerra es trobi estirada.\nDóna suport a les mans al genoll dret i estigues així durant uns segons.\nIncorpora't amb calma, torna a l'inici i realitza el mateix exercici amb l'altra cama.\nVariant: estocada amb element. Es tracta de realitzar el mateix exercici però col·locant un tamboret, calaix o cadira de l'altura del genoll a fi de donar-li suport i portar tot el pes del cos cap endavant perquè la cama esquerra quedi estirada. Repetir amb l'altra cama.\n2. Estirament espinal\nVes a dormir cap per amunt sobre un matalàs o estoreta.\nCol·loca els teus braços de manera perpendicular al cos, en forma de creu. Les teves palmes han de tocar a terra.\nPorta la teva genoll dret per sobre de l'esquerra, trencada el maluc i reposa sobre el sòl. La cama ha d'estar en angle recte.\nLa cama esquerra no ha d'estar flexionat.\nEstigues durant alguns segons i repeteix amb l'altra cama.\n3. Estirament genoll al pit\nEleva el teu genoll dret cap al pit i sujétale amb les dues mans. Prem una mica per aconseguir acostar-la més.\nNo aixequis el peu dret del sòl.\nCrear l'hàbit de realitzar aquests senzills exercicis diàriament afavorirà el nostre equilibri físic i psicològic. Prendre'ns un temps diàriament per omplir-nos d'oxigen psicològic és una cosa que no podem «deixar per a més tard», ja que el nostre benestar és una cosa que mai hauríem posposar. Ens hi va la vida en això.\n(Imatge principal de Claudia Tremblay)


Més de la meitat dels autònoms preveuen tancar si hi ha un segon confinament\nBaròmetre de l'ATA\nEls principals representants del col·lectiu, ATA i UPTA, reclamen la recuperació del cessament d'activitat extraordinari, davant les caigudes de facturació\nBarcelona 18 de d’agost del 2020. 13:42\nMés de la meitat dels treballadors per compte propi es plantegen tancar en cas que hi hagi un nou confinament, segons recull una nova edició del baròmetre ‘Situació autònoms’, publicat aquest dimarts per la Federació Nacional d’Associacions de Treballadors Autònoms (ATA). El temor d’un nou tancament amb forrellat de l’economia davant una extensió massiva dels rebrots, del qual alerten patronals i cambres de comerç, és compartit pels treballadors per compte propi, que ja en les circumstàncies actuals arrosseguen volums de facturació sensiblement per sota dels d’un estiu pre-Covid.\nEl pessimisme entre els treballadors per compte propi s’ha agreujat l’últim mes i prop del 10% d’aquests, el que equival a unes 300.000 persones, ja assumeixen que hauran de tancar el negoci independentment de com evolucioni la pandèmia. La pobra temporada turística, la lenta recuperació del comerç i el descens generalitzat del consum són alguns dels factors que expliquen aquest pessimisme. Segons les dades de l’ATA, partint d’una enquesta elaborada sobre una mostra de 1.678 autònoms entre els dies 14 i 15 d’agost, vuit de cada deu treballadors autònoms a Espanya han vist reduïda la seva facturació.\nL’estiu (i el final de les restriccions a la mobilitat) ha donat una mica d’aire als balanços de les empreses a Espanya, tot i que els seus volums de facturació encara són inferiors als d’abans de la Covid. Aquest dilluns passat l’Institut Nacional d’Estadística va publicar l’índex de xifra de negocis empresarial, que assenyala que la facturació de les companyies a Espanya va ser al juny el 16% inferior al registrat l’any anterior. La perspectiva que dibuixa el baròmetre de l’ATA és sensiblement pitjor per als treballadors autònoms, ja que segons les seves dades, sis de cada deu autònoms han patit un descens de la seva facturació del 60% o superior.\nUnes perspectives de menys ingressos que es traduiran en acomiadaments, segons assenyala l’ATA. El 29,7% dels enquestats reconeixen que reduiran plantilla abans d’acabar l’any, un percentatge que podria escalar a causa de l’elevat grau d’incertesa que manifesta el col·lectiu. I és que el 22,6% dels enquestats no saben o prefereixen no contestar sobre si haurà de fer fora treballadors o no. Prop de la meitat, el 47%, es comprometen a no efectuar cessaments en el que queda d’any.\nNous ajuts i renovació dels ertos\nLes associacions d’autònoms han iniciat la seva particular campanya de pressió sobre el Govern per exigir-li que prorrogui o renovi mesures de protecció especials per a aquest col·lectiu. «És necessari implementar mesures que salvin les activitats dels autònoms, les seves empreses i els llocs de treball que generen», va assegurar aquest dilluns el president de l’ATA, Lorenzo Amor. «Tornem a estar en una situació extraordinària que necessita de mesures extraordinàries», va afegir.\nUna d’aquestes és la recuperació del cessament d’activitat extraordinari, una prestació que va estar vigent entre març i juny, amb una quantitat habitual de 661 euros al mes i que va arribar a beneficiar 1,4 milions de treballadors autònoms. L’ATA n’ha demanat la reactivació, davant una activitat econòmica menor de l’esperada. També advoca per això una altra de les principals organitzacions dels autònoms, UPTA. «El cobrament del 70% de la base de cotització és l’únic baló d’oxigen que tenen. A més, si els ertos s’amplien fins al pròxim 2021 el cessament d’activitat ha d’estendre’s de la mateixa manera», ha declarat el secretari general de l’UPTA, Eduardo Abad.\nLa pròrroga dels incentius públics als ertos de la Covid és un altre element per al qual pressionen les entitats. L’ATA reclama que aquesta renovació es produeixi fins al mes d’abril, un horitzó superior al que demanava abans de l’estiu, que el contemplava fins al mes de desembre. La negociació de la renovació d’aquests incentius tindrà lloc al llarg del mes de setembre entre patronals, sindicats i Govern.


El poliorama panòptic | DISSENY\n13juny / 2017\nFotògrafs i poetes comparteixen el neguit de mirar el món per un forat. Els uns, s’acosten inquiets al visor emocional i atrapen amb la càmera l’instant efímer com un insecte del pretèrit dins d’una gota d’ambre. Els altres, amb els ulls de les paraules, escruten les escletxes del mur dels significats fins a trobar-hi un fil de lucidesa. Tots dos grups miren des del propi interior cap enfora. El voyeurisme d’observar sense ser vistos genera art. Un bon dia, la gestora cultural Espe Codina descobreix la poetessa mallorquina Antonina Canyelles. En queda captivada. Es conjura per a donar-la a conèixer i editar la seva obra poètica. El resultat d’aquest conjur d’intencions es concreta en el projecte Panoptik, un llibre de fotopoesia que aplega una tria de poemes de Canyelles i les imatges de 21 fotògrafs, com ara Alberto García Alix, Toni Catany, Manel Esclusa, Humberto Rivas, Mireia Bordonada, Maria Espeus o Daniel Riera (que ha fet les fotos expressament per als textos).\nEspe Codina, al pròleg del llibre, ens avisa que el terme “panòptic” té una fama prou dubtosa. Les construccions panòptiques, fonamentades en el sistema de vigilància concebut pel filòsof utilitarista Jeremy Bentham, s’impulsen per al control dels reclusos als edificis penitenciaris i dels individus en punts estratègics (aplicable segons Bentham a manicomis, hospitals i llars de beneficència). La filosofia panòptica es duu a la pràctica de manera obscena en els nostres dies. Només cal sortir al carrer per adonar-se que les retines amb memòria de les càmeres de seguretat tot ho enregistren. L’espai públic s’ha convertit en un immens presidi sense plans de fuga, en un pati de presó modèlica on les mirades mecàniques escorcollen els nostres actes.\nAssegura Espe Codina que cal subvertir l’aspecte fiscalitzador del panòptic i transformar-lo en una tàctica d’observació artística: atrevir-se a prendre el control, mirar d’amagat sense estridències i ser crític amb el món de les aparences. Aquesta afirmació, junt amb el plantejament del llibre, recorda les prestacions recreatives del poliorama panòptic, un aparell que inventa el senyor Lemaire al segle XIX i que s’inspira en els espectacles públics del mondo nuovo o caixa d’òptica. El giny és una capsa portàtil, amb una lent a la part frontal, que permet modificar la incidència de la llum en les imatges visualitzades. Quan cohabiten poemes i fotografies s’inicia un joc semblant. La superposició progressiva de versos i instantànies crea un mondo nuovo que evoluciona amb la llum de la lectura.\nEs diria que la poètica d’Antonina Canyelles s’ha escrit per a ser il·lustrada. Posseeix aquella visualitat abismàtica que enderroca el sentit convencional de les coses i s’endinsa en les incerteses del misteri. Amb llenguatge tallant expressa idees a mig camí entre el percebut i l’imaginari. Entre aquests dos pols magnètics, emergeix la veu inconformista de l’autora. Una veu que ens expulsa de la zona de confort per a mostrar-nos allò que roman invisible a la normalitat. En l’univers inefable de Canyelles els ulls de vidre ploren, els llençols dels fantasmes es planxen, els centaures porten ulleres de sol i uns homes de xocolata negra cerquen les dones de xocolata blanca per adornar mones de Pasqua. Les metàfores es tensen per a qüestionar on comencen i acaben els límits de la realitat.\nPanoptik és un llibre que encaixa correspondències i discursos coincidents. Es presenta com un territori de diàleg entre creadors d’imatges (literàries o fotogràfiques), units per l’afany comú de congelar trossos de desaparició: càpsules del temps amb vivències, llocs, estats anímics, que no es tornaran a repetir mai més. Deia l’escriptor Julio Cortázar que fer fotografies resulta una de les millors maneres de combatre el no-res. Aquest combat contra el compte enrere té la victòria de poder deixar empremta física de les visions exteriors o interiors. Els poetes i els fotògrafs no es relacionen directament amb els objectes del seu interès, sinó que els capturen a través del filtre de les paraules i de la càmera. Quan escriuen o premen el botó del clic, aquells objectes interessants ja no són ben bé els mateixos que els havien atret. El pas inexorable del temps reconverteix l’objecte desitjat en un altre objecte.\nEl diàleg entre gèneres artístics que s’estableix a Panoptik es pot llegir com unes reflexions sobre el temps filosòfic: un temps no lineal, un temps sense temps que s’alimenta de pausa, de lentitud, i que possibilita contemplar-ho tot des d’un altre angle, sense les urgències d’un progrés de direcció única. És imprescindible allunyar-se del soroll mediàtic. Cada obra ha d’emetre el seu propi i personal silenci. Sense el silenci no prospera la creació artística. Antonina Canyelles i els 21 fotògrafs partícips d’aquesta aventura editorial obren el diafragma de la ment per a plasmar els batecs de la intel·ligència, encara que el cor sigui (en versos de la poetessa) “una víscera de nou unces, que va de bomba per la vida i no arriba ni a petard”.\nL’acurada tria de poemes i fotos d’Espe Codina, junt amb el disseny de Rosa Lladó i la col·laboració de Lapislàtzuli Editorial, fan de Panoptik una de les experiències literàries i visuals més recomanables dels últims mesos. Amb una narrativa transdisciplinar, la publicació explora les interseccions entre processos creatius distints. Hi ha fotos que són escriptures de clarobscur i textos que fotografien l’ànima. Vivim un moment d’indescriptible ubiqüitat de la imatge i de la paraula. Gràcies a les noves tecnologies, tothom esdevé fotògraf de pal selfie o poeta tuiter de 140 caràcters. Convindria retornar a l’esperit dels orígens, quan l’artisticitat germinava amb la persistència i les actituds clarividents. Com proposa Antonina Canyelles a la pàgina 79, hem de permetre que el balancí rememori que abans de ser moble fou un arbre. Davant d’idees com aquesta, tan sols resta adquirir el llibre, seure a la fusta dels boscos i gronxar-se amb els vaivens de la curiositat lectora.\n(Panoptik es presenta a Barcelona el 6 de juliol del 2017 al CCCB).\nTags: Antonina Canyelles, Espe Codina, Fotografia, Jeremy Bentham, Julio Cortázar


Badalona pràctiques a l'estranger educació estudiants universitat Voluntariat a l'estranger tallers habitatge ofertes de treball a l'estranger recerca formació premis casal cooperació solidaritat cursos ocupació art emprenedoria feina L'Hospitalet de Llobregat treball Treballar a l'estranger lloguer mobilitat europea estiu Idiomes pràctiques cultura ofertes de treball Estudiar a l'estranger estranger Santa Coloma de Gramenet europa concurs ajuts beques formació ocupacional participar voluntariat\nFa un moment us parlàvem de la matriculació per a la realització de les PAU, i ara ens adrecem a tots els estudiants que voleu fer l’any que ve un cicle de grau superior de formació professional. Per accedir a un CFGS cal que formalitzeu la sol·licitud corresponent, independentment de si esteu cursant encara un altre tipus d’ensenyament (Batxillerat o formació professional de grau mitjà).\nEl període per formalitzar la vostra sol·licitud i poder accedir a un cicle formatiu de grau superior, enguany és del 27 de maig al 7 de juny 2013. Per fer la preinscripció cal conèixer el calendari del procés, consultar els centres educatius, conèixer la documentació i els criteris de prioritat, consultar els codis dels cicles i les modalitats de batxillerat prioritàries, presentar la sol·licitud, consultar els resultats i formalitzar la matricula.\nSi estàs una mica perdut/da, presta atenció a les següents FAQ.\nQuè és la preinscripció i per a què serveix?\nLa preinscripció és el tràmit que cal fer per poder accedir a un centre sufragat amb fons públics i cursar-hi un cicle de grau superior de formació professional. És un tràmit que es pot realitzar encara que es cursin altres ensenyaments en el mateix centre. Un cop admesos, els sol·licitants han de formalitzar la matrícula.\nDes de quines vies es pot accedir a un CFGS?\nPer cursar un cicle formatiu de grau superior cal tenir el títol de batxillerat o equivalent a efectes acadèmics. A partir de l’any que es compleixen els 19 anys, també es pot accedir mitjançant una prova d’accés. Els que tenen 18 anys o els compleixen poden accedir acreditant que tenen un títol de tècnic/a relacionat amb la formació (un CFGM) i superant una prova d’accés. També poden accedir els que han fet la prova d’accés a la universitat per a majors de 25 anys.\nJuntament amb la sol·licitud de preinscripció, cal presentar al centre demanat en primer lloc l’original i una fotocòpia del següent:\nCertificació acadèmica de la qualificació de la prova d’accés o de les qualificacions obtingudes al batxillerat o estudis equivalents\nCertificat de superació de la prova (en el cas dels alumnes que han superat la prova d’accés a la universitat per majors de 25 anys)\nOn s’ha de presentar la documentació i la sol·licitud de preinscripció?\nNomés es pot presentar una sol·licitud de preinscripció per alumnes, però en aquesta es poden indicar peticions d’admissió en diversos centres i cicles (10 com a màxim), sempre ordenats per ordre de preferència.\nEl formulari de sol·licitud s’ha de presentar al centre demanat en primer lloc. Aquest formulari el trobeu a través d’aquest enllaç. Només cal que l’imprimiu i l’ompliu.\nTambé es pot presentar:\na l’oficina municipal d’escolarització del municipi on està el centre o institut\na l’ajuntament del municipi on està el centre o institut\nals serveis territorials o oficines territorials del Departament d’Ensenyament\nRecordeu que també podeu omplir el formulari a través d’Internet. Podeu accedir-hi a través d’aquest enllaç. En qualsevol cas, és important que faciliteu l’adreça de correu electrònica, per tal de poder rebre el missatge amb el codi de la sol·licitud de preinscripció.\nQuè són els codis dels cicles i com puc conèixer-los?\nA la sol·licitud de preinscripció heu d'especificar el codi del cicle al qual voleu accedir. Tots els cicles es coneixen per un nom i per un codi. Per conèixer quin és el codi del cicle que voleu fer, podeu consultar aquest llistat.\nProcés no ordinari\nEls alumnes que no tenen les qualificacions de batxillerat i/o de les proves d’accés, etc. que permeten accedir als estudis de formació professional de grau superior perquè estan pendents de resolució de reclamacions, poden presentar la sol·licitud de preinscripció fins el 14 de juny de 2013.\nEn el cas dels alumnes que cursen segon de batxillerat en el curs actual i l’aproven en la convocatòria extraordinària, podran presentar les sol·licituds fins el 26 de juny de 2013.\nMés informació | Dep. Ensenyament Generalitat\nEtiquetes: CFGS, convocatòria, estudiants, formació, instituts, preinscripció


L’Ajuntament de Mollerussa avala l’enderroc de l’antiga Farinera davant del seu deteriorament – Mollerussa Televisió\nL’Ajuntament de Mollerussa avala l’enderroc de l’antiga Farinera davant del seu deteriorament\nL’Ajuntament de Mollerussa ha donat llum verda a l’enderroc de l’antiga Farinera del municipi, tal i com demanava el propietari davant el seu estat de degradació i per evitar que es pugui acabar ensorrant. L’edifici, de mitjans del segle XIX, està inventariat però no catalogat com a bé protegit dins el Pla d’Ordenació Urbanística Municipal i des del consistori han constatat que al seu interior no hi ha cap element a preservar.\nAbans d’autoritzar la seva demolició, fa dues setmanes, es va demanar un informe al Departament de Cultura que conclou que l’edifici té un cert interès patrimonial. Aquest però, no és vinculant i no s’ajusta, segons ha explicat l’alcalde de Mollerussa, al que diu la normativa urbanística de la ciutat, motiu pel qual s’ha decidit finalment avalar la petició d’enderroc. Una decisió que han lamentat des del grup d’Esquerra Republicana de Catalunya, que defensa que l’edifici podria tenir un potencial turístic.\nEls republicans tenen previst presentar una proposta d’usos de l’edifici, amb l’objectiu que des del municipi es pugui facilitar que d’altres administracions, com ara el Consell Comarcal, la Diputació o la Generalitat, hi desenvolupin un projecte vinculat al valor patrimonial de les banquetes dels Canals d’Urgell.


Isabel-Helena Martí: Cambó, encara\nDèria Editors, 2011\nHa sortit afavorit Heribert Barrera en la foto que fa de si mateix quan pretén retratar Cambó. És ell, tanmateix, qui, amb l'aplom de la seva mirada, que es vol equànime però crítica, es dibuixa a contrallum d'una ferma voluntat contemporitzadora. A voltes els glossadors de Cambó han semblat inspirats pel frontisme ideològic. Tanmateix, la mirada de Charles E. Ehrlich, el 2004, és una glopada d'aire fresc, venint com ve, d'un foraster, amic apassionat per les coses de Catalunya. Però, en uns i altres casos, Cambó encarna la metàfora del reiterat fracàs de l'esquema encaixista que el catalanisme dissenyà recent encetat el segle XX. I que fou rescatat i remodelat posteriorment per encarar una nova etapa històrica, després de quaranta llargs anys de dictadura, sota els auspicis d'una democràcia feble i vacil·lant.\nHa estat Agustí Calvet, Gaziel, qui ha jutjat amb més severitat el llegat de Cambó, cosa, fins a cert punt, gens sorprenent puix aquest periodista fou, a més de liberal i catalanista, republicà, al contrari del polític de la Lliga que maldà, incessantment, per mantenir l'alè d'un règim monàrquic corsecat per la corrupció i l'immobilisme. Cambó estigué sotmès al sotrac constant de la paradoxa en ser un esperit revolucionari i conservador alhora. Revolucionari, pel seu ideal catalanista, sincer i pregon. Conservador, a l'espanyola, com diu Gaziel, pel seu elitisme i rígida consciència de classe.\nCambó morí a Buenos Aires l'any 1947, amb setanta anys i una ambició sense satisfer: haver presidit el govern d'Espanya després de tota una vida abocada a aquesta finalitat. Barrera traça un Cambó en evolució contínua, que, al final del trajecte, no recorda gaire al xicot apassionat, d'oratòria vibrant i cor catalanista que als vint-i-cinc anys havia participat en la fundació de la Lliga Regionalista. La mort del gran arquitecte del nacionalisme català, Enric Prat de la Riba, assenyala un punt d'inflexió. D'aleshores ençà i, sobretot, després de l'escissió d'Acció Catalana, amb la sortida dels elements més joves i nacionalistes, Cambó converteix la Lliga, que havia estat un partit transversal i interclassista en els seus orígens, en un artefacte destinat, sobretot, a la defensa dels interessos de classe de la burgesia industrial i agrària catalana.\nMalgrat que la creació d'un partit modern i regeneracionista com la Lliga havia estat un acte de transgressió valenta contra la tenalla opressiva del caciquisme, Cambó no tingué esma d'apostar, més endavant, per un canvi de règim afavorint l'adveniment de la República. L'arribada del que ell anomena gràficament "l'anarquista de Terrassa" l'amarà d'una por absoluta. Era el salt a l'abisme i per Gaziel la materialització d'una autoprofecia perquè, a criteri del que fou director de La Vanguardia, el desordre imperant, a partir del 14 d'abril de 1931, fou conseqüència, precisament, de la deserció de Cambó i les dretes espanyoles.\nEn acabar la Gran Guerra, en plena efervescència del somni de l'imperialisme català, Cambó deixa escrit en les seves memòries: "Ventosa i jo, en sentir com anaven a resoldre's tots els plets nacionalistes d'Europa amb l'aplicació del més popular i del més demagògic dels 14 punts de Wilson, el de l'autodeterminació, comprenguérem que com a catalanistes se'ns creava un greu problema". No obstant això, qui havia estat, anys enrere, difusor d'inflamades proclames antiseparatistes i assot de secessionistes, no trobà incongruent donar suport econòmic, des del 1943 fins a la seva mort, a independentistes conspicus com Joan Sales, Raimon Galí i Lluís Ferran de Pol, promotors a Coyoacán (Mèxic) de la revista "Quaderns de l'Exili".\n¿Cambó fou la sublimació excelsa del possibilisme o, més aviat, un il·luminat, algú, com ell mateix escriu, amb un "excés d'imaginació que em feia veure les coses no com eren sinó com jo les volia"? La resposta al dilema dependrà de la subjectivitat de qui es pronunciï. Al cap i a la fi, jutjar Cambó vol dir parlar d'un mateix, com ha fet l'autor del llibre. Honestament i patriòtica. Descansi en pau, president Barrera.\nEtiquetes: Gaziel, Llibres


El Pebrasset: La tornada del linx 'britànic'\nEl linx eurasiàtic, parent major del linx ibèric, tornarà molt possiblement a acampar a gust per les illes britàniques 1.300 anys després de la seua extinció.\nEl Lynx UK Trust planeja la solta de 12 o 18 linxs en tres finques privades repartides per la geografia britànica: Norfolk i Cumbria (al nord-est i nord-oest d'Anglaterra) i Aberdeenshire (Escòcia). Si s'aconseguixen a temps els permisos de les dos institucions responsables la reintroducció seria possible abans de finals d'any.\nEls llocs triats tenen una notable sobrepoblació de cervos que és molt difícil mantindre baix control per la falta de depredadors. Els felins portarien en la fase inicial un GPS i es mourien per zones boscoses, despoblades i lluny de les granges.\nEl programa pilot es completaria en tres o cinc anys. Si els linxs demostren la seua capacitat d'adaptació a l'hàbitat, i si aconseguixen reproduir-se, el projecte podria estendre's a altres zones, seguint l'exemple marcat per la reintroducció de l'espècie a Suïssa (en els anys noranta) i a Alemanya (en les muntanyes Harz, l'any 2000).\nEtiquetas: -iesjsegrelles, 2015, 4eso, 4t biogeo, 4teso, BIO-GEO4ESO, biogeo4eso3, casanovamuñoze, linxiberic


DO Conca de Barberà. Institut Català de la Vinya i el Vi (INCAVI)\nLa Conca de Barberà és un territori vitivinícola amb una forta vinculació amb la història i la vocació agrària, unes qualitats que no han impedit que en aquesta terra pervisqui un intens esperit emprenedor i pioner, que fa de la regió un lloc de singular atractiu.\nPaisatge, història, productors innovadors i un raïm únic, el trepat, conformen una comarca vitivinícola com poques, on el passat ha deixat empremta en el present i marca el camí del futur.\nVisitar la Conca de Barberà és fer un passeig per la història de la viticultura, és tastar els vins dels cellers, és meravellar-se amb les famoses cooperatives modernistes que Àngel Guimerà anomenà les Catedrals del Vi i perdre's per les vinyes per descobrir de primera mà el sentiment que s'hi viu, gaudint de l'impressionant patrimoni històric i cultural del territori.\nTel +34 977 926 905\nLa Conca de Barberà és una comarca catalana situada a la part meridional de Catalunya, entre les províncies de Tarragona i Lleida i a la conca del riu Francolí i del seu afluent l’Anguera. La comarca està envoltada de carenes muntanyoses: a l’est, les serres de Miramar i del Cogulló; a l’oest, les serres del Tallat i de Vilobí; al nord, les serres de Montclar, Codony i Comalats; i al sud, les muntanyes de Prades.\nLa DO Conca de Barberà compta amb una superfície de vinya que ronda les 2.900 ha i engloba 15 termes municipals.\nAl fons de la Conca, al perfil profund de les valls dels rius Francolí i Anguera hi ha terrasses fluvials amb una gran presència de còdols i a l’extrem sud oest, a les vessants de les muntanyes de Prades s’hi troben sòls de pissarra amb abundant llicorella.\nLes altituds de conreu estan compreses entre els 350 i 900 metres, fet que condiciona els vins i aporta frescor, lleugeresa i una gran expressió aromàtica.\nEn general el clima de la DO és mediterrani, de transició entre la suavitat de les comarques tarragonines del litoral, influïdes per la proximitat al mar, i la continentalitat pròpia de les comarques lleidatanes. La modesta altitud de la serra de Miramar i l’estret de la Riba permeten una certa influència dels vents humits i temperats de la costa, però per altra banda, les marcades inversions tèrmiques hivernals accentuen les gelades a les parts baixes. Aquesta combinació fa que existeixi un diferencial tèrmic notable entre el dia i la nit, amb hiverns freds i estius no massa calorosos.\nLa temperatura mitjana anual està compresa entre els 13 i els 14ºC, amb màximes a l’estiu que poden arribar als 35ºC i mínimes per sota del 0ºC a l’hivern. La pluviometria se situa entre 450 i 550 mm anuals.\nLa varietat negra dominant és el Trepat, varietat autòctona de la zona, el segueixen en menor proporció l’Ull de Llebre i el Cabernet Sauvignon. Les varietats blanques dominants són el Macabeu i la Parellada. En menor proporció trobem el Chardonnay.\nEl 70% de la superfície vitícola de la regió l’ocupen les varietats Trepat, Macabeu i Parellada.\nChardonnay, Chenin, Garnatxa Blanca, Moscatell d’Alexandria, Moscatell de gra petit, Sauvignon Blanc, Sumoll Blanc i Viognier\nTrepat, Ull de llebre i Garnatxa Negra\nCabernet Sauvignon, Cabernet Franc, Garnatxa Negra, Merlot, Monestrell, Pinot Noir, Samsó (Carinyena), Syrah i Sumoll Negre.\nLa producció mitjana de la DO Conca de Barberà és de 8.500 hl. D’aquesta producció, els vins negres representen aproximadament el 51%, els rosats el 13% i els blancs el 36%. El conjunt de cellers comercialitzen 1 milió i poc d’ampolles de les quals el 75% es ven al mercat nacional i el 25% al mercat exterior.\nL’evolució de la viticultura a la Conca de Barberà ha anat molt lligada a l’evolució històrica de la comarca. Els antecedents més remots es remunten als temps dels romans. Durant l’ocupació sarraïna no es va abandonar del tot el cultiu ja que els metges àrabs lloaven el vi com a aliment i com a producte amb qualitats terapèutiques.\nAl segle XII, la zona va ser colonitzada pels catalans i en aquesta colonització i van tenir un paper molt important els ordes del Cister i del Temple. Els monjos del Cister, des del monestir de Poblet, i els del Temple des de la comanda de Barberà, van potenciar el conreu de la vinya i l’elaboració del vi i van transmetre la seva cultura als pagesos de la zona.\nA finals del segle XVIII i sobretot a mitjan segle XIX es va fer un gran pas. L’exportació del vi i d’aiguardent cap al nord d’Europa i el continent americà va convertir la vinya en el conreu gairebé exclusiu de la comarca però, l’extensió de la fil·loxera anorrearia completament aquesta època d’esplendor. Tot i això la pagesia de la comarca va saber ressorgir. La Conca de Barberà va ser pionera a Catalunya i a la resta de l’Estat, en l’agrupació dels pagesos en cooperatives agrícoles vinculades al sector vitivinícola.\nL’any 1884, els pagesos del poble de Barberà de la Conca van fundar un sindicat per elaborar el vi en comú i van iniciar la replantació de les vinyes a la Conca. L’èxit va coronar els esforços, i el 1903 es va alçar el primer edifici de nova planta, concebut com a celler cooperatiu, de tot l’Estat.\nUn reflex dels esforços de les diferents generacions de pagesos que han tornat a aixecar l’economia agrícola de la comarca, són els cellers modernistes, que Àngel Guimerà va anomenar «les catedrals del vi». Entre el 1912 i 1919 es van construir sis cellers modernistes a la comarca.\nA l’Estatuto del Vino, que pretenia regular la producció del vi a l’Estat així com la seva venda i circulació, publicat el 1932, ja es parla de la Conca de Barberà com a una de les denominacions d’origen que s’havien de protegir.\nEl primer reglament i el seu Consell Regulador van ser aprovat per una ordre del 19 de novembre de 1985 del Departament d’Agricultura, Ramaderia i Pesca de la Generalitat de Catalunya, el qual va ser posteriorment modificat per una altra ordre del 29 de setembre de 1989. El Ministeri d’Agricultura, Pesca i Alimentació va ratificar el reglament, a afectes de la seva defensa per l’Administració Central de l’Estat en els àmbits nacional i internacional, per Ordre del 14 de desembre de 1989.\nAmb l’ordre ARP/60/2006, del 16 de febrer, publicada al DOGC núm. 4.585, del 3 de març de 2006, es va aprovar la darrera reglamentació de la Denominació d’Origen Conca de Barberà, adaptant-la a la Llei d’Ordenació Vitivinícola Catalana.


Neix el BaPIS, el nou programa transversal i internacionalitzador de la UPF - Notícies - Focus UPF (UPF)\nNeix el BaPIS, el nou programa transversal i internacionalitzador de la UPF - Notícies\nEn la seva estratègia d’ampliar i diversificar la seva internacionalització, la Universitat Pompeu Fabra posa en marxa el curs 2020-2021 un nou projecte institucional, Barcelona Program for Interdisciplinary Studies (BaPIS), dissenyat per oferir una formació avançada amb la participació de totes les facultats que la integren i amb la voluntat de ser un programa de referència.\nEn paraules d’Isabel Valverde, vicerectora per a projectes per a la internacionalització: “Aquest nou programa respon a un dels aspectes clau de la nostra estratègia d’internacionalització, la d´oferir als nostres estudiants les millors oportunitats de tenir una experiència internacional que sigui alhora creativa, inclusiva i de gran qualitat acadèmica.”\nLa seva singularitat rau en el seu caràcter innovador: per la seva temàtica, que pren com a eix central la creativitat com factor humà, i per adreçar-se alhora a estudiants de la UPF i d’altres universitats d’arreu del món. D’aquesta manera, els estudiants de la Universitat podran gaudir d’una internacionalització a casa i els estudiants internacionals participar d’un programa immersiu.\nLa seva singularitat rau en el seu caràcter innovador: per la seva temàtica, que pren com a eix central la creativitat com factor humà, i per dirigir-se alhora a estudiants de la UPF i d’altres universitats d’arreu del món\nEl BaPIs destaca per la seva oferta singular i trencadora: d’una banda estableix ponts entre disciplines i permet cursar assignatures on la creativitat és objecte d’estudi i mètode d’aprenentatge. De l’altra, construeix un espai òptim per a la “internacionalització a casa”. Evoluciona des del Programa d’Estudis Hispànics i Europeus (PEHE), que durant més de quinze anys ha vingut acollint a la UPF estudiants internacionals procedents d’universitats dels Estats Units. Ara, el BaPIS, amplia i enriqueix el què havia estat el PEHE, en obrir-se a estudiants de tot el món i també de totes les facultats de la Universitat, que podran compartir una experiència internacional sense moure’s de casa, complementant així les possibilitats de mobilitat que la Universitat posa al seu abast. D’aquesta manera, el BaPIS continua i enforteix el model de la Barcelona International Summer School (BISS), que en només tres edicions ha aconseguit un gran èxit.\nEl programa s’oferirà de forma estable al primer i segon trimestre de cada curs acadèmic, i començarà el gener de 2021. Permetrà als estudiants de la UPF una ampliació de les opcions curriculars, que obtindran crèdits de Formació Transversal de Lliure Elecció. La matrícula tindrà lloc durant el primer trimestre del curs 2020-2021, en dates que s’anunciaran properament a la web del BaPIS.\nLa creativitat, el factor humà\nEn aquest nou mil·lenni, la societat es planteja i afronta reptes de complexitat sense precedents. En aquest horitzó la universitat, com a lloc de pensament crític, ha d’afirmar-se com a espai de reflexió, innovació i participació. El BaPIS té com a objectiu dotar als estudiants de coneixements i eines per afrontar aquests reptes posant al centre la creativitat, com el factor humà. Els estudiants estaran guiats per un professorat reconegut internacionalment, provinent de diferents departaments de la Universitat i amb una destacada trajectòria docent i investigadora.\nEls estudiants estaran guiats per un professorat reconegut internacionalment, provinent de diferents departaments de la Universitat i amb una destacada trajectòria docent i investigadora\nEls disset cursos amb que s’iniciarà el programa el mes de gener de 2021 tracten qüestions actuals com una exploració sobre què distingeix el cervell d’un ésser humà, com es percep l’art visual des de les neurociències, o bé com es desenvolupen mètodes analítics per a la millora de l’organització i la logística o com s’exploren les implicacions que tenen les noves tecnologies en relació als drets d’autor des del punt de vista legal. També s’examinen les innovacions introduïdes per la intel·ligència artificial a la governança, la manera en que les grans idees han canviat el món, la ciutat de Barcelona com espai de creació o els debats sobre l’anomenat cinema d’autor, entre d’altres.\nEls cursos inclouen tallers pràctics, viatges tutelats per professors a llocs i institucions rellevants, visites guiades, visites a empreses, seminaris i sessions de ponents convidats que comparteixen la seva experiència i les seves perspectives.\nEls cursos tenen un reconeixement de 6 crèdits (ECTS) cadascun i seran impartits en anglès i castellà. S’estructuren en 11 setmanes i 45 hores de durada, de manera similar a les assignatures de grau per tal que es puguin combinar fàcilment entre sí i amb l’oferta regular.\nEl BaPIS proposa, doncs, un viatge intel·lectual i personal als estudiants, que podran contrastar en els cursos punts de vista diferents, tant culturals com de disciplines.\nLa UPF dóna la benvinguda a més de 700 estudiants internacionals\nBaPIS, l'oportunitat d'estudiar temes actuals amb una perspectiva global\nLa Barcelona International Summer School es posa en marxa amb la participació de prop de 200 estudiants


Bettini: «Ha estat arribar i moldre»\nEl guanyador de l'etapa debuta enguany a la ronda francesa\nL'italià Paolo Bettini, de l'equip Mapei, no podia ocultar la seva satisfacció després de la seva victòria en la novena etapa del Tour de França en dir que «ha estat com arribar i moldre», en al·lusió a la seva primera victòria d'etapa en la seva primera participació.\n«Estic content de no haver-me retirat. Ho he passat molt malament les jornades anteriors a causa d'un refredat i del vent», matisà Bettini, qui afegí: «duc una temporada de cinema, ja que també he guanyat, entre altres coses, una prova de la Copa del Món».\nBettini afirmà que la jornada no fou tan senzilla com semblava. «Va tenir un inici fàcil, de por, per això de ser la vigília de l'alta muntanya».\nEl ciclista espanyol del conjunt italià del Mapei Manolo Beltrán, davant els nirvis viscuts a l'arribada, resumí de manera breu: «Això és una bogeria, és simplement el Tour».\nRespecte de l'etapa d'avui, en la qual arriba l'alta muntanya, el ciclista de Jaén va dir que «normalment hem d'estar a davant, però ja veurem demà quan acabi el dia com estam».


XXXVIII INTERCLUBS FEMENÍ DE CATALUNYA 2012 - LLavaneras\nData d'inici 12/06/2012\nCircuit XXXVIII INTERCLUBS FEMENI DE CATALUNYA - LIGUILLA 2012\nEl dia 12 de juny arribarem a la ultima volta de la 38 edició de la Lligueta. Com sabeu se celebrarà en el CG LLavaneras i aquest camp ens està preparant un final de festa que serà fantàstic. Esperem que el temps ens acompanyi i que puguem gaudir d'una competició excel·lent.\nPar 3 solidari (bola més propera)\nForat 8: Nuria Torra 1,10 m\nForat 18: Maria Trallero 3,51 m\nTots els equips podran disposar d'un buggie per la prova de LLavaneras.\nEntrenaments i Allotjament:\n- Sr. Marcelo Trallero\n- Sra. Crsitina Andreu (Arbitro Principal)\n- Salvador Bernades (Director Prova)\n1. Horari de Sortides LLavaneras\nEls dies d'entrenament seràn el dimarts dia 5, dimecres dia 6 i diumenge dia 10 de juny a partir de les 14 hores. S'haura de trucar per telefon amb 24 hores de antelació per fer la reserva de sortides.\nLa oferta per aquest camp, punxeu aqui.\nResultats partits a LLavaneras\n14/06/2012El Prat, campiones de la “Lligueta”\nEl Club de Golf de Llavaneras va albergar el passat dimarts 12 de juny la final del XXXVIII Interclubs Femení de Catalunya 2012, també conegut com la “Lligueta”, que van coronar les jugadores del Real Club de Golf El Prat – Nuria Araquistain, Mª Jose Ibars, Ana Vilella, Teresa Bagaria, Araceli Jover, Lourdes Perez, Teresa Casas i Carmen Bores, com campiones d’aquesta 38à edició.


Europe's Must See Places Of Worship | Desar un tren\ncasa > Europa viatges > Necessitat d'Europa Veure llocs de culte\nNecessitat d'Europa Veure llocs de culte\nper Abi Proud\nEls viatges de negocis a Tren, Viatges en tren Itàlia, Viatges en tren Espanya, Consells sobre viatges en tren, Viatge amb tren Turquia, Europa viatges\n(Darrera actualització de: 01/08/2021)\nEuropa és la llar d'una gran varietat d'història cultural i impressionant arquitectura, la majoria dels quals s'obté gràcies a la vasta col·lecció de el continent dels llocs de culte. És per això que avui en dia, hem arrodonit 3 que considerem de ser absolut deure-veu, cobrir edificis de renom mundial a través d'algunes de les ciutats més famoses d'Europa.\nTren de transport és l'Eco-friendly forma de viatjar. thEs article està escrit per educar sobre viatges en tren per Save Un tren, El més barat de tren Entrades lloc web en el Món.\n1. La basílica de Sant Pere, La ciutat del Vatica\nSituat a l'interior de les parets de la nació més petita de l'món, La ciutat del Vatica, Basílica de Sant Pere és, sens dubte, una de les majors gestes de la civilització de l'arquitectura i l'art. ara, un major atractiu dibuix 10 milió de visitants a l'any, aquesta impressionant estructura dóna a la Plaça de Sant Pere i compta amb una combinació d'opulència de l'art històric, columnes de marbre, i una cúpula emblemàtica revestida de mosaics dissenyada per Miquel Àngel (la qual es pot pujar a la part superior de, en cas que s'atreveixen a assumir el 491 passos en el camí!).\nTot i que es tracta d'un lloc tan popular entre els turistes, encara hi ha un estricte codi de vestimenta forçada que vostè ha de tenir en compte abans de visitar. Ha de portar pantalons llargs (és a dir, no pantalons curts, independentment de què tan calent que el sol és italiana), amb les dones permès usar faldilles més llarg que la longitud del genoll. També espatlles han d'estar coberts per tots els gèneres en tot moment.\nBasílica de Sant Pere està obert tots els dies de 07 a.m.-7 p.m. a l'abril a setembre i 07 a.m.-6 p.m. d'octubre a març. L'entrada és gratuïta (encara que hi ha costos d'admissió per a les seccions amb butlleta, com Tresor de Sant Pere i la cúpula de Sant Pere), malgrat això, ser conscients que les cues poden ser llargues, a causa dels escàners de seguretat i d'estil aeroport cal travessar primer.\n2. mesquita Blava (La Mesquita Blava), Istanbul\nSituat a la ciutat transcontinental de Turquia, Istanbul, la Mesquita de l'Sultà Ahmed es coneix comunament com la mesquita blava a causa del seu interior blau únic. Construït pel sultà otomà Ahmed I entre 1609 i 1616, aquesta impressionant estructura actua com una atracció turística i un lloc actiu de culte, és a dir, la mesquita està tancada als no devots durant les cinc oracions diàries – els temps de pregària es poden consultar aquí abans de visitar.\nHi ha un estricte codi de vestimenta que tots els visitants han de complir abans d'entrar a la mesquita. primerament, les sabates han de ser retirats i col·locats en la bossa de plàstic transparent proporcionada per la lliure mesquita de càrrega – A continuació, té l'opció de deixar les sabates en un forat cubicle o portar la bossa amb vostè. Quan es tracta de la seva roba, els homes han d'optar per la roba solta i assegurar-se que les seves cames estan cobertes, evitant elements com ara armilles i pantalons curts. Les dones també han de portar roba ajustada mentre s’asseguren els braços, cames, i el cabell estan coberts en tots els punts. Això vol dir que s'espera que les dones utilitzar el vel quan a l'interior i, ja que això pot ser un concepte nou per a molts visitants occidentals no musulmans, es recomana l'aprenentatge com utilitzar correctament aquest modest essencial de roba abans de viatjar.\nL'entrada és gratuïta (encara que una petita donació per contribuir a el manteniment general de l'edifici s'anima a la sortida) i, un cop dins, es permet la fotografia amb flash, el que significa que està lliure de prendre un munt de fermalls de pressió d'impressionant interior de la mesquita. Naturalment, no cal dir, que, com la Mesquita Blava continua sent un lloc actiu de culte, Assegureu-vos de romandre tranquil i respectuós tant de l'edifici i qualsevol fidels durant la seva visita.\n3. La Sagrada Família Basílica, Barcelona\nLa basílica de la Sagrada Família s'ha convertit en un punt de referència icònica espanyol, tot i la construcció està encara en construcció – Tot i que el treball es va iniciar en 1882, En l'actualitat, no s'espera que estigui acabat fins 2026! no obstant això, aquesta església semi-complet catòlica ja és una obra mestra arquitectònica, per la qual cosa és una atracció que cal veure indiscutible per als visitants de tot el món.\nObert a fidels i visitants des del segle 19, La Sagrada Família Basílica receives 4.5 milió de visitants cada any i ara opera un sistema d'entrada amb butlleta com a conseqüència – these are available to buy online up to two months before the date of your visit. Aquestes entrades funcionen en temps fixos d'entrada com un mitjà de reduir l'amuntegament, malgrat això, Una vegada que estàs dins de vostè és lliure de passar el temps que desitja admirar l'impressionant interior. Recomanem permetre el menys 2 hores per prendre adequadament en aquesta meravella arquitectònica. Per als visitants que busquen assistir a un servei religiós, massa es va dur a terme a les 9 am tots els diumenges i 8 pm tots els dissabtes, duradora 1 hora i està duent a terme en diversos idiomes.\nLa Sagrada Família Basílica implementa oficialment el codi de vestimenta estàndard per Esglésies Catòlica Romana, malgrat això, això no sol ser tan estrictament forçada, ja que és a la Mesquita de Sultan Ahmed, o la basílica de Sant Pere. dit això, segueix sent la nostra recomanació de seguir aquest codi de vestimenta sempre que sigui possible, el que significa que ha d'eliminar qualsevol barrets a l'entrada, utilitzar roba apropiada part superior de el cos que cobreix les espatlles, esquena, i estómac i legwear desgast que les cobertes sota de la cuixa.\nEuropa és la llar de molts bells llocs de culte que realment encapsular el poder incomparable de l'arquitectura i la inspiració religiosa. Per veure aquests punts de primera mà, viatjar pel continent en tren i reserva amb Desar un tren to leave no stone upturned across Europe’s many sights and attractions.\nEl voleu incrustar al nostre bloc “3 D'Europa cal veure els llocs de culte” al seu lloc? Pot prendre les nostres fotos i text i donar-nos crèdit amb un enllaç a aquest blog. O feu clic aquí: https://iframely.com/embed/https%3A%2F%2Fwww.saveatrain.com%2Fblog%2Feurope-places-worship%2F%3Flang%3Dca (...)- (Desplaçar cap avall una mica per veure el codi d'inserció)\nSi vols ser amable amb els seus usuaris, pot guiar-los directament a la nostra pàgina amb l'enllaç de dalt o utilitzar l'enllaç embed.ly.\nEn el següent enllaç, trobarà les nostres rutes de tren més populars – https://www.saveatrain.com/routes_sitemap.xml, aquest enllaç és per a les rutes de pàgines de destinació Anglès, però també tenim https://www.saveatrain.com/tr_routes_sitemap.xml, i es pot canviar el tr a el francès o alemany i altres idiomes de la seva elecció.\nLaSagradaFamilia Mosque Els viatges en tren traveltips la ciutat del Vatica worship\nSóc una creadora de continguts i una orgullosa dona islàmica pel meu temps lliure que escric contingut i la meva feina és fer abayas, hijabs i una gamma de modesta roba islàmica per a dones. - Podeu fer clic aquí per en contacte amb mi\nSuperior 5 Què fer durant una curta visita a Luxemburg\nViatges en tren Luxemburg, Consells sobre viatges en tren, Europa viatges\nModernes galeries d'art a Europa i on trobar\nTren Viatge França, Viatges en tren Itàlia, Viatges en tren Suïssa, Viatges en tren Regne Unit, Europa viatges\nOn trobar Consigna centres a Alemanya?


12 de febrer de 1864\n8 de març de 1958 (94 anys)\nAlfons XII d'Espanya, Ferran de Borbó i Borbó, Maria Isabel d'Espanya, Maria de la Pau d'Espanya i Maria del Pilar de Borbó i Borbó\nNascuda al Palau Reial de Madrid el dia 12 de febrer de l'any 1864 essent filla de la reina Isabel II d'Espanya i del príncep consort Francesc d'Assís d'Espanya. La infanta era néta del rei Ferran VII d'Espanya i de la princesa Maria Cristina de Borbó-Dues Sicílies per via materna, mentre que per via paterna ho era de l'infant Francesc de Paula d'Espanya i de la princesa Lluïsa Carlota de Borbó-Dues Sicílies.\nLa infanta es casà el 6 de març de l'any 1886 amb el príncep Antoni d'Orleans de la Casa reial dels Orleans que exercia el títol de duc de Galliera. Antoni era fill del príncep Antoni d'Orleans i de la infanta Lluïsa Ferranda d'Espanya. El príncep era nét del rei Ferran VII d'Espanya i del rei Lluís Felip I de França. La parella tingué dos fills:\nSAR el príncep Alfons d'Orleans-Borbó, nat el 1886 a Madrid i mort el 1975 a Sanlúcar de Barrameda. Es casà amb la princesa Beatriu del Regne Unit.\nSAR el príncep Lluís Ferran d'Orleans-Borbó, nat el 1888 i mort el 1945.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eulàlia_d%27Espanya&oldid=18746381»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 ago 2017 a les 14:09.


La Federació Catalana de Futbol obre diligències en el cas CF Parets - Mollet a mà\nLa Federació Catalana de Futbol obre diligències en el cas CF Parets\nEl màxim organisme del futbol català estudiarà si hi va haver frau esportiu.\nDivendres, 8 de juliol de 2011 | 20:55h\nEl Comitè d’Apel•lació ha decidit desautoritzar al Comitè de Competició i obrir diligències contra el CF Parets. La decisió s’ha pres després que el CF Mollet UE presentés un recurs per considerar “irregular” un partit en que els jugadors del juvenil B del Parets es "van deixar guanyar contra el CD Montcada". Si els paretans haguessin guanyat l’encontre, el conjunt molletà hauria aconseguit matemàticament l’ascens.\nDe fet, segons el club molletà, durant el matx es va poder veure clarament que l’equip local volia perdre, ja que es va mostrar passiu en el terreny de joc. A més, es van escoltar càntics en contra del CF Mollet UE. Fa unes setmanes, el Comitè de Competició va dir que “no hi havia arguments sòlids”. No obstant, el Comitè d’Apel•lació ha desestimat la resolució després de valorar les proves i obrirà diligències al CF Parets.


Compromís proposa la creació de menjadors socials d’estiu per a xiquets i xiquetes en risc de desnutrició – Compromís per Castelló\nPublicat el 20 maig 2014 en Benestar Social i Ocupació\nLa portaveu adjunta de Compromís a l’Ajuntament de Castelló, Ali Brancal, ha explicat avui que “en aquest plenari de maig presentem una moció per tal s’instar a la Junta de Govern Local a la creació d’un menjadors socials d’estiu a la ciutat de Castelló per atendre xiquets i xiquetes en risc de desnutrició”.\nAli Brancal ha comentat que “en la mateixa moció també plantegem que s’incrementen els recursos destinats, via convenis a entitats i ens locals, a becar places de colònies, casals, campaments i rutes per a l’estiu que permeta als xiquets i xiquetes tindre tres menjades diàries i igualtat d’accés al lleure”.\nSegons la regidora de Compromís “donades les elevades xifres de pobresa actual, que afecten a molts xiquets i xiquetes valencians, i segons les dades de les ONGs, es fa imprescindible que abordem aquest problema. En aquest sentit, cal denunciar igualment la situació d’impagament de la Conselleria amb els menjadors escolars, tant pel que fa a les beques com a les despeses de funcionament. A hores d’ara, la Conselleria només ha abonat els diners corresponents al mes de desembre devent les despeses corresponents al que va d’any de funcionament dels menjadors escolars. Açò està posant en greus problemes el manteniment dels mateixos. Només al CEIP Herrero, per exemple, se li deuen 60.000 euros en concepte de beques de menjador del que va del 2014. A més a més, el retall de les ajudes de menjador, amb la reducció dràstica dels alumnes que rebien la beca completa, ha fet que nombrosos alumnes necessitats, amb una beca del 70%, hagen deixat el menjador escolar per no poder assumir la resta de diners”.\nFinalment, Ali Brancal ha afegit que “per tal de coordinar totes les accions que es realitzen a la ciutat per lluitar contra la fam i la malnutrició, especialment la infantil, proposem la creació d’un òrgan de coordinació que done coneixement, cada sis mesos, de les propostes i línies de treball a través del Consell de Benestar. La regidoria de Benestar Social serà la responsable de coordinar la resta de departaments, òrgans i regidories a l’ hora de mobilitzar recursos i definir les accions de lluita contra la fam i la malnutrició”.\nArxivat en: Benestar Social i Ocupació\n← Una veu per defensar Castelló a Europa\nCompromís per Castelló mostra el seu rebuig a les multes per la celebració de paelles al Casal Popular de Castelló →


Els Xics de Granollers descarreguen el 3de8 més matiner de la seva història a Vilafranca\nEl més matiner (i de llarg) dels Xics de Granollers\nSense gralles no hi ha castells. Però sense timbals…\nQuatre colles, dues Àligues\n[dropcap]E[/dropcap]ls Xics de Granollers han protagonitzat la millor actuació d’una jornada on la colla amfitriona, la Jove de Vilafranca, aprofita la proximitat de la celebració de Sant Jordi per presentar-se a casa en aquesta quarta temporada de vida castellera.\nInteressant presència dels de Granollers que han deixat molt bones sensacions amb els seus castells, atacant d’inici una torre de 7 resolta amb molta facilitat, i d’unes mides -força àgil i molt segura- que ha convidat a l’optimisme per recuperar la torre de 8 folrada que cap dels intents de la temporada passada va reixir. El 2de7 ha sigut una molt bona carta de presentació, sí, però l’anunci del 3de8 agafava de sorpressa a més d’un. I per demostrar el bon treball d’assaig sobre aquesta construcció, els de la camisa grana s’han apuntat un 3 que si bé ha necessitat controlar aquell punt de nervi de l’estrena, i malgrat agafar-se amb les mides un pèl tancades, l’han tingut al seu abast i sota control en tot moment. La celebració d’aquesta fita no s’ha fet esperar. I amb els deures fets, un tranquil 5de7 ha tancat la seva actuació, de notable.\nLa Colla Jove Xiquets de Vilafranca enceta les diades vilafranquines a casa i ho fa estrenant un bonic 3de7. Aquest ha estat el millor castell que han presentat avui els vilafranquins. Passar d’un 3de7 estàtic, a passar a l’intent desmuntat del 5de6 de la segona ronda, segurament podríem trobar-li diversos motius que ho han condicionat, com podria ser l’estrena d’alguna canalla nova que no ha vist clara la construcció i que ha finalment ha decidit fer-se enrera. Tanmateix, la posició d’algun segon tampoc augurava que el desenllaç fos fàcil. Han estat bé amb la torre de 6 i el 4de6 (net). Per acomiadar-se han descarregat el pilar de 5 però després d’insistir, ja que prèviament en dues ocasions més els ha quedat en intent desmuntat.\nPer la seva banda, els Xiquets del Serrallo han tingut en el 4de7 amb l’agulla el seu millor castell. Ha pujat nerviós i ha donat la sensació que patiria més del compte, sobretot l’estructura del quatre, però els tarragonins han posat tots els sentits per controlar la situació i apuntar-se el primer d’aquesta temporada. També han completat un lleuger i fàcil 4de7, i han segellat la seva actuació amb un 3de7 de postal.\nPer últim, els Castellers del Riberal s’han apuntat el 2de6 com a millor construcció, a més d’un lent 3de6 i acabant amb un intent molt fluix de 4de6 net que no ha arribat gaire lluny.\nEn general les colles no han desplaçat massa efectius i ha estat necessària la col·laboració entre elles en la majoria de les pinyes.\nEl 2de7 dels Xics és el segon que sumen en aquest curs, fita destacable, però el seu 3de8, a més de deixar bones sensacions, ha significat, i de llarg, el més matiner de la seva història. Per trobar el seu 3de8 descarregat més matiner calia remuntar-se al 27 de juny de 1999, durant la Festa Major de Sant Cugat del Vallès.\nÉs cert que mantenir l’activitat castellera al Riberal i fer un desplaçament a Vilafranca -actuant a més de 200 quilòmetres de casa- no és tasca fàcil, però sense l’acompanyament d’un timbal l’execució del castell s’empobreix. Les gralles del Riberal han tocat sense timbal i potser en aquests casos caldria comptar amb la bona voluntat d’altres grallers companys a plaça.\nI parlant de gralles i timbals, Vilafranca celebrava a la mateixa hora un dels actes del Dia del Graller. Durant la primera ronda l’Àliga de Vilafranca i, al seu darrere la de Barcelona, s’han barrejat a la Plaça de la Constitució, indret on se celebrava la diada. La gent de les quatre colles no han tingut cap altre remei que obrir pas a les dues bèsties i els seguidors de la cercavila.\n3de8 dels Xics de Granollers (@XicsGranollers)


El PSC denuncia 'l'incomprensible silenci' del Govern a nou dies de la cimera anticrisi ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4060. Dissabte, 23 de juny de 2018 09:55 h\nEconomia Última actualització Dijous, 17 de març de 2011 05:00 h\nCollboni ha avisat que l'executiu 'no ha presentat cap document de propostes, ni es coneix amb detall quins seran els participants'\nEl portaveu del Grup socialista a la comissió d'Empresa i Ocupació al Parlament, Jaume Collboni, ha denunciat aquest dimecres 'l'incomprensible silenci pel que fa a un esdeveniment d'importància cabdal pel futur de l'economia catalana'. Ha lamentat que 'a nou dies de la celebració de la cimera anticrisi, el Govern no ha presentat cap document de propostes, ni es coneix amb detall quins seran els participants'. Collboni ha assegurat que l'executiu encara no els ha comunicat 'ni el què, ni el qui, ni el com', i que tenen l'obligació de presentar-se a la cimera amb 'propostes concretes'. A més, ha reiterat que 'no aniran a la cimera a buscar una fotografia sinó a acordar solucions'.\ncimera, govern, Jaume Collboni, PSC\nCollboni ha fet aquestes declaracions després de reunir-se amb la direcció del sindicat UGT juntament amb la diputada Montserrat Capdevila. S'ha compromès a 'seguir pressionant el Govern català perquè adopti mesures concretes en matèria de política industrial' i ha reiterat la preocupació que comparteixen amb els sindicats, sobre el futur del sector del motor a Catalunya.\nEn aquest context, Collboni ha volgut destacar que les darreres deslocalitzacions són especialment preocupants i que tenen una relació directe amb la manca d'una política industrial ben definida per part del Govern. Per altra banda, el diputat socialista ha valorat positivament el procés de formació i contractació de 700 nous treballadors per part de Seat i ha afegit que 'és fruit d'accions concretes i estratègies concretades per l'anterior Govern' i ha considerat que constitueix 'bon exemple de política industrial ben orientada'.\n17 de març de 2011, 13.22 h\nAquest Collboni, exemple d'ineptitut en Marketing, encara es permet culpar al Govern, de sols 3 mesos, de les deslocalitzacions d'empreses que ells no van saber evitar i probablemnt ni enterar-se perque estaban molt ocupats amb dilapidar els pocs diners que quedavan


Hotel Residenza Del Golfo Praia a Mare Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nViale Europa, Praia a Mare, Praia a Mare, Itàlia, 87028 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Praia a Mare, no busqui més enllà de Hotel Residenza Del Golfo. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Residenza Del Golfo asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, servei de despertador, escriptori, mini bar, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent platja privada, piscina exterior, buceig, solàrium, parc infantil. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Hotel Residenza Del Golfo la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Praia a Mare.


Dies de Nadal i Sant Esteve amb restriccions, tranquils pels serveis essencials, a Vilafranca | RTVVilafranca\nEl toc de queda, instaurat fa pocs dies, ha afectat de manera notòria a l’activitat al carrer durant les nits de Nadal i Sant Esteve\nPer segon any seguit, les celebracions de Nadal s’estan veient afectades per les restriccions sanitàries per tal de contenir l’expansió dels contagis de Covid-19. La mesura més contundent i que més influència té en l’àmbit de les interaccions socials és el toc de queda entre la 1 de la nit i les 6 del matí. Els sectors que, per diverses raons, ofereixen servei durant els dies festius n’han viscut les conseqüències d’una nit de Nadal molt diferent.\nUn primer exemple són els sanitaris, com ara els que treballen a les urgències de l’Hospital Comarcal de l’Alt Penedès. Una de les infermeres que va fer guàrdia durant aquesta jornada és la Carmen Bravo. Bravo, relatava una nit molt semblant a les de cada any per aquestes dates.\nD’altra banda, un altre sector relacionat amb la salut, com són les farmàcies parlen d’una nit molt tranquil·la. A la farmàcia Benedicto oferien el servei de guàrdia. La majoria de consultes durant el dia de Nadal eren relacionades amb la cerca insistent de tests d’antígens.\nDes de la Policia Local, el sotsinspector, Joan Vich, corrobora la poca activitat al carrer durant el cap de setmana festiu. De divendres a dissabte només s’han registrat 6 requeriments, tots relacionats amb l’incompliment del toc de queda o per no portar posada la mascareta.\nEn aquest sentit, es pot parlar d’unes celebracions de Nadal i Sant Esteve amb una activitat mínima als carrers de Vilafranca per segon any consecutiu.\nCOVID-19, Nadal 2021, restriccions, serveis essencials, toc de queda