Llibertat ja per a Pablo Hasél! Prenguem els carrers per l'amnistia total\nLlibertat ja per a Pablo Hasél! Prenguem els carrers per l’amnistia total\nEn la matinada d'aquest dimarts 16 de febrer un dispositiu policial ha irromput en el rectorat de la Universitat de Lleida on Pablo Hasél s'havia tancat per a enfrontar el seu empresonament. La policia ha desallotjat a totes les persones fins a detenir a Pablo. Aquest atac a les llibertats democràtiques no pot quedar impune, hem d'estendre la ràbia i la solidaritat pels barris, els centres de treball i d'estudi Amnistia total ja!\nEl Règim del 78 ha aconseguit detenir a Pablo Hasél en la matinada d’aquest dimarts 16 de febrer, el raper que fa anys que ho denuncia; un autèntic atac a les llibertats polítiques i d’expressió. No obstant això, des que l’Audiència Nacional va establir l’ordre judicial que ho obligava a ingressar a la presó, les mobilitzacions de suport es van estendre per ciutats de tot l’Estat espanyol i la solidaritat ha travessat les fronteres.\nHasél ha plantat cara a la repressió i per això es va tancar aquest diumenge en el rectorat de la Universitat de Lleida, per a resistir al costat de centenars de persones el seu empresonament. Mentrestant, el Govern de la Generalitat enviava reforços a la policia autonòmica, els mossos d’esquadra: els partits del processisme també són responsables de la detenció. I el rector ha donat permís perquè entre la policia a una facultat. Tots còmplices dels seus carcellers.\nAquest acte de resistència de Pablo Hasél en els seus últims moments de llibertat ha estat la millor denúncia a un Estat que reprimeix a artistes, periodistes, polítiques o sindicalistes. Ha estat un anomenat a la lluita i la solidaritat que tota l’esquerra hem de prendre.\nTotes les organitzacions socials, polítiques i sindicals hem de mobilitzar-nos fins a aconseguir l’amnistia total. No fer-ho seria ser còmplice d’un Estat criminal al servei de l’IBEX35, del seu sistema judicial i els seus cossos repressius heretats de la dictadura, i d’una Monarquia que vol silenciar a un raper que denuncia la seva corrupció i els seus crims.\nMentre policies torturadors, així com banquers, polítics i membres de la Casa Reial corruptes queden en impunitat, lluitadores i lluitadors viuen dia rere dia la repressió política. Tot això amb la complicitat del Govern "progressista" del PSOE i Unides Podemos que no sols no ha denunciat la detenció de Pablo Hasél, ni s’ha plantejat en cap moment l’amnistia, ni tan sols l’indult, sinó que fins i tot s’ha pronunciat a favor del seu empresonament des de la Fiscalia. Comprensius i "demòcrates" quan es tracta de l’extrema dreta, carceraris quan es tracta d’Hasél i de l’esquerra combativa que no abaixa el cap. És inacceptable i no els pot sortir gratis políticament.\nPer això des del Corrent Revolucionari de Treballadores i Treballadors (CRT) i des de la joventut anticapitalista de Contracorrent fem un anomenat a la mobilització, a sumar-nos a totes les convocatòries i a continuar organitzant-nos des dels barris, centres de treball i d’estudi fins a aconseguir l’amnistia total de Pablo Hasél i tots els presos polítics.


On_8 by Revista On - issuu\nAGOSTSETEMBRE 09 Exemplar gratuït\nCOMERÇOS TRADICIONALS QUE SOBREVIUEN TRIATLÓ: ESPORT 3 EN 1 EL PORT ES FA A LA MAR DE LA FESTA I LES LLETRES COM ES VA FER EL PROGRAMA DE FESTA MAJOR\neditorial Supervivència de tradició i cultura, quimera o realitat? Hi ha tradicions que creuen oceans de temps i persisteixen malgrat el pas dels anys. Aquest és el leitmotiv del número 8 d’ON, que té com a temes principals els comerços tradicionals de Sitges i Ribes que han sobreviscut durant dècades, i la Festa Major, la festa sitgetana per excel·lència, declarada d’Interès Nacional i que respira ben viva, any rere any. Precisament, en l’article d’opinió Vicenç Morando tracta el fet de com alguns comerços tradicionals han sabut desafiar les agulles del rellotge i el nou model de comerç actual. Nedant, corrent i en bicicleta, ON fa un recorregut pels secrets i les claus per a assolir una triatló i amb rècord, alguns dels membres de l’equip de Triatló del Club Natació Sitges en desvetllen les claus. I ON continua acostant als seus lectors les notícies del Port d’Aiguadolç, un espai que a l’estiu viu la seva activitat al màxim, celebrant les festes del Carme, el seu certamen literari i que evoluciona dia a dia per a oferir a Sitges una oferta d’oci, esport, comerç i restauració ben rica. La Festa Major de Sitges és un dels esdeveniments més esperats de la vila. Per aquest motiu, ON dedica bona part d’aquesta edició a parlar d’alguns dels detalls més curiosos dels preparatius de la festa, tals com el making of del programa o una conversa amb els pendonistes de Festa Major i de Santa Tecla, que expliquen el que significa formar part activa de la festa amb l’honor d’aquest encàrrec. De la mà de Joan Iriarte, els ulls dels lectors es traslladen fins a la nit i les aromes de Marràqueix. I seguint amb l’art, descobrim la gran oferta d’art en les més variades tècniques i estils, a les galeries d’art sitgetanes, tota una explosió de creativitat escampada pels carrers de la vila. La secció +Moda arriba amb les darreres propostes de l’estiu per a vestir les pells daurades del sol i les nits fresques de vacances. L’agenda, la guia de shopping, eat&drink i l’aparador rubriquen les propostes culturals, d’oci i comercials per a l’equador i la recta final de l’estació. Tot això sense parar, com fent una triatló i apostant sempre per seguir endavant, després d’una festa d’aniversari del primer any d’ON al bar Magma càlida, que va acostar els lectors a un equip que treballa per una revista nova, fresca i de qualitat. Una bona companya de travesia en bona companyia, així és com ON vol arribar a la meta. I només és possible de la vostra mà.\n4 · Comerços tradicionals amb solera de Sitges i Ribes 10 · Opinió 12 · Les claus i els atractius de l’esport triple: triatló 17 · Les lletres i la festa s’instal·len al port d’Aiguadolç 20 · Descobrim el backstage del programa de Festa Major de Sitges 24 · L’honor dels pendonistes de Sant Bartomeu i Santa Tecla 26 · Joan Iriarte fa un cop d’ull a la nit de Marràkeix 27 · L’art s’escampa a Sitges amb les galeries d’art 28 · +moda 32 · Agenda 34 · Guia 38 · Aparador\nEDITOR Santi Terraza / DIRECTORA Lidia Gázquez / ÀREA COMERCIAL Claudio Berdala (cap) · Manel Carbonell / DISSENY I MAQUETACIÓ Juanjo Requena / FOTOGRAFIA Jesús París HI COL·LABOREN EN AQUEST NÚMERO: Marta Aragó, Magí Fortuny, Joan Iriarte, Vicenç Morando, Judit Paretas, Edu Ripoll, Joan Tutusaus sitges/sant pere\nREDACCIÓ Sant Honorat, 32-34 · 08870 Sitges / T 93 894 53 75 · F 93 811 14 12 / on@hydramedia.info / www.oncultura.com DL: B-35083-2008 / La tirada d’aquest número d’ON és de 5.000 exemplars / Impressió: L’Eco de Sitges\nSUPERVIVENTS HISTÒRICS Catalunya ha estat, històricament, un país de botiguers. No en va, el petit comerç ha esdevingut un dels motors principals de l’economia catalana des dels segles XIX i XX, sense que això hagi impedit la consolidació paral·lela de grans firmes multinacionals. De fet, ha estat la penetració d’aquestes grans empreses, sumada a la recessió econòmica i a la manca de relleu generacional, la que ha provocat el tancament progressiu de comerços històrics a tot el Principat.\nEl Garraf tampoc n’ha estat cap excepció, tot i que el comerç de proximitat potser gaudeix de millor salut que el d’altres zones del país. Sobretot, en comparació amb el que passa a les grans ciutats. És per això que el passeig lector d’aquesta ocasió ens apropa fins a sis dels establiments més carismàtics de Sitges i de Ribes. Tots ells, fundats abans de la Guerra Civil i amb molta història viva entre les seves parets. Més enllà del vessant comercial, la seva trajectòria també és un bon reflex per a comprovar com han evolucionat els nostres pobles i la seva gent. La lògica ens diu que tot recorregut –ni que sigui a través d’aquestes pàgines– requereix un bon calçat i, per això, la primera parada és a la sabateria Pañella de Sitges. Ubicada al número 7 de la plaça de l’Ajuntament, en una antiga casa de pescadors, el negoci va obrir les seves portes l’any 1933, després que el seu fundador, Isidre Pañella i Comas, tornés de Cuba meravellat per la indústria sabatera del país caribeny. Allà hi tenia un cosí que s’hi dedicava “amb uns resultats econòmics prou bons, i això el va acabar de convèncer per muntar la seva pròpia botiga”. Així ho relata la Carmen Pañella, néta de l’Isidre i una de les propietàries actuals de\nl’establiment. Ella és la tercera generació que està al capdavant de la sabateria; més de 75 anys en què el funcionament del negoci i les tendències de la moda han canviat substancialment. “Abans, la majoria de proveïdors eren catalans o espanyols, mentre que ara predominen els italians i els xinesos”, explica la Carmen, que també creu que la gent “cada cop prioritza més les marques en detriment del calçat artesanal”. I és curiós, perquè un dels elements que caracteritza la sabateria Pañella són, precisament, “les sandàlies amb fantasies”. Un producte que reafirma la identitat del negoci i que, alhora, “serveix per a atraure el client que busca un producte que no es troba a tot arreu”. Amb el calçat assegurat, el següent pas per a fer una bona travessia és tenir l’estómac ple, perquè no defalleixin les forces, i això ens porta al capdavall del carrer del Pi, a Ribes. Allà s’hi troba la botiga de queviures Can Manel. L’establiment actual és de l’any 1938, malgrat que els seus orígens rauen en la bodega que en Manel Marcer i Bolet havia obert al carrer Sant Isidre pels volts del 1920. Des d’aleshores, Can Manel s’ha convertit en un dels referents del petit comerç ribetà. Potser hi ajuda que, des dels seus inicis,\nEl Cable ha sabut adaptar-se als nous temps i demanda\nCan Ramos va començar com a botiga de queviures\na la botiga s’hi podia trobar pràcticament de tot: des d’aliments i sabó fins ceràmica o coets. Amb el pas dels anys, la seva especialitat s’ha desviat cap als productes frescos i, sobretot, la carn. Bona part de la culpa la tenia el seu antic escorxador, situat a la part de darrere de la botiga. “Ens portaven els animals i nosaltres mateixos ens encarregàvem de matar-los i de fer-ne la posterior elaboració artesanal”, comenta la Montse Marcer, néta del fundador i una de les actuals responsables del negoci. L’evolució d’unes lleis agroalimentàries cada cop més estrictes, però, ha impedit la continuació d’aquest sistema tradicional. Un fet que no ha pogut modificar, també val a dir-ho, la filosofia comercial de Can Manel. “A les grans superfícies t’ho trobes tot envasat i, potser per això, els nostres clients són dels que saben apreciar la qualitat de la carn fresca i tallada al moment”, afirma la Montse. Ella té clar que l’embotit\ni els productes càrnics han estat “una de les claus” del seu èxit, i que “així serà fins a l’últim dia”. Sortint de Can Manel, i amb la calor pròpia de l’estiu mediterrani, hi ha poques coses que vinguin més de gust que una cervesa ben fresca. És per això que tornem a Sitges, direcció al Cable. Situat a la cantonada entre els carrers Barcelona i Santiago Rusiñol, aquest bar és un dels clàssics de la identitat sitgetana. El negoci va començar a funcionar a l’any 1940 sota el nom de Ca la Rossita, just on ara s’hi troba la discoteca Tràiler. I és que no va ser fins al cap de setze anys, al 1956, que el Cable va canviar de local i va adoptar el nom actual. El seu origen, a més, no té pèrdua. El bar era un refugi habitual dels pescadors de l’època, que hi anaven a petar la xerrada quan tornaven de mar endins. Un d’ells, per referir-se a un dels vins que se servien directament de les bótes, acostumava a dir que era\nConstruccions i Reformes en General Av. de les Flors, 18 · 08870 Sitges BCN T. 93 894 50 57 · M. 660 23 22 99\n7 “més fort que un cable”... i d’aquí en va quedar el nom. D’aquella anècdota ja n’ha passat més de mig segle, però la denominació no és l’únic que se n’ha conservat. Tal com explica en Manel Andreu, nét dels fundadors Josep Andreu i Rosa Almirall, “el negoci s’ha modernitzat bastant en els últims anys, encara que sempre s’ha intentat mantenir l’estètica original del bar”. En aquest procés de modernització del Cable, hi ha una data clau. Es tracta de la Festa Major del 2003, quan en Manel i el seu germà van començar a fer-se càrrec del bar per donar un cop de mà al seu pare. De fet, l’experiència va ser tan bona, que ara ja s’hi dediquen exclusivament. Després de refrescar-se amb una cervesa, una altra possibilitat per gaudir d’un viatge lector és fumar-se un bon puro havà. El ventall d’ofertes és ampli i, per estar ben assessorat, què millor que acostar-se al carrer Nou de Ribes, just al costat de la plaça Marcer. Allà s’hi troba l’estanc Ramos, que sempre ha tingut en els puros un dels seus productes més preuats. Aquest any, amb els triomfs del Barça, “se n’han venut més que mai”, ressalta en Josep Maria Ramos, propietari del comerç. A l’estanc, però, s’hi ven una mica de tot. No es pot oblidar que, en els seus inicis, la botiga era més aviat de queviures, tal com indica el seu nom originari: Colmado la Violeta. La inauguració va ser el dia de\nSant Josep del 1917, en què es van fer 87 pessetes de calaix. El fundador del negoci, Adolfo Ramos i Coma, tenia la idea de seguir-se dedicant a la venda d’ultramarins, però “va sorgir la possibilitat d’assumir la titularitat de l’estanc i no s’ho va pensar”, recorda en Josep Maria. Des d’aquell moment, Can Ramos ha combinat les queviures amb els productes més propis d’una expenedoria, com ara els segells. També mereixen especial atenció les seves botifarres, elaborades artesanalment amb escorxador propi fins fa ben poc. Ara, en canvi, bona part del volum del negoci se sustenta en “les diferents especialitats de tabac i en les targetes de transport públic”. És per això que en Josep Maria pensa que, “més que una simple botiga, l’estanc és un establiment al servei del ciutadà”. Hi ha qui considera els puros com una petita font de plaer, però abusar-ne tampoc és massa bo. Per si de cas, no costa res tenir a mà unes pastilles per la tos. En aquest cas, de la farmàcia degana de Sitges: la del doctor Josep Ferret de Querol, malgrat la triste pèrdua de l’emblemàtic edifici a començament dels vuitanta. Ell va ser el primer d’una nissaga de farmacèutics que ja va per la quarta generació. Durant aquests més de cent anys, el tipus de negoci ha evolucionat molt, i els antics remeis casolans han cedit mica en mica el seu protagonisme a una gamma infinita de medicaments.\nLa farmàcia Ferret es manté i evoluciona amb els temps\nLa pastisseria Pascual de Ribes, un referent en postres\nEl que sí que s’ha mantingut és “la figura del farmacèutic que escolta la gent i li dóna consells, tot i que el que acaba curant o no són els mateixos medicaments”. Aquesta és l’opinió de Javier Ferret, descendent del fundador i actual propietari de la farmàcia. Ferret creu que el sector farmacèutic es basa molt en el rigor, si bé està convençut que anys enrere hi havia un tractament més acurat del que eren els diagnòstics i la problemàtica de l’abús dels medicaments. “La gent d’ara va molt més accelerada”, exposa Javier. El local, en funcionament des del 1905, continua formant part del paisatge quotidià del Cap de la Vila. I una de les imatges més habituals del negoci és la figura del robot dispensador, que va ser un dels primers de les seves característiques a Catalunya. En això, la farmàcia Ferret de Querol també pot presumir d’anar “un pas per endavant”. L’última parada d’aquest passeig lec-\ntor ens torna a acostar fins a Ribes. En aquesta ocasió, per tastar de ben a prop el progrés que ha viscut la pastisseria en l’últim segle i mig. Aquesta és l’edat que té la pastisseria Pascual, popularment coneguda com Cal Forner Vell. El negoci es va posar en marxa al 1855 amb un petit forn de pa, però ara mateix és una de les actuals referències catalanes del món de les postres. Segurament, això és el fruit de les cinc generacions familiars que s’hi han dedicat i que segueixen fent-ho. Totes elles han sabut adaptar-se als nous temps “conservant una manera de fer basada en mètodes tradicionals”. Especialment, en tot allò que fa referència a la selecció de les matèries primes. “Els nostres productes, a diferència dels industrials i de la brioixeria congelada, estan elaborats amb aliments de primera qualitat; el preu final potser és més elevat, però val la pena”. Així és com pensa Nemesi Pascual,\nPASTISSERIA · BOMBONERIA · CAFETERIA\nFundada l’any 1895\nPlaça de l’Ajuntament, 10 · SITGES · Tel. 93 894 02 13\nSantiago Rosiñol, 18 Baixos · Tel. 93 811 10 86 www.farrerons.com · info@farrerons.com\nCan Manel, al final de l’emblemàtic carrer del Pi a Ribes\nmàxim propietari de l’establiment. En Mesi encara recorda quan el pa era un producte “mig controlat per l’Estat”, ja que es feia servir com a referència per marcar altres preus de productes bàsics. D’aquella època, en què les fleques només feien dues o tres classes de pa, s’ha passat a la gran varietat que hi ha avui en dia. I el mateix passa amb la pastisseria.\nLa seva eclosió va ser durant la dècada dels setanta, tot i que “les tècniques d’ara permeten fer unes elaboracions que aleshores semblaven impossibles”. A Sitges la pastisseria artesana també es manté de la mà d’alguns establiments com Can Massó o Can Sabaté. Can Sabaté des de l’any 1895 conserva el seu mètode tradicional d’elaboració de productes i\nDetall de la façana de Can Pascual\nés gràcies a l’associació de tortells, panellets, bunyols, etc. a les celebracions, que el negoci gaudeix de bona salut. I és que, com comenten els seus responsables, “allò d’anar a comprar el pastís diumenge s’està perdent”. Sort que, com en tot bon dinar, qualsevol passeig lector acaba millor si és amb aquest regust dolç a la boca.\nopinió Nou comerç, noves maneres Vicenç Morando i Tarrés\nPossiblement, qui arribi de bell nou a Sitges per a passar-hi el dia, i no volti més enllà dels límits del casc antic, pot arribar a pensar que els sitgetans no fem altra cosa que vestir-nos, pentinar-nos, perfumar-nos, alimentar-nos, divertirnos i anar al banc. En sortiria, doncs, de forçar aquesta evidència quotidiana fruit dels designis de la oferta i la demanda, una visió fins a cert punt hedonista de l’oferta comercial de la vila, molt centrada els darrers anys en l’àmbit genèric de la moda i la bellesa. L’evolució ha vingut determinada, sens dubte, pels importants canvis socials i econòmics que ha viscut el Sitges post autopista, i que es podrien resumir en dos. Primer, i fonamental, centrat en el progressiu augment del valor del sòl, d’acord amb l’atracció que, per a molts barcelonins de butxaca folgada, ha exercit el nostre model de vida quan l’han vist a mitja hora de distància de la capital. Segon, conseqüència del primer:\nLa presència de nova clientela potencial, acostumada a un tipus d’establiment on les estratègies de venda responen, sobretot, a estimular la compra per impuls, a través d’atractives formes de presentar els productes. Als qui han travessat la trentena, de ben segur que els serà fàcil enumerar unes quantes botigues familiars a les quals els nous temps, i les substancioses ofertes de lloguers astronòmics –avui ja de baixa- han obligat o motivat a tancar, en una decisió lícita i comprensible per poc que es posin sobre la taula els números i la necessitat de garantir un futur sense entrebancs. El resultat del canvi és ben visible avui. Es porta la botiga deconstruïda i minimalista, on la roba o qualsevol complement s’exposen sense excessos, en un entorn on s’ha cuidat fins l’últim detall, seguint una estètica molt pròpia dels eixos comercials de les grans ciutats, on les botigues franquiciades són norma. Malgrat\ntot, l’invent no sempre ha funcionat en el context sitgetà. Tant és així que més d’un empresari ha caigut en el parany del tòpic enlluernador de l’assegurada rendibilitat de la vila com a destinació comercial, i ha hagut de tancar portes pocs mesos després de deixar-s’hi els estalvis. En aquest context de progressiva despersonalització cal valorar amb èmfasi les esforçades experiències dels joves emprenedors sitgetans. Des de la seva sortida al mercat fa un any, els lectors d’On han estat testimonis de la presència en les seves pàgines d’algunes iniciatives que s’emmarquen en una forma d’entendre el comerç on la singularitat de les propostes esdevé l’objectiu fonamental per a encaixar dins un mercat competitiu per naturalesa, i on l’ús de les noves tecnologies i fins i tot de les xarxes socials són estratègies indispensables. És cert, hores d’ara encara són pocs, però demostren que el comerç de casa segueix viu.\nTRIATLÓO: 3 x A D A IC L IP T L U M O IÓ S PAS Lídia Gázquez\nLa triatló desafia els esportistes que la practiquen i els repta a dominar no només una modalitat d’esport, sinó buscar l’harmonia i coordinació entre tres: natació, ciclisme i cursa a peu. El novembre de 2004 Nico Sáenz, l’actual entrenador d’aquesta especialitat esportiva del Club Natació Sitges, va presentar un projecte per a establir una secció al club i aquesta va engegar el mes de març de 2005 amb només quatre persones. A dia d’avui, la secció ha crescut i després de quatre anys funcionant, ja són 60 persones que estan vinculades al club i “enganxades” a aquesta especialitat. La triatló es composa de tres disciplines esportives: natació, atletisme i ciclisme. Potser aquesta varietat, potser el gran ambient d’una secció que s’ha fet gran a pas de gegant o l’esperit d’equip i les hores compartides pels entrenaments, fan que l’afició i la passió vagi in crescendo al club i la comarca. Alguns dels seus adeptes expliquen les claus per practicar-la i què els va enamorar en el seu dia. CONSTÀNCIA La base per a ser un bon triatleta, com comenta l’entrenador, és la constància. La triatló, però, ha evolucionat des dels seus inicis. Així ho expressa Sáenz, quan diu que “antigament quan es parlava de triatló, es deia que la natació no era el més important i que en bicicleta o atletisme calia ser molt bo”. Aquest prejudici, comenta, és perquè abans les distàncies que hi havia per a participar eren el que ara es denomina\nLlarga Distància (Ironman –3.800 metres de natació, 180 km de ciclisme i 42,195 km d’atletisme– o Mig Ironman), però això va canviar amb el anys, ja que “ara es pot competir en proves que es denominen sprint (750 metres de natació, 20 km de ciclisme i 5 km d’atletisme) on el que defineix la carrera és la posició en la que surts de l’aigua”, explica l’entrenador. Un factor important és el de trobar un equilibri entre les tres disciplines. Sáenz apunta\n13 que depenent de la distància de la triatló en la qual es participa, una de les proves serà més dura que la resta: “Probablement, a un Ironman, la bicicleta o la carrera seran les més dures, mentre que en una Triatló Sprint, les més complicades seran les proves de natació i d’atletisme”, explica. Però l’entrenador destaca que la triatló és un “esport total, on l’entrenament de les tres disciplines, acompanyades d’estiraments o treballs de musculació fan que l’equilibri sigui absolut”. Dani Serra és un dels membres de l’equip masculí del CNS i va començar a fer-ne fa quatre anys amb l’objectiu de fer un esport complet, que no tingués horaris: “Puc entrenar quan em va bé sense dependre de ningú, a més, com que són tres esports diferents, pots anar canviant per no avorrir-te’n”, explica. Per a Serra, les tres disciplines són diàres, però destaca que el que cal és que “l’ordre de les tres sigui l’òptim”. Núria Lozada, membre de\nl’equip femení del CNS té molt clar que en el seu cas, “el que em costa més és la natació, perquè quan vaig començar sabia nedar poc i malament, però poc a poc, en haver incidit en la natació al principi, he anat trobant l’equilibri entre les tres disciplines”, confessa. Serra és del parer que per a ser un bon triatleta, “cal ser constant i imposar-se unes normes. Cal sacrifici, tenir temps, entrenar bé, saber patir i saber quines són les teves possibilitats reals”, desvetlla. Per la seva part, Lozada parla també de constància i d’una bona base física. I Emma Casas, també de l’equip femení, creu que també és important, a banda de la constància i la disciplina, una bona alimentació i les hores de descans necessàries. El calendari d’un triatleta, que vol fer una temporada completa de triatló, generalment, comença el mes de maig i acaba l’octubre. L’entrenament té el seu punt de partida del mes de novembre fins a\nCiclisme i atletisme complementen la natació\nAmbient de la competició celebrada a Sitges\nCarbonell Platja L’Estanyol\nDavant la Residència Helvètica\nTendals ·Hamaques amb matalàs · Parasols · Xiringuito amb terrasses · Massatges · Chill out\n14 l’època de les competicions. En els mesos en que no hi ha triatló, els dies es dediquen a entrenar i a competir en altres proves (duatlons, curses d’atletisme, etc.). UN ESPORT PER A TOTHOM El fet que les distàncies s’escurcessin va fer que l’esport es popularitzés. Actualment, segons Sáenz, és un dels esports que creix més en nombre de llicències federatives per any. Un dels altres fets que va ajudar molt a donar a conèixer la triatló és que des de l’any 2000 és esport olímpic: a Sidney es van celebrar els primers Jocs Olímpics amb Triatló. L’entrenador del CNS afirma que, lluny dels tòpics sobre aquest esport, “qualsevol persona pot fer-la”, però recomana sempre abans de començar amb els entrenaments de qualsevol esport, realitzar un control mèdic (una prova d’esforç). De la mateixa manera, Sáenz diu que és difícil determinar una edat ideal per a començar a practicar triatló, ja que “les persones\nque estan liderant la triatló a Espanya són atletes que ja havien realitzat algun esport de competició, per exemple, molts nedadors que van deixar la natació als 16 o els 17 anys i arriben a la triatló amb un futur prometedor, amb tot un camí per recórrer”, explica. Serra opina que tothom pot fer triatló tenint en compte les seves limitacions, ja que “una cosa és fer-la i una altra és competir-la”, afirma. “I és tan digne lluitar per estar al davant com per acabar-la”, afegeix. Lozada, creu que “si el teu objectiu és competir i superar-te, qualsevol edat és bona”. I Casas és del parer que per fer triatló, només cal entrenar diàriament i que “no hi ha edat física, sinó edat mental”. La canalla també pot començar a practicarla, ja que són cada vegada més els clubs que comencen a formar els més menuts en aquest esport, segons Sáenz, l’edat per a començar està al voltant dels 8 anys. Al\nsitges/sant per e de ribes\nsitges/sant pere de\nsitges/sant pere de ribes\ncultura oci ncies tendè\ngbVX^Ykbjkh da^cdkVhZXX ½^idiVaV^c[d i^eff_d]![WjZh_ aV\_j^VYZ\nB7L?B7 BC7H?7  I"E8;HJ7 7BI$NN?5 J?9I?J=; B? 9BK8DÀK F;H;IJuCFB< xIB7L?:7HKH7B 7D7$9EC H;JH7J:; _l_jWji :;B7FB W][dZWYÉWYj eZW 97DF;H; ^EDc Wb^YÉeY_!VbW\nBBKCI"9ÀC;H7"799?ãH>I<:H8DB6:H8:C6G> '+7DOI:Ê;CE9?EDI7C8B7@EL; IKH<0BB?I97DJF;HB;IED7:;I B7L?DO7"FHE:K99?ã?JH7:?9?ã7H?8;I\na ultura cultur oci tendè tend ncies\n@el[i[ bWd_j h[_dl[dj[d\nDóna a conèixer el teu negoci i anuncia’t a On\nTELEFONIA I INTERCOMUNICACIÓ · SONORITZACIÓ CIRCUITS TANCATS DE TV · VIA SATÈL·LIT REPARACIÓ DE TELECOMUNICACIONS INSTAL·LADOR OFICIAL\nTel. 93 894 53 75 on@hydramedia.info\noncultura.com El pols cultural de Sitges i Sant Pere de Ribes\nCamí de la Fita, 38 · 08870 SITGES · Tel./Fax 93 894 98 69 tecnositgessat@tecnositges.com\nLa gestió del temps entre prova i prova és important\nCNS, declara, hi ha intencions de crear, amb el temps, una escola de triatló. Existeixen diferències entre homes i dones en la pràctica d’aquest esport, però són mínimes. Les distàncies i els premis són els mateixos tant per als homes com per a les dones. Casas i Lozada, ambdues de l’equip femení, afirmen que els seus entrenaments sempre han estat igual per a ells com per a elles. Però Lozada matisa que l’entrenador modifica, si cal, els entrenaments per un lesió o per una competició determinda. Per la seva part, Sáenz manifesta que només hi ha algunes diferències pel que fa als entrenaments entre homes i dones, parlant de la triatló en general, i afirma que “el nivell femení tant a Catalunya com al conjunt d’Espanya és molt bo”. L’entrenador comenta que alguna de les dferències entre homes i dones podria ser la força o els cicles menstruals, ja que “hi ha algunes dones a les quals els afecta a nivell hormonal i amb dolors i malestar, que sovint obliguen les esportistes a deixar els entrenaments\ndurant un període de temps determinat”. I depenent de l’esportista, afegeix, “descansar en períodes concrets de la temporada, pot perjudicar el resultat. És per aquest motiu que els entrenadors que treballen a alt rendiment, tenen en compte els cicles menstruals per a planificar les temporades i els entrenaments”, apunta. La triatló “enganxa” per molts motius. Un d’ells és que és un esport que engloba tres esports en un i potser per aquesta varietat, comenta Sáenz, agrada, “també per la satisfacció que dóna el fet d’acabar-ne una i per què no, per l’aspecte competitiu, ja que el repte pot actuar com a motivació”, concreta l’entrenador. Lozada és del parer que malgrat ser un esport individual, “en moltes ocasions s’entrena amb molta gent i això crea vincles entre les persones, comparteixes patiment, alegries esperit d’ajuda, estimació…”, i tot això “enganxa”, la part més emotiva. Pel que fa a la competitivitat, Lozada creu que a la triatló “és contra un mateix, però creu que “entre nois,\nArribada després de la prova de natació\nprincipalment, n’hi ha més”. I Casas pensa que “la competitivitat se la fa cadascú, sobretot quan hi ha bons resultats. I això és bo!”, exclama. I les persones que ja la practiquen poden donar algun consell a les persones que se senten atretes i que no acaben de decidirse. Serra els anima amb la idea que al CNS “trobaran molta gent com ells, amb ganes, un equip amb molt de companyerisme i apassionats per l’esport”. Lozada creu que al principi és molt important no atabalar-se i anar a poc a poc: “Si t’atabales, t’estresses, no rendeixes i acabes plegant ‘poc a poc i bona lletra’”, afirma. En aquest sentit, Casas està completament d’acord, “la triatló és un esport progressiu en les tres disciplines i cal millorar-les diàriament, tot al seu ritme”, destaca. L’entrenador Nico Sáenz diu que “l’únic consell que m’atreveixo a donar és que si els agrada o tenen ganes de provar vinguin al club i que no és per a ‘superhomes’ o ‘superdones’, aquest és un esport que és per a tots i els límits els marca cadascú”.\n16 DANI SERRA. Aquest sitgetà de 28 anys, de professió periodista, porta fent esport tota la vida i aquesta és la seva quarta temporada com a triatleta. Serra va guanyar la duatló Internacional de Vilanova en Grups d’Edat, va ser el primer sitgetà a la Mitja Marató Sitges 2009, assolint-la en 1 hora i 11 minuts, entre d’altres fites.\nNICOLÁS SÁENZ BRIASCO. Té 35 anys, casat i pare de dos fills. És entrenador de triatló, porta 23 anys practicant-la. Ha participat en curses de totes les distàncies de triatló i ha finalitzat cinc Ironman. La passió li ve de lluny, ja que el seu pare va ser un dels primers triatletes a Argentina i ell sempre va anar a veure les competicions. Va ser l’any 1987 quan va iniciar-se en aquest esport, fins ara, i amb ganes de continuar durant molt de temps.\nNÚRIA LOZADA I ESPÍ. És fisioterapeuta i infermera, té 40 anys. Ja de petita feia gimnàstica esportiva i després va aficionar-se a l’escalada i el teakwondo. Va començar a fer triatló al 2007, animada pel Nico (l’entrenador) i un company d’equip, pacient seu. Les seves fites: acabar totes les triatlons que va començar. “Recordo especialment la primera sprint i la primera Olímpica, i l’última que vaig fer, la de Sitges, pel resultat: primera en la meva categoria V1”. EMMA CASAS té 21 anys, és monitora de natació i recepcionista d’hotel. Sempre ha viscut l’esport com una afició i fa dos anys que va començar a competir i fer Triatló. Casas ha assolit importants fites esportives com completar una Ironman per relleus a Itàlia i vàries triatlons sprint i duatlons sprint a Catalunya. La seva parella també és triatleta.\nOnades de festa, literatura, premis i música al port d’Aiguadolç Les festes del Carme i els premis del concurs de narracions centren la seva activitat estiuenca. El Port d’Aiguadolç va celebrar el passat mes de juliol les festes del Carme, patrona dels mariners. Per aquest motiu, es va celebrar l’avarada de la barca Vinyet i la tradicional processó marítima, que va posar fi amb una cantada d’havaneres i rom cremat. En el mateix context de la festa es van lliurar els premis del Concurs de narracions breus del Port d’Aiguadolç i es va fer l’hissada de la bandera blava que s’ha atorgat enguany al port.\nLa pubilla de Sitges bateja l’embarcació Vinyet\nEL CARME I ALTRES AVENTURES La Verge del Carme és la patrona dels pescadors i al port d’Aiguadolç es viu amb molta intensitat la festa a la Mare de Déu. Cada any les barques surten al mar i es fa la processó marítima en honor a la patrona que acaba amb la cantada d’havaneres i el rom cremat al port. La gran novetat d’enguany ha estat l’avarada de la barca Vinyet, que va encapçalar la processó marítima, amb una vintena d’embarcacions, que van navegar fins a Terramar i van tornar al port, fent la tradicional aturada davant del cementiri, on la Confraria de Pescadors de Sitges va llençar flors en honor als companys desapareguts. La Vinyet serà “la barca de Sitges”, ja que a partir de l’any vinent, serà una eina educativa i turística al servei de la vila. La Vinyet oferirà la proposta de\nGuanyadors del certamen literari organitzat pel port\nconèixer la façana marítima de Sitges i la seva història des del mar i també donarà a conèixer l’ofici de pescador. Després de ser construïda l’any 1945 i navegar pel Mediterrani durant més de 50 anys dedicant-se a la pesca d’arrossegament, la barca ha tornat a ser avarada amb aquest nou projecte. L’Ajuntament de Sitges ha volgut batejar-la Vinyet en record de la barca històrica amb el mateix nom, dedicada al transport de vins, molt estimada per la població. Un altre dels actes que ja comença a tenir tradició i està ben arrelat al port és el concurs de narracions breus Port d’Aiguadolç, que enguany ha celebrat la seva catorzena edició. El tema central de les narracions breus és el mar i poden ser reals o inventades, al voltant de vaixells de vela, personatges de la mar, navega-\ncions, aventures, tradicions, viatges, etc. La narració guanyadora d’aquesta edició ha estat “La carta” del barceloní Xavier Carol, que situa el lector a bord del San Gabriel a Porto, un dia de l’any 1755. L’autor proposa un viatge en el temps i una aventura dalt dels pals de la nau. L’accèsit ha anat a parar a les mans de Francesc Xavier Garcia, reusenc establert al Garraf, amb la seva narració “Coratge de nàufrags”. Aquestes són les principals guanyadores que es poden trobar al llibre de recull de les dotze narracions seleccionades i que permeten imaginar mars i aventures marítimes, publicat pel port d’Aiguadolç. Es tracta d’un dels pocs certamens que permeten publicar acuradament els premiats en un llibre i lliurar-lo el mateix dia del lliurament dels guardons.\n19 MÉS MÚSICA AL PORT D’altra banda, l’activitat cultural es manifesta també amb el Festival Internacional de Música de Sitges, Concerts de Mitjanit. El 15 d’agost, a les 22 hores al Centre de Disseny de Sitges tindrà lloc el concert de l’Orquestra BCN Sinfonietta, tot un referent del panorama musical català des de la seva presentació l’any 1998. Es tracta d’una formació heterogènia i dirigida en els seus inicis pel mestre Francesc Llongueres, assistent del gran Sergiu Celibidache i un dels seus alumnes més destacats. El grup és molt versàtil pel seu particular model de gestió, la seva qualitat, el seu tarannà a l’hora de plantar cara a certs reptes i interpretar un ventall molt ampli d’estils. L’orquestra comptarà amb els solistes Stanislav Stepanek i la soprano Olivia Biarnés. D’aquesta manera es dóna per finalitzat el festival del 2009.\nLa Vinyet es converteix en la barca del poble de Sitges\nEl making of o com es va fer el programa de\nUn programa de Festa Major té la finalitat principal de recollir els actes de la festa, però també és una eïna de difusió, estudi i reflexió entorn la festa: una bona oportunitat per a mostrar com ha evolucionat la Festa Major amb el pas dels anys El d’enguany, però, ha estat especial, ja que el programa ha volgut fer un recorregut per les festes majors del 1919 fins l’actual, la del 2009, fent un viatge generacional amb parada a cadascuna de les dècades de tot un segle de celebracions de Sant Bartomeu. Personatges que han viscut i viuen la Festa Major fins al moll de l’os han donat el seu testimoni i han deixat retratar-se per Jesús\nParis. Hydra Media ha estat l’agència de comunicació escollida per a realitzar-lo i ha reunit plomes de la vila per a escriure cada festa, vista dels dels ulls dels seus protagonistes: Vicenç Morando, Roland Sierra, Vinyet Panyella, Marc Hill, Mònica Gallardo, Beli Artigas, Joan Tutusaus, Dani Picas, Edu Ripoll i Lídia Gázquez han entrevistat Jofre Vilà, Carme Barrachina, Josep\n22 Soler, Sam Barrachina, Toni Mirabent, Artur Duch, Ricard Baqués, Raquel Martin, Laura Arbonés i Carles Gimeno, respectivament. El resultat ha estat un estracte acurat de l’esperit d’un segle de Festes Majors i de la història de Sitges. Des de les gralles, el protocol, el foc, passant pel so dels timbals, el toc de castells, fins als versos dels pastorets, instantànies i records il·lustren el programa d’enguany. El cartell ha apostat per una imatge innovadora, amb Sant Bartomeu com a figura central, composta per 494 fotos de Festa Major, dels darrers cent anys, que formen un mosaic històric de la festa. L’efecte que s’ha volgut aconseguir és el mateix que va aconseguir Dalí amb el seu retrat d’Abraham Lincoln, ja que, mirant el cartell des de lluny, s’aprecia la figura del sant i mirant-la de prop, es poden veure la sèrie de fotografies juxtaposades. La motivació d’aquesta composició per al cartell és mostrar com les festes majors han format la Festa Major, com l’entenen sitgetans i sitgetanes any rere any. I és gràcies als seus avis i besavis que Sitges gaudeix de la Festa Major com la gaudeix actualment i ha sabut conservar-la i cuidarla al llarg del temps.\nSant. Bartomeu, 19 · Sitges · Tel. 93 811 13 17\nLes banderes de l’honor Denci Mirabent i Carme Comas, pendonistes de Sant Bartomeu i Santa Tecla\nMirabent i Comas, a la rectoria\nSegons defineix el Diccionari de la Llengua Catalana de l’Institut d’Estudis Catalans, un pendonista és aquella persona que porta un penó, o sigui, una bandera o estendard petit que és usat com a insígnia d’un cavaller, d’una mainada, d’un regiment o d’altres. Tot i l’exactitud d’aquesta freda i breu definició –normal i lògica en un diccionari normatiu–, no hi ha res més allunyat de la realitat. Com a mínim a Sitges.\nI és que a la vila, ser pendonista de Festa Major o de Santa Tecla representa un honor que va més enllà del simple reconeixement públic d’un individu i trascendeix la vessant religiosa de portar la bandera del Sant o la Santa. Aquest honor correspon enguany a Gaudenci Mirabent Palmer, Denci, i Carme Comas. En Denci i la Carme ja fa gairebé dos mesos que viuen amb l’ai al cor. “És com quan\nLocal per a celebracions\nPizzes, pasta i menjar per a emportar\nRestaurant a primera línia de mar Passeig de la Ribera 34 ·Sitges · 93 894 66 01\nESCOLA DE VELA Estiu 2009\nun actor està a punt de sortir a escena”, assenyala en Denci, actor amateur, “per molts anys que portis fent-ho, sempre hi ha nervis. I qui digui el contrari menteix”. En aquest mateix sentit es reafirma la Carme, que apunta que “quan vaig veure que venien en Ramon de l’Eco [el president de la Comissió de Festa Major i Santa Tecla] i en Roig [el Regidor de Festes], ja sabia a què venien”. I no és per menys, ja que la Carme ha estat presidenta de l’Agrupació de Balls Populars des del 1995 fins al 2000 i, actualment, s’encarrega de tenir cura dels balls de l’entitat. Pel contrari, al Denci van aconseguir “enganyar-lo” una mica més. “La meva família es va reunir a casa tot dient que volien celebrar l’aniversari d’un nét fora de dies. Ja em va semblar estrany, però no vaig pensar que seria per dir-me que seria el pendonista de Festa Major”. Un cop els dos responsables de Festa Major li van comuni-\ncar la seva decisió, en Denci va comentarlos que necessitava una mica de temps per pensar-s’ho, ja que era una responsabilitat molt gran. “No”, van respondre-li, “d’aquí no sortim sense que ens hagis dit sí o no”. I òbviament, va ser un sí rotund. No hi ha dubte que en Denci i la Carme saben com funciona la Festa Major i Santa Tecla. Els dos són nascuts a Sitges, hi han estudiat i hi han viscut tota la vida. No fa falta que els expliquin els ets i uts d’unes festivitats que han vist durant dècades. Tot i això, en Denci es defineix a sí mateix com un “col·laborador de mirar”, o sigui, una persona que tot i que no ha participat en cap ball, se sent part de la Festa Major. “La Festa és com una obra de teatre, on tots som actors”, afirma en Denci utilitzant un símil teatral. “Sense la gent que mira i gaudeix dels balls no existiria la Festa Major ni Santa Tecla”, apunta la Carme. Una pregunta obligada a dos dels protago-\nCursos infantils i juvenils Esplai infantil amb dinar inclòs Cursos d’adults i classes particulars\nPer més informació, consulta la nostra web Club Nàutic de Sitges Espigó de Llevant s/n, Apartat de Correus 76, 08870 Sitges Tel. 93 743 20 57 · Fax 93 743 20 08 cns@nauticsitges.com · www.nauticsitges.com\nnistes de les festes de Sitges és el moment més emotiu per a cadascun d’ells. Tots els sitgetans (i els que no ho són però gaudeixen de les festes) tenen aquell instant que se’ls queda imprès a la retina o al cor. En el cas d’en Denci és, sense cap mena de dubtes, l’Entrada de grallers, l’inici de les 36 hores màgiques de Festa Major, que se celebra el 23 d’agost a les 12 del migdia i que s’inicia al carrer Sant Francesc fins al Cap de la Vila. Per a la Carme, és la sortida del gegants, el drac i l’àliga de l’Ajuntament, just abans de la primera sortida, a les 14.15 hores. “És un moment molt emocionant per a mi”, assenyala la Carme. I per a molts altres, que aplaudeixen la sortida de les bèsties i els gegants com si fossin autèntics ídols de masses. Llavors ja ha “començat” la Festa, només queda gaudir de l’honor de dur el penó del Sant i de la Santa. És un cop a la vida i val la pena viure-ho intensament.\nPOSTAL DE VIATGE per joan iriarte\nMARRÀQUEIX Plaça Yamaa-el-fna. Mesquita Kotubia, símbol antiquíssim de la ciutat berber. Marràqueix ha estat declarada Patrimoni Cultural de la Humanitat per la Unesco i posseeix una de les places més belles del món. El capvespre és el moment més màgic del recinte, àgora de multituds. Poc a poc, el xivarri dóna pas a la tranquil·litat. La nit transforma la ciutat, l’omple de silencis i soledats protagonitzats per persones anònimes, cobertes per embussades gel·labes. La penombra és latent i la plaça, el lloc de retrobament per a una minoria d’éssers nocturns, pregoners de no se sap ben bé què. Els racons són plens d’ofrenes eròtiques, substàncies prohibides... Encoberts en les tenebres, creixen secrets, rarament permissibles en les hores de sol. Tot un món de sensacions atractives i no menys perilloses que es potencia amb les aromes extremes. Ferums d’orina, excrements i terra polsosa es mesclen, amb la tarongina –flor present en tots els jardins–, menta fresca, canyella, pebre, gingebre, comí, olives, fruites… Un còctel molt difícil de definir, que caracteritza aquesta ciutat i la dota d’un atractiu especial.\nGaleries: l’art obre les seves portes Alguns artistes diuen que vénen a Sitges atrets per la seva llum, d’altres que els captiva la blavor del mar. El que està clar és que alguna cosa deu tenir perquè pintors i escultors d’arreu triïn aquesta ciutat per a viure-hi i treballar-hi des de fa dos segles. I és que la cultura i l’art que es respira pels carrers ja forma part de la idiosincràsia de la vila. Parlar d’art a Sitges és parlar de la seva oferta museística i de l’empremta indiscutible que va deixar l’activitat artística de l’Escola Luminista a mitjans del segle XIX i, sobretot, del llegat modernista de Santiago Rusiñol. Però aquest passat cultural ha deixat a la població una manera de ser, un fort vincle entre els seus habitants i l’expressió artística, que avui dia encara és manté. La prova d’això és la desena de galeries d’art que acull aquesta petita vila.\nEntre aquestes galeries cal destacar la de Fernando Suárez, a la plaça de l’Ajuntament, on aquest artista, que ha exposat a mig món, mostra part de la seva prolífica obra: pintures i escultures que transmeten la trobada amb la bellesa. Per als amants de l’art, un altre punt de referència és la Galeria d’Art Foz, al carrer Bartomeu, que ofereix en les seves exposicions una selecció molt acurada de mestres actuals de la pintura i l’escultura, en la línia de l’impressionisme i el realisme, i també organitza homenatges a autors, presentacions de llibres i xerrades amb els millors crítics d’art. Un altre dels exemples de galeria de qualitat és la Ramón Vila, al carrer Major, un bon lloc per a gaudir de les obres d’art de pintors espanyols contemporanis amb prestigi internacional en diferents tècniques pictòriques, com\nl’aquarel·la, l’oli i les tècniques mixtes. Per altra banda, a Sitges també es pot contemplar i adquirir l’obra del prestigiós pintor José Luis Fuentetaja, amb l’exposició permanent dels seus últims quadres a l’Atelier-Galeria Fuentetaja del carrer d’en Bosc. Part de l’obra d’aquest artista és un reflex de les seves experiències als països que visita. Un altre tipus de galeria és la Sala d’Art Nicolàs, al carrer Bonaire, un espai plural on poder expressar els diferents vessants creatius, tant pintura i escultura com artesania i fotografia. Amb l’objectiu d’impulsar l’art, aquesta sala presenta artistes quinzenalment. I per últim, cal mencionar també la Queens Galeria, situada al passeig de la Ribera, en un entorn perfecte per viure l’art i gaudir-lo, a tocar de la platja.\nSala d’Art Nicolás\nC/ Bonaire, 9 ·SITGES\nQueens galeria Arte de Vivir\nFERNANDO SUAREZ g a l e r í a\nPlaça de l’Ajuntament,1 Tel. 93 894 59 56\nPasseig de la Ribera, 28 · SITGES · Tel. 93 894 67 28\nC/ D’en Bosch, 22 · Tel. 610 69 10 82 SITGES (junto Ayuntamiento)\nEstilisme i fotografia: Judit Paretas Model: Núria Escarp\nL’estiu bull i les rebaixes a Rift ens acosten algunes propostes irresistibles, com aquests vestits, top i shorts, marca de la casa: If I was a boy... i Rift.\nRift Sant Gaudenci, 8 · Sitges Ferlandina, 31 · BCN www.myspace.com/riftshop\nagostsetembre FESTES Dijous 13 d’agost FESTA MAJOR DE ROCAMAR. A les 9h. Suau despertar, botifarrada i inauguració de la nova àrea de jocs infantils de Rocamar. A les 19.30h Batukada a càrrec dels Markatú de Sitges. Correfoc amb els Diables de Rocamar. Pregó de Festa Major. Actuacions nens i nenes de Rocamar. Disco a càrrec de Dj’s J. Music Sound. Rocamar. Ribes + info: www.santperederibes.org Del 21 al 29 d’agost FESTA MAJOR DE SITGES. ST. BARTOMEU 09 Divendres 21 d’agost, a les 22.30h, davant de l’ermita de Sant Sebastià: El pregó, a càrrec de Jordi Barrachina i Sala. Tot seguit, concert amb el grup Rauxa. Dissabte 22 d’agost, a les 19.30h al Palau del Rei Moro. Gran assaig de Festa Major de la Colla Jove de Castellers de Sitges. En acabar, coca, moscatell i samarretes color vi entre els assistents que es posin a la pinya. Diumenge, 23 d’agost. La Vigília. A les 12h, al carrer Sant Francesc i al Cap de la Vila, Entrada de grallers. I a les 14h, des de La Fragata, encesa dels 21 morterets. A les 14.15h, des de la plaça de l’Ajuntament, sortida dels entremesos i balls populars.\nEn acabar, exhibició dels balls parlats a l’Hort de Can Falç. A les 18h, al Cap de la Vila, actuació castellera de la Colla Jove de Castellers de Sitges. A les 18.45h, des del carrer Bonaire, processó Cívica. A les 23h, des de la Punta, la Fragata i els espigons, apoteòsic i monumental castell de foc. Tot seguit, baixada dels balls populars per les escales de la Punta. A continuació, al passeig de la Ribera, ball de revetlla, amb les orquestres Cristian Comènech i La Mitjanit. Dilluns 24 d’agost. Sant Bartomeu. A les 6h, des del Baluard Miquel Utrillo i Morlius, alegre i festiva matinal. A les 11h, a l’Església Parroquial de Sant Bartomeu i Santa Tecla, solemne ofici. En acabar, apoteòsica sortida d’ofici. I a continuació, exhibició castellera a càrrec de la Colla Jove de Castellers de Sitges. A les 19.30h, des del Baluard, processó en honor a Sant Bartomeu. En arribar la processó al Baluard, entrada de Sant Bartomeu a l’església parroquial. Tot seguit, davant de l’Ajuntament, ballada final de bèsties de foc i dels gegants. A les 23h, al passeig de la Ribera, gran ball de Festa Major amb les orquestres Tandem i Centauro. Dissabte 29 d’agost A les 18.30h, a la plaça de l’Ajuntament, gran exhibició castellera de Festa Major amb Capgrossos de Mataró, Minyons de Terrassa i Colla Jove de Castellers de Sitges. + info: www.sitges.cat 22 i 23 de setembre SANTA TECLA 2009 + info: www.sitges.cat\nEXPOSICIONS Fins al 22 d’agost PAISATGES: URBÀ, RURAL, NATURALESA. Sunway Playa Golf 2009 presenta la segona exposició fotogràfica dels artistes de la Secció Fotogràfica del Grup d’Estudis Sitgetans. Aparthotel Sunway Playa Golf. Sitges + info: www.sitges.cat Fins al 31 d’agost FRANCISCA BLÁZQUEZ. Pintura dimensionalista.Presentació a càrrec del crític d’art Joan Lluís Montané A la Sala Iris + info: www.sitges.cat Fins al 6 de setembre ESPAIS MEDITERRANIS DE ROYO. Exposició de pintures. Galeria Agora 3. Sitges + info: www.sitges.cat ALTRES Divendres, 14 d’agost “EL JOC DELS IDIOTES” AMB JOAN PERA I LLOLL BERTRAN. A les 22.45h. Hotel Melià Sitges + info: www.sitges.cat Divendres, 15 d’agost CONCERT AMB THE LOBSTER BAND. A les 23h, a la platja Balmins. Sitges + info: www.sitges.cat Dijous, 3 de setembre SITGESTIU’09 - CAPVESPRE MUSICAL AL PALAU. Un recorregut pel conjunt arquitectònic de Maricel. A les 20h. Al Palau Maricel. Sitges + info: www.sitges.cat\nSUBMERGIU-VOS A LA NANSA Art de pesca que dóna nom al restaurant on podreu retrobar els sabors i olors de la cuina dels nostres avis. Cassola d’arròs a la sitgetana, llamàntol amb cargols , romesco d’escrita, suquet de lluerna... Rebosteria pròpia, vins locals i de la comarca que podreu degustar en un ambient mariner on el mar de Sitges sempre hi és present. LA NANSA // Carreta, 24 Tel. 93 894 19 27 lanansa@telefonica.net\n35 SABOR MARÍ AL COSTAT DEL MAR Situat entre el propi Passeig Marítim i la platja, la privilegiada vista al Mediterrani del restaurant Pic Nic el transforma en el lloc ideal per a gaudir de la gastronomia del mar: plats mariners, arrossos i peixos són algunes de les seves especialitats. Els mesos d’estiu podrà gaudir, a més, de la seva terrassa i el seu Chill Out. RESTAURANT PIC NIC // Pg. de la Ribera s/núm Tel. 93 811 00 40 www.matasarnalot.com\nMENJAR EN UN MUSEU DE L’ESPORT Tota una icona de Sitges, a l’Sports Bar podrà esmorzar, menjar, sopar o prendre una copa, mentre gaudeix d’un partit de futbol, un gran premi de motociclisme o qualsevol altra competició esportiva; i és que aquest bar-restaurant ret culte a l’esport, com ho demostra la seva acurada decoració i els seus plats batejats en referència a diverses disciplines. SPORTS BAR // Pg. de la Ribera, 48 Tel. 93 811 11 00 www.sportsbar.es\nUN ITALIANO QUE APUESTA POR LA CULTURA Il Piacere es un café-teatro muy personal, punto de encuentro para seguidores de la música en vivo y otras artes escénicas. Sus conciertos y eventos son ya todo un clásico en la vida cultural de Sitges. Visitar Il Piacere es tomar café o una copa entorno a una mesa, con buena conversación y un ambiente lleno de música y cultura. Su carta recupera quesos, embutidos y especialidades italianas. Abierto de lunes a domingos. IL PIACERE // Sant Gaudenci, 6 Tel. 93 810 23 37 www.ilpiaceresitges.com\n36 CARTA DE CÒCTELS ÚNICA Cafè-bar Magma és un local per a gaudir de dia i de nit. Pots començar el matí esmorzant en un ambient modern i tranquil, al centre de la vila i respirant el moviment de Sitges. Mira la carta d’entrepans de pa de pagès, són una delícia, o aprofita el pack esmorzar, que inclou entrepà, beguda i cafè per 4,50 €. I al final del dia, pots prendre una copa o una de les seves especialitats en còctels. Cada dia, de 18h a 23h, tens Happy hour de còctels. Magma té una carta única. Dilluns, festa setmanal. CAFÈ-BAR MAGMA // Parellades, 31-33\nLA NOVA TROBADA NOCTURNA A Barón de Nit, les nits són especials. L’experiència i la història del Bar Barón i el millor ambient nocturn es fusionen al nou Barón de Nit. Ara teniu una nova proposta per a anar a fer una copa amb els amics en un bar de Sitges, amb un ambient excel·lent, terrassa i bona companyia. La nova trobada nocturna de la gent de Sitges és a Barón de Nit. BARÓN DE NIT // Europa, 16 Tel. 93 811 17 23\nCERVESA, ESPORT, MENJAR I DIVERSIÓ Trocadero és la cerveseria de Sitges on els clients poden servir-se ells mateixos de forma il·limitada gràcies als surtidors instal·lats a la pròpia taula. A més, hi ha 50 tipus de cerveses diferents. Menjar alemany i internacional (també per a emportar), pizzes, hamburgueses, salsitxes... També es poden veure totes les competicions esportives en cinc pantalles. Obert cada dia de dilluns a divendres a partir de les 17h i dissabtes, diumenges i festius, a partir de les 13h. TROCADERO // Bonaire, 31\n37 DE VINETS I ALTRES PLAERS A Dvinets trobaràs una petita bodega amb una selecció de vins molt escollida i de preus assequibles. Pasta italiana fresca, formatges, salses molt especials importades d’Itàlia. També tenen conserves de Galícia. Un lloc ideal per a prendre una copeta mentre fas la teva compra. Dvinets és una botiga on podràs despertar els cinc sentits i gaudir. DVINETS // Sant Josep, 20\nEXCLUSIVIDAD Y TRATO PERSONALIZADO Este salón de peluquería y estética abrió sus puertas hace ya más de un año a la clientela de Sitges. Atendido por su propio dueño, Antoni, un emprendedor barcelonés que hace 15 años se estableció en el pueblo, tras cursar sus estudios en la reputada academia de Miguel Griño. En Toni Perruquers encontrará una atención personalizada y un agradable entorno. Distribuidor exclusivo de Alfaparf y su línea de estética profesional Semi di Lino. TONI PERRUQUERS // Camí Capellans, 10 Tel. 93 811 02 85\nAMB LA FESTA MAJOR A LA MÀ Ja tens el programa de Festa Major? Ja pots saber tot el que cal saber sobre la Festa Major d’enguany: els balls, els actes, els horaris, la història de la festa… El pots demanar a l’Oficina d’Atenció Ciutadana. OFICINA D’ATENCIÓ CIUTADANA // Pg. de Vilanova, 2 Tel. 010\nCAPRICIS DE MODA A PREUS 10 Aprofita els darrers dies de les rebaixes i vine a Rift a veure les oportunitats en moda perquè acabis l’estiu amb les últimes tendències, com per exemple, amb aquest vestit marca de la casa. RIFT // Sant Gaudenci, 8 SITGES Fernandina, 8 BCN Tel. 93 811 10 65 info@riftshop.com www.myspace.com/riftshop\nQUINA GANA! Impossible resistir-se als plats de l’Asador Sidreria Donostiarra. Una bona manera de conèixer la cuina basca és tastar aquest txuletón de bou, una autèntica festa per al paladar. ASADOR SIDRERIA DONOSTIARRA // Passeig Pujades, 2 (Urb. Vallpineda) Sant Pere de Ribes Tel. 93 811 07 16\nTOT PER A LA FESTA A la Traditeca, la botiga de les tradicions, ho trobaràs tot en indumentària festiva: faldilletes, cascavells, vestits de diable… Amb totes les talles, de petits a grans. Traditeca’t i viu les festes i les tradicions. TRADITECA// Oasis, al costat de l’OAC, Local 30-31 Tel. 93 810 22 48 / 93 894 94 28


acem Archives - Pàgina 5 de 23 -ACEM\nMusicop organitza un curs de formació continuada DEFORMA’T Arts escèniques + Educació + Creació + Lideratges + Projectes. La (de)formació pretén obrir espais-moments on jugar-se,explorar-se i recrear-se a través de dinàmiques, jocs, processos creatius, diàlegs, […]\nL’EMM Roser Cabanas de Cornellà de Llobregat necessita professor/a d’oboè\nL’Escola Municipal de Música Roser Cabanas de Cornellà de Llobregat necessita professor/a d‘oboè que pugui fer també llenguatge musical 1 dia a la setmana. Els interessats podeu enviar els vostres CV’s a emusica@aj-cornella.cat abans […]\nL’Escola de Música Si Fa Sol de Santa Coloma de Cervelló busca professor/a de piano i llenguatge musical\n29 juny 2017 admin No comments\nl’Associació Musical SI FA SOL de Santa Coloma de Cervelló necessita professor/a per al primer trimestre del curs 2017/18 (setembre – desembre). Les assignatures a impartir són classes individuals de […]\nL’Escola Municipal de Música de Mollet del Vallès necessita professor/a de llenguatge musical i música per nadons\nL’Escola Municipal de Música de Mollet del Vallès necessita un/a professor/a, per fer classes de Llenguatge Musical i música per nadons. Els dies seran dimarts i dijous, l’horari de 17.30h a 20.00h. Si esteu interessats […]\nNou soci: l’ Escola Municipal de Música Joan Valls de Caldes de Montbui\n20 juny 2017 admin No comments\nAquesta setmana s’ha acceptat la sol·licitud d’alta com a soci de l’ACEM de l’escola municipal de música Joan Valls de Caldes de Montbui, que passarà a formar part de la zona […]\nLa zona 2 de l’ACEM organitza el curs “Jocs rítmics i harmònics per a l’aula de música” amb Oriol Ferré\n24 maig 2017 admin No comments\nLa zona 2 de l’ACEM (Província de Girona) organitza el curs de formació “Jocs rítmics i harmònics per a l’aula de música” amb el formador Oriol Ferré els dies 26 i […]


Protecció d’autoria en les informacions exclusives | Arxiu de Notícies | Interdixit\n“Protecció d’autoria en les informacions exclusives”, notícia a Interdixit\nProtecció d’autoria en les informacions exclusives\nNotícia: “Protecció d’autoria en les informacions exclusives” de la secció Tendències\nImplantació de Tynt en una línia de codi\nLa divulgació d’informació detallada i veraç sobre els productes, serveis i procediments és indispensable i, al mateix temps, consubstancial a Internet. Aporta molts avantatges i suposa un esforç notable per part de l’empresa o institució que la posa a l’abast del públic. Per regla general, es tracta de dades que poden ser compartides i que els receptors poden fer servir lliurement, encara que amb molta freqüència no s’indica la font de procedència.\nAquesta indicació de l’autoria, a més del reconeixement per part del recopilador de les dades, també té efectes directes en el posicionament de les pàgines web, redundant en la valoració com a autoritat del web de la institució o empresa i millorant la percepció de la mateixa que tenen els usuaris finals d’aquestes dades.\nFins ara, els usos socials a Internet han consolidat la indicació via —juntament amb l’URL de la qual s’han extret les dades originals— com atribució de fonts de les dades copiades directament d’altres pàgines web. Aquesta fórmula s’ha fet servir per a grans blocs d’informació sense modificar, imatges, sons o vídeos, i sempre és potestativa del copiador de la informació. No s’ha fet servir, en canvi, per fragments breus inserits en el cos de text literalment, que poques vegades tenen el format de cites directes o indirectes.\nDiigo (bookmarking): La nova generació d’eines de bookmarking (gravació de les adreces d’interès per utilitzar-les més tard o compartir-les amb altres usuaris), com Diigo, permeten seleccionar i guardar al compte personal fragments complets de text i imatges, amb les dades d’atribució de la font. Les dades es poden subratllar, ordenar, classificar, esborrar, compartir… Interdixit ofereix un enllaç a Diigo des de totes les pàgines.\nTynt (script): Tynt és un script d’Ajax que s’implementa amb facilitat en qualsevol desenvolupament web i té una funció bàsica: quan algú còpia text del web, a l’enganxar-lo en un altre document incorpora l’atribució de font i els enllaços corresponents. Hi ha una versió comercial amb una major quantitat de característiques per protegir l’autoria.\nEvernote (Aplicacions 3.0): Evernote és un aplicatiu que combina els serveis on line i l’aplicació d’escriptori i permet generar notes personals sobre qualsevol cosa: interpreta textos manuscrits, identifica cares de persones i formes de les imatges, i permet associar a les notes fragments de text copiats de la web. Aquest fragment conserva també la informació sobre el lloc del que ha estat extreta i permet tant la localització posterior com la seva còpia en el cos de text en què es faci servir.\nLa importància de l’atribució de l’autoria en text tecnològics o professionals rau en:\nPossibilitat de contrastar les dades originals, eludint tergiversacions o ubicacions poc afortunades del text copiat.\nContribuir a la imatge d’autoritat de la marca pròpia davant els destinataris del text copiat, de manera que s’incrementi la credibilitat com a origen de les dades.\nFixar barreres d’accés al mercat o sector per als competidors.\nAconseguir una valoració com a autoritat de l’URL pròpia, per augmentar les possibilitats de posicionament natural del web original.\nControlar els textos vinculats a l’enllaç amb el web original, amb la finalitat de millorar el posicionament natural.\nDefinir davant els cercadors la situació del contingut original per evitar una penalització per contingut no exclusiu.\nFactors que determinen el posicionament en cercadors\nFactors que determinen el… | El nou Firefox obliga a una…\nEl nou Firefox obliga a una revisió urgent i profunda dels llocs web


Oportunitat de negoci en alimentació al Marroc\nEl país nord-africà experimenta un creixement sostingut des d'una situació d'economia emergent i estable. Una nova classe mitjana, especialment a les ciutats, amb la dona incorporant-se al mercat de treball, provoca que el mercat agroalimentari ofereixi grans oportunitats en els productes processats provinents de la importació.\nOportunitat en l'agricultura i l'agroindústria al Marroc\nEl sector agrícola i agroindustrial ofereix al Marroc diverses oportunitats per a les empreses catalanes. Els dèficits en aquest àmbit del país nord-africà potencien les opcions per exportar-hi de les empreses del nostre país, així com d'aquelles que ofereixin béns d'equipament per millorar l'agricultura i l'agroindústria marroquina.\nMarroc, oportunitats de negoci per a la construcció\nEl Marroc ofereix múltiples i diverses oportunitats per a les empreses catalanes en les diferents branques que engloben el sector de la construcció, especialment per la demanda de materials i infraestructures amb més valor afegit. Els plans de desenvolupament del Govern exigeixen un creixement on les empreses catalanes poden tenir-hi un paper important.\nOportunitats agroalimentàries a l'Àfrica, la Mediterrània i l'Orient Mitjà\nAquest estudi analitza el sector agroalimentari a l'Àfrica, la Mediterrània i l'Orient Mitjà. Identifica diferents oportunitats de negoci a mitjà termini per a les empreses catalanes a països com Sud-àfrica, Turquia, el Marroc, Algèria, Tunísia, Egipte, Aràbia Saudita i la Unió d'Emirats Àrabs.\nSector de l'alimentació a Egipte\nEgipte és un mercat emergent en quant a alimentació, pel fet de ser proper a mercats europeus tenint costos competitius mentre altres països en condicions similars comencen a augmentar els costos. Té les característiques d'un país agrícola mediterrani amb un subsector d'aliments processats en desenvolupament.


El director català presenta a Sitges el film 'Mientras duermes'\n1 min. Sitges 08/10/2011 13:24\n260x366 Luis Tosar, a Sitges / EFE Luis Tosar, a Sitges / EFE\nSitges s'ha aixecat dissabte ben d'hora amb la primera projecció de Mentre dorms, la nova pel·lícula de Jaume Balagueró ( [REC]) i segurament la més rodona de tota la seva trajectòria. Amb una trama sense fisures, la cinta, protagonitzada per un esplèndid Luis Tosar, fa una nova volta de rosca al cinema de psicòpates i obsessions fatals sense caure en els excessos i els clixés del gènere.\nL'auditori Melià Sitges ha acollit després el passi de Jane Eyre, una nova recreació del melodrama de Charlotte Brontë protagonitzada convincentment per la jove Mia Wasikoska, l'Alícia de Tim Burton i la gimnasta de la primera temporada d' In tretament, i Michael Fassbender ( Malditos bastardos, Fish tank).\nMentre, el cinema El Retiro ha recuperat Starcrash, un divertidíssim exploit italià amb banda sonora de John Barry a mig camí entre La guerra de les galàxies i Barbarella, amb Caroline Munro i un joveníssim David Hasselhof, en el seu debut cinematogràfic. Després de la projecció, el director de la cinta, Luigi Cozzi (aka Lewis Coates) ha respost les preguntes del públic.


Consells pràctics de Prats Advocats a l’hora de crear una societat | Prats Advocats\nEn aquesta nova intervenció de Xavier Prats, director del despatx Prats Advocats, en el programa Magazín, de Lleida TV, dirigit per Mariví Chacón, ens facilita diferents consells i recomanacions a tenir en compte a l’hora de crear una societat amb l’objectiu de vetllar pel seu bon funcionament i evitar problemes futurs.\nEntre altres qüestions, una pregunta bàsica que ens haurem de fer és si és necessari comptar amb un soci o si podem trobar els recursos necessaris per tirar endavant el projecte per altres canals, com per exemple, demanar un préstec a una entitat financera. Valorar, així mateix, si la persona amb la qual volem obrir l’empresa és la més adequada per al negoci i per treballar amb ella d’acord al nostre propi perfil personal i interessos, si va en sintonia amb els nostres objectius de negoci, a que està disposat.\nPer altra banda, un factor clau per al bon desenvolupament del negoci serà definir entre els socis abans de començar l’empresa qüestions tan bàsiques, però que a vegades no es tenen en compte, com definir Què volem fer? Cóm ho volem fer? Què aporta cadascun dels socis? Sota quines condicions? En quins terminis? Què passarà si la societat no funciona? Com i de quina manera es dissoldrà la societat? I, sobretot, documentar totes aquestes decisions. Per aquest motiu, l’assessorament expert d’un advocat com l’equip de professionals de Prats Advocats esdevindrà clau i facilitarà de manera substancial la constitució i bon funcionament de l’empresa.\nLa posada en marxa d’una empresa té moltes implicacions personals i econòmiques i cal tenir uns coneixements bàsics i una formació específica per fer-ho, a més de comptar amb un assessorament expert, que ens ajudarà a plantejar-nos millor el projecte, a fer-nos preguntes i estructurar d’una manera sòlida el negoci.\nA Prats Advocats som especialistes en dret d’empresa i mercantil, aquí trobaràs respostes, assessorament i solucions a qüestions bàsiques com:\nAdvocats Lleida, Assessorament expert, Confiança, Empresa familiar, Especialistes en dret empresarial i mercantil, Lleida TV, Magazine, Mariví Chacón, Prats Advocats, Professionals de l'advocacia, Proximitat, Seguretat, Xavier Prats


Gandia registra la millor temporada en allotjament hoteler de tota la Comunitat Valenciana\nL'informe de la patronal hotelera HOSBEC sobre els resultats d'ocupació hotelera de l'any passat indica que els establiments hotelers de Gandia van registrar la millor xifra d'ocupació de tota la Comunitat Valenciana en obtenir una mitja del 82,4% durant 2017.\nLa dada s'ha aconseguit gràcies a una bona ocupació a la tradicional temporada alta ja uns molt bons registres durant la primavera i la tardor, estenent l'activitat turística més enllà del que és habitual i consolidant Or altra banda i segons les dades de l'INE, des de 2012 la mitjana d'ocupació hotelera entre els mesos de març i octubre ha pujat un 12%.\nEl turista de Gandia són fonamentalment espanyols. El 89,8% dels turistes allotjats a Gandia són nacionals mentre que el nombre de turistes estrangers augmenta fins al 10,2% sent les persones procedents de França i Regne Unit els grups més destacats dels clients.\nL'alcaldessa de Gandia i màxima responsable en matèria turística, Diana Morant ha valorat les últimes dades i l'informe d'HOSBEC.\nMorant ha declarat que "2016 va ser l'any en què vam ser líders en ocupació hotelera a la Comunitat Valenciana i en 2017 hem aconseguit allargar aquests resultats fora de la temporada estival. Que HOSBEC ho afirme, no fa més que avalar que l'aposta per reposicionar l'oferta no només en el turisme de vacances sinó realitzant una aposta per l'oferta cultural, gastronòmica i familiar està millorant la percepció de Gandia com una ciutat completa que es pot consumir els 365 dies de l'any". "Anem a Fitur molt contents i il·lusionats amb la feina ben feta".\nD'altra banda, Diana Morant ha fet valdre la iniciativa privada que roman oberta durant tot l'any. "Cal tenir clar que qui no obri no podrà omplir el seu negoci mai. Aquells que assumixen continuar amb l'oferta durant tot l'any estan veient premiat el seu esforç. Des d'ací vull aplaudir-los per assumir el repte de la desestacionalització, ja que no només depén de l'administració pública".\nMás en esta categoría: « Nuevo modelo de financiación autonómica en el Espai d'Economia Adjudicat el transport públic urbà mentre es prepara la licitació definitiva del servei que unifica L’urbanet i La Marina Gandiense »


El jutge arxiva el cas de l’incident de trànsit d’Esperanza Aguirre | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nEl magistrat entén que no han quedat acreditades la desobediència i les lesions per imprudència denunciades\nMadrid 20 GEN 2015 - 11:43\tCET\nEl magistrat del jutjat d'instrucció número 14 de Madrid, Carlos Valle, ha decidit arxivar el cas de l'incident de trànsit protagonitzat l'abril de l'any passat per Esperanza Aguirre, expresidenta de la Comunitat de Madrid. Segons el jutge, no han quedat suficientment acreditades la desobediència i les lesions per imprudència denunciades.\nA més, el magistrat entén que tampoc constitueixen una infracció penal els danys de la motocicleta pilotada per l'agent de mobilitat denunciant que Aguirre va colpejar amb el seu cotxe. Contra aquesta resolució cal interposar un recurs de reforma en el termini de tres dies o bé d'apel·lació en el termini de cinc.\nL'instructor sosté en la interlocutòria de sobreseïment provisional que hi ha una "oposició frontal" entre les versions dels agents de mobilitat que han denunciat Aguirre i la de l'expresidenta popular. "La denúncia inicial ha estat rebatuda per la denunciada, i existeixen fins i tot més suports a la seva versió que no pas a la dels agents de mobilitat denunciants, i dubtes seriosos sobre la credibilitat d'aquests", apunta el jutge.\nVa ser un dels agents de mobilitat de l'Ajuntament de Madrid qui va interposar la denúncia contra Aguirre. En el seu escrit relatava que el 3 d'abril, sobre les 16.15, es va localitzar el vehicle de l'expresidenta estacionat al carril bus a l'altura del número 44 de la Gran Vía de la capital espanyola. Els agents de mobilitat van començar a tramitar la denúncia contra Aguirre. Però, en un determinat moment, l'expresidenta va decidir marxar. Quan va sortir amb el cotxe, va donar un cop a la motocicleta d'un dels agents de mobilitat, que van donar l'ordre d'alto a Aguirre.\nDesprés de la investigació realitzada, el jutge no dubta que els agents donessin l'alto a l'expresidenta. Però sosté que "no ha quedat acreditat" que la denunciada "s'adonés de l'ordre de detenció que se li donava". Per tant, el magistrat entén que no es pot parlar de desobediència. Per arribar a aquesta conclusió el jutge recorre a la declaració d'un policia municipal que va presenciar l'escena, que va declarar que tampoc es va adonar de l'ordre d'alto dels agents de mobilitat.\nRespecte a la motocicleta que va colpejar la responsable del PP, el jutge afirma que els danys provocats no constitueixen un delicte. Encara es pot recórrer contra l'arxivament del cas.


Ponsarnau: “Estem en un moment màxim de confiança i ho hem aprofitat”\nL'entrenador de Valencia Basket ha assenyalat després de la victòria del seu equip davant Unicaja que “hem començat molt seriosos i molt concentrats, un poc sorpresos de que ells han jugat moltes coses noves, però l'equip estava amb to, amb agressivitat, amb intensitat i estàvem jugant molt bé en atac i a més estàvem molt bé en el rebot, tant en el defensiu com en l'ofensiu. Com a conseqüència d'això les sensacions han sigut molt positives i les pilotes de ningú eren nostres. Ells s'ha notat que estan en una situació anímicament complexa i no han trobat la forma de tornar al partit i competir”.\nEl tècnic taronja es va mostrar “molt content del sacrifici i l'ambient de l'equip i del seu esperit. Ens hem passat molt bé la pilota, hem trobat molts avantatges i hem estat clarividents per a aprofitar-les. Veig a l'equip en un moment màxim de confiança, tenim molts feelings, tenim molts jugadors que juguen amb determinació. Es respecten les decisions amb encert o sense encert, està tot un poc més encaixat. Vorem si som capaços de prolongar este moment si continuem entrenant com estos dos últims dies. Si no baixem la guàrdia en el treball i seguim amb l'ambició de voler guanyar el següent partit, entenent que passen per treballar bé”


Algunes peticions per a una nova normalitat literària, de Care Santos\nDESESCALADA AL MÓN EDITORIAL\nAlgunes peticions per a una nova normalitat literària\nFa anys que penso com escriure aquest article, si ara m'atreveixo és perquè és més necessari que mai\nDissabte, 02/05/2020 | Actualitzada 03/05/2020 - 14:37\nAra que tots comencem a parlar de «llum al final del túnel» i que a tota hora escoltem aquest sintagma gastat abans de començar, «nova normalitat», m’atreveixo a baixar del núvol on acostumo a caminar gairebé sempre i demanar algunes coses. Demanar fa vergonya. Per això fa anys –no exagero– que penso com escriure aquest article. Si ara m’atreveixo és perquè és més necessari que mai. I perquè alguna cosa hem hagut d’aprendre d’aquestes setmanes diferents. A més, qui no demana no pot pretendre que li donin res. Qui demana, crec, s’ha de molestar a explicar per què ho fa, com a mínim. Així que amb l’excusa d’aquest galimaties que ens cau al damunt a tots els que ens dediquem a la literatura, amb la màxima humilitat però sempre amb tota –amb perdó– la raó, avui m’atreveixo a demanar-vos:\n-Als compradors de llibres: torneu a les llibreries quan ens deixin. Compreu tant com pugueu. A tantes llibreries com us sigui possible. No només us necessiten les independents, també les grans. No només les de nou, les d’ocasió també. Encarregueu els llibres que no trobeu, espereu-los amb la paciència que sigueu capaços. Ensumeu a les webs dels llibreters i compreu-los.\nPer déu, no pirategeu. Valoreu la nostra feina. La del llibreter, la de l’editor, la de l’escriptor. Si estimeu la literatura, sigueu conscients que piratejar-la és una manera d’aniquilar-la, d’aniquilar-nos. Si admireu un autor o autora, no hi ha millor manera de demostrar-ho que pagar per la seva obra. Desitjar que aquest autor o autora pugui continuar escrivint, vivint, pagant les seves factures, pensant els seus llibres sense gaires preocupacions, criant els seus fills. Sé que piratejar és fàcil i, per tant, el que us demano és un esforç de solidaritat i de responsabilitat. És a dir, de civilització. Però si alguna cosa ha demostrat aquesta pandèmia és que tenim alts nivells de les tres coses.\n-Als editors: feu un esforç per ajudar els lectors a ser solidaris. Durant aquests dies hem vist moltes iniciatives a la xarxa que feien assequibles els llibres a la població confinada. Establiu preus que facin atractius els llibres electrònics i que converteixin la seva compra en inexcusable. Un llibre electrònic que amb prou feines diferencia el seu preu del llibre en paper no dissuadeix de la descàrrega il·legal. Continueu fomentant la presència de la literatura a les xarxes de la manera en què l’hem conegut aquests dies, amb aquesta proximitat, aquesta calidesa i aquesta serietat. Així no trobarem res a faltar ni oblidarem el que hem après.\n-Als professors, a algunes associacions de pares i mares: no us apunteu a la socialització del llibre a l’escola. Fomentant el llibre d’ús col·lectiu esteu traient-li valor, esteu fomentant que es vegi com una raresa, n’esteu apartant els vostres alumnes i els vostres fills. També els esteu robant l’immens plaer de començar una biblioteca personal, formada pels llibres que els han acompanyat al llarg de la seva vida i que potser seran el germen d’una de molt més gran. Allunyar els joves dels llibres és avançar cap a un món sense llibres.\nRecomaneu l’obra d’autors de proximitat. En pocs anys, la nostra literatura infantil i juvenil ha fet passos de gegant. Han sorgit editorials implicades, compromeses amb la tasca de crear nous lectors, que han creat premis de prestigi, han descobert escriptors els llibres dels quals parlen als lectors des de la seva realitat, amb coneixement, compromís i professionalitat. Si deixeu de recomanar els autors pròxims, si no contribuïu que els seus llibres es llegeixin, la feina feta durant dècades per centenars de professionals s’enfonsarà com un castell de cartes. Tornarem al principi. O pitjor: perquè el principi va ser il·lusionant.\nHe escrit moltes vegades el que escriuré una vegada més. No sé què faríem els qui escrivim per a joves i nens sense la tasca d’alguns professors que dediquen esforç i temps –moltes hores que ningú els remunera i que pocs els valoren– a aconseguir que els seus alumnes llegeixin. Valoro la vostra feina com la de poques persones. Ajudeu-nos que la nostra també sigui valorada.\n-Als llibreters i prescriptors de lectures (i això també inclou els pocs periodistes culturals autèntics): recomaneu els nostres llibres. En especial, quan escriviu sobre literatura infantil i juvenil. Ajudeu-nos a fer que la feina dels nostres autors sigui coneguda i valorada. No tot és ficció anglosaxona. De vegades, qui es mira el melic acaba per descobrir que el té rodó i preciós.\nEn fi. Tot això us volia demanar.\nTemes: Desescalada Coronavirus Llibreries


Fons Europeus - Avaluació del Programa Operatiu del FSE 2014-2020\n> Avaluació del Programa Operatiu del FSE 2014-2020\nAvaluació del Programa Operatiu del FSE 2014-2020\nS`han trobat un total 7 Avaluació del Programa Operatiu del FSE 2014-2020. Mostrats del 1 al 7.\nINFORME D'AVALUACIÓ DEL PROGRAMA OPERATIU FSE de les Illes Balears 2014-2020. PERÍODE 2014-2018\nAquest document es correspon amb l'Informe de “Avaluació dels objectius / resultats del Programa Operatiu FSE de Balears 2014-2020 per a l'informe anual 2019 i de compliment del Marc de Rendiment”, encarregat per la Direcció General de Fons Europeus de la Conselleria de Innovació, Recerca i Turisme del Govern dels Illes Balears a Arenal Grupo Consultor S.L.\nAVALUACIÓ DE LES POLÍTIQUES ACTIVES D'OCUPACIÓ. EL CAS DE L'ORIENTACIÓ LABORAL A PERSONES DE COL·LECTIUS VULNERABLES\nL'avaluació exposa els resultats de l'anàlisi d'impacte en la inserció laboral del programa d'acompanyament d'orientació laboral corresponent al col·lectiu de persones desocupades discapacitades o en risc d'exclusió social, que gestiona el SOIB en el marc del PO FSE de Balears 2014-2020.\nPla d'avaluació del Programa Operatiu del FSE 2014-2020\nEl Pla d'Avaluació del Programa Operatiu FSE 2014-2020 de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears està integrat per dues parts: una part general, comú a tots els programes operatius del FSE i recollida en el Pla Estratègic Nacional d'Avaluació de l'FSE 2014-2020, i una part específica d'aquest Programa Operatiu.\nInforme avaluació ex ante FSE 2014-2020\nL'avaluació és un exercici que està regulat d'acord amb les disposicions generals dels Fons Estructurals, establertes en el Reglament (UE) Nº 1303/2013 pel qual s'estableixen disposicions comuns relatives al FEDER, FSE, Fons de Cohesió, FEADER i FEMP (articles 54, 55, 56 i 57). Segons aquest Reglament, els objectius de l'avaluació es centren en "millorar la qualitat de la concepció i l'execució dels programes, així com valorar la seva eficàcia, eficiència i impacte". En particular, l'article 55, relatiu a l'Avaluació Ex- Ante, indica que aquesta avaluació ha de permetre "millorar la qualitat de la concepció de cada Programa".\nINFORME D'AVALUACIÓ DEL PROGRAMA OPERATIU FSE de les Illes Balears 2014-2020. PERÍODE 2014-2016\nDurant el període de programació, l'autoritat de gestió ha de garantir que es realitzin avaluacions per estimar l'eficàcia, l'eficiència i l'impacte del programa, com també amb l'objectiu de millorar la qualitat en l'execució i el disseny dels programes, i determinar els efectes dels mateixos en relació amb les metes de l'estratègia de la Unió per a un creixement intel·ligent, sostenible i integrador.\nAquesta avaluació té com a finalitat realitzar la primera avaluació del PO FSE 2014-2020 de les Illes Balears corresponent al període d'execució 2014-2016.\nAvaluació del Programa Visibles. OE 8.1.5. Millorar l'ocupabilitat de les persones aturades o inactives\nUna de les mancances de la gestió pública a Espanya és la necessitat d’avaluació de les diferents polítiques. Avaluació que és rellevant, no només per determinar-ne l’eficàcia, sinó també com a instrument per a legitimar-les. Dins el context general, les polítiques actives d’ocupació no en són una excepció. En aquest estudi es presenta l’avaluació d’un dels principals programes del Servei d’Ocupació de les Illes Balears: el programa VISIBLES, destinat a aturats de llarga durada, un dels principals col·lectius d’aturats fruit de l’especial durada de la crisi iniciada el 2008.\nAvaluació temàtica sobre els èxits de les actuacions en Formació Professional de Grau Mitjà\nL’avaluació exposa els resultats de l’anàlisi de situació i de les principals característiques de la Formació Professional a les Illes Balears i la seva relació amb l’execució del Programa Operatiu FSE de Balears 2014-2020."\n- 1 a 7 de 7 -


Controls policials a Mataró durant el confinament. Foto: @matarocat\nL'Ajuntament de Mataró vol augmentar la pressió policial per combatre els problemes de delinqüència sorgits en les darreres setmanes amb un repunt dels robatoris violents i l'ocupació de d'habitatges que han generat problemes de convivència. Tot i que es tracta de mesures ja previstes, el mes d'agost es preveu que s'incorporin a la Policia Local una dotzena d'agents, que cobriran places que havien quedat vacants. També es reprendrà la contractació de seguretat privada –tramitació aturada durant l'estat d'alarma– per vigilar l'edifici consistorial i alliberar d'aquesta feina a sis agents. Finalment, es reactivarà la instal·lació de càmeres de seguretat perquè els primers dispositius puguin entrar en funcionament aquest 2020.\n"Delinquir no pot sortir gratis i cal seguir augmentant la pressió policial", ha assegurat l'alcalde de Mataró, David Bote, durant la primera trobada post-covid amb periodistes. A més, de la tasca policial, assegura l'alcalde, cal insistir també en el "camí polític" per modificar les lleis que siguin oportunes per combatre aquest fenomen.\nPreocupats per la reincidència i les ocupacions\nEn aquest sentit, Bote assenyala la modificació de codi penal per "tipificar la reincidència com a agreujant" com una de les possibles solucions davant la proliferació de la petita delinqüència. També afirma que cal buscar "la manera legal d'abordar les ocupacions delictives que generen problemes de convivència i seguretat".\nEl Bloc ocupat a Cerdanyola. Foto: AAVV Cerdanyola\nEn el cas de Mataró, el fenomen de les ocupacions és una de les principals preocupacions post-covid de la policia. En les darreres setmanes s'han fet diverses actuacions policials en habitatges ocupats i s'està treballant per intentar clausurar un edifici de la Sareb totalment ocupat al barri de Cerdanyola de Mataró.\nDe fet, en les pròximes setmanes estan previstes dues manifestacions al barri per denunciar els problemes de convivència i seguretat que genera aquest edifici. El diumenge els veïns sortiran al carrer convocats per l'associació de veïns i la setmana següent, diumenge 19, la convocatòria la fan les autoanomenades 'patrulles veïnals'.\nDavant la mobilització ciutadana, Bote ha fet una crida a la calma i assegura que els "esforços" dels diferents cossos policials estan donant resultats i assegura, sense concretar-los, que els índex delictius van a la baixa en els darrers dies: "El repunt ha millorat, però encara des de la provisionalitat de les dades".\nI és que les dades delinqüencials posteriors a l'aixecament de l'estat d'alarma encara no estan tancades. Abans d'això, però, els cossos policials ja reconeixen un repunt de la delinqüència a la ciutat, especialment pel que fa als robatoris. Es tracta d'una tendència que no és nova, ja que aquests indicadors ja existien abans de la pandèmia.\nSegons dades de Mossos d'Esquadra, durant el primer trimestre de l'any, respecte al mateix període de l'any anterior, el nombre de furts, robatoris amb força i robatoris amb violència ha passat de 1.060 a 1.173, un 10,7% més. El nombre d'ocupacions també havia augmentat ja abans de la crisi sanitària. De 33 a 45 (+36,5%) durant els primers tres mesos de l'any.


Reivindicant els drets de les dones - Vila de Piera\nPortada > Actualitat > Notícies > Reivindicant els drets de les dones\nEls carrers de la vila es van omplir de color violeta el passat diumenge, dia 8 de març, per a commemorar el Dia de la Dona. Durant la jornada es van programar diferents activitats amb l’objectiu de reivindicar els drets de les dones i denunciar les desigualtats encara existents en la nostra societat. L’acte més institucional es va celebrar a les dotze del migdia a la plaça del Peix. Va ser un concert-vermut a càrrec de músics locals que va comptar amb una gran participació de la ciutadania. Durant l’activitat, es van repartir unes bosses commemoratives.\nA la tarda, el grup feminista les Barjaules va organitzar una marxa feminista que va sortir del Gall Mullat i va recórrer alguns dels principals carrers de la vila fins arribar a la plaça del Peix. La marxa va comptar amb la col·laboració del grup de tambors i de la colla infantil dels Diables de Piera. L’Escola de Teatre de Piera també va donar el seu suport a la iniciativa fent una performance.\nEls dies previs al 8M es van organitzar també altres actes com la projecció del documental Venus: confesiones desnudas V.O.S.E., una xerrada sobre educació menstrual, una taula rodona sobre feminisme, un taller de pancartes i una fideuà popular.\nPel que fa a la projecció de l'obra de teatre Miedo y soledad, prevista per al dissabte 14 de març, a les 18 hores, al Teatre Foment de Piera amb un fòrum de debat sobre la dona i la gestió del seu temps, queda ajornada a l'espera d'una nova data.\nFins al dia 31 de març també es podrà visitar l’exposició «Pioneres, dones científiques» al Bar Foment, que mostra l’obra de Neus Benavent Valles i està organitzada per l’Associació de Dones de Vilanova i la Geltrú. L’entrada és lliure.\nInauguració d'exposició i xerrada: Pioneres, dones científiques\nTeatre: Miedo y soledad (acte ajornat)


Uns cors massa poètics\nL’obra se situa en plena guerra civil irlandesa, entre el 1922 i el 1923, just després d’aconseguir la independència.\nEl dilema entre l’amor i la lluita per uns ideals és el pal de paller de l’obra que ha programat el Teatre Romea per encarrilar la recta final d’aquesta temporada: El cors purs. Oriol Broggi ha estat l’encarregat de dirigir aquesta peça i adaptar-la a partir del conte de Mary de Cork, de l’autor francès Joseph Kessel.\nL’obra se situa en plena guerra civil irlandesa, entre el 1922 i el 1923, just després d’aconseguir la independència. L’Estat Lliure d’Irlanda es va constituir mantenint un fort lligam amb els britànics, un fet que va fer enfrontar els irlandesos en dos bàndols: els detractors d’aquesta falsa independència i els que n’eren partidaris. Aquest és el context d’Els cors purs, en què una parella es veu obligada a fer front a les seves ideologies oposades. Ell és partidari de deixar les coses tal com estan; ella no en té prou i vol lluitar per assolir la llibertat total.\nTres actors són els encarregats d’explicar la història al públic; bàsicament es limiten a fer de narradors mirant constantment a la platea. Broggi n’abusa excessivament, ja que el resultat no s’allunya gaire del que podem trobar en una de les sessions que s’organitzen per recitar textos. Així doncs, la presència de diàleg entre els actors és mínima, i això no sempre ajuda a captar l’interès del públic.\nL’obra va d’un extrem a l’altre, de l’austeritat escenogràfica absoluta a l’excés d’ornamentació massa carregant. Un exemple: després de deu minuts austers on no passa res damunt de l’escenari i els tres actors simplement narren, apareixen objectes que pugen i baixen, actors que volen per l’aire i moviments massa exagerats. Hauria estat millor buscar un punt d’equilibri entre els moments monòtons absents d’acció i els instants tan pretesament visuals.\nUn excés de poètica acaba dificultant que el públic gaudeixi de l’obra, tot i que en alguns moments és encertada, sobretot quan tenen un component emocional més elevat. Precisament, s’hauria aconseguit donar més importància i efectivitat a aquests instants si s’hagués reservat l’estètica poètica exclusivament per a aquests minuts. En canvi, s’ha optat per mantenir-la durant tota l’obra, una decisió que desllueix els moments en què realment és correcta.\nLa música en directe és un encert; aquest element dóna molts punts a les obres que l’incorporen. Tanmateix, la selecció de peces que s’interpreten és constant i força semblant durant tota l’obra. Això sí, Miranda Gas enlluerna el públic interpretant tres cançons amb una veu impressionant. Gas és correcta en la seva interpretació, igual que els seus dos companys de repartiment, Jacob Torres i Borja Espinosa.\nMalgrat tot, en el text original que va escriure Kessel podem trobar-hi molta duresa, passió, violència i cruesa; tots aquests elements sacsegen l’espectador. El conte de Kessel no deixa indiferent, però amb aquesta adaptació els assistents difícilment experimenten tots els sentiments que traspua el text de l’autor francès. Alguns, fins i tot, comenten al sortir del teatre que no han entès l’obra ni els papers dels personatges.


Una guia útil per utilitzar IGTV com a part de la vostra estratègia B2B en xarxes socials 09 d'abril 2020\nUna guia útil per utilitzar IGTV com a part de la vostra estratègia B2B en xarxes socials\nHi ha una estadística de vídeo que ha llençat les llengües i els teclats dels venedors durant ... mesos.\n"L'any 2021, el vídeo mòbil representarà el 78% del tràfic total de dades mòbils."\nSi el vídeo mòbil deixa altres tipus de contingut en l'oblit, tothom està intentant aconseguir una peça del vídeo.\nA passejades Instagram TV (IGTV). Moltes marques B2C estan aprofitant IGTV com a part de les seves estratègies de màrqueting, però té sentit (i cèntims) el B2B?\nIGTV VS. VÍDEO INSTAGRAM NORMAL\nInstagram suporta el vídeo a la seva plataforma des de fa anys, per la qual cosa potser us pregunteu, per què necessitem un format de vídeo diferent?\nInstagram descriu IGTV com "una nova superfície autònoma que ofereix vídeos més llargs i fàcil descoberta a través de canals, tot en un format vertical que es troba dret, al palmell de la mà".\nAixí doncs, IGTV és de vídeo més llarg (de durada), més immersiu (a pantalla completa) i en sintonia amb la manera com els usuaris prefereixen, bé, fer servir els seus dispositius mòbils (retratat / vertical).\nESTADIS CLAU DE IGTV A CONSIDERAR\nAbans de prendre la decisió d’integrar IGTV a la vostra estratègia, considereu algunes dades difícils.\nNomés el 16% dels venedors van declarar haver utilitzat IGTV (Social Media Examiner).\nA partir de febrer de 2019, només el 18% de les persones han vist contingut d’IGTV (Social Media Examiner)\nLa visualització de YouTube encara supera els espais de televisió IGTV (Social Media Examiner)\nEmpreses B2B que utilitzen IGTV: HubSpot, SalesLoft, Accenture, Adobe, Google\nImatge via Yahoo Finance\nUn altre punt a tenir en compte: recentment Instagram va deixar caure el botó IGTV de l’aplicació Instagram. Això assenyala una lenta eliminació del format o, simplement, l’evolució del disseny de l’aplicació? Pensem que es tracta simplement de simplificar l’aplicació, ja que la majoria de la gent troba vídeos IGTV a través de previsualitzacions del feed, Explore, a perfils de creadors específics i a l’aplicació IGTV autònoma. (Només l'1% dels usuaris d'Instagram han descarregat l'aplicació IGTV autònoma.)\nL’AUDIÈNCIA ACTUAL DE L’INSTAGRAM\nTot i que l’adopció IGTV només pot representar una petita part de l’audiència d’Instagram, encara hi ha una forta possibilitat que cada cop més usuaris adoptiran el nou format de vídeo. Dit això, és important tenir en compte si el vostre públic de màrqueting B2B objectiu s’alinea amb el públic d’Instagram en general. (Estadístiques mitjançant Hootsuite.)\nMil milions de persones utilitzen Instagram cada mes\nEl mix de gènere és força igualat (52% femení, 48% masculí)\nEls usuaris passen una mitjana de 28 minuts al dia a la plataforma el 2020 (fins ara)\n1/3 de les històries més vistes són d’empreses\nEl 37% dels adults nord-americans utilitzen Instagram\nSí, els usuaris d’Instagram són gairebé tots.\nTIPUS D’EMPRESES PER A TREBALL DE TREBALL IGTV\nSi encaixes en les categories següents, IGTV pot ser un mètode exitós de connexió amb el públic objectiu:\nEl vostre producte / servei és visual: diguem que fabriceu tinta per a impressores comercials. Aquest procés de producció pot fer que els episodis IGTV enllaçant amb encreuament es referissin a Com es fa.\nLa narració d’històries és fonamental per comunicar la vostra marca: si la vostra empresa té una història llarga per explicar-ne totes i cada una de les perspectives, un vídeo vertical com el d’IGTV és una manera personal de connectar-se. Penseu-hi com un vídeo FaceTime de marca entre tu i el vostre objectiu.\nTeniu un portaveu carismàtic: com totes les formes de vídeo, IGTV es beneficia d’un amfitrió atractiu. Potser sou una empresa que fabrica ingredients de begudes. Si un dels vostres químics més alts és una barreja de Bill Nye i Alton Brown, és una cosa potent a les mans.\nCOM UTILITZAR IGTV EN LA VOSTRA ESTRATÈGIA SOCIAL DE MITJANS SOCIALS\nFeu que sigui exclusiu: com que el vídeo pot viure gairebé en qualsevol lloc en línia, proporcioneu als usuaris una raó per veure les vostres coses a IGTV. Feu que els vostres vídeos siguin exclusius de IGTV.\nBrainstorm és una idea de sèrie que es pot observar: els vídeos realitzats estan bé, però no seria fantàstic si la vostra sèrie de televisió IGTV fos viral? Penseu en la creació de quotes setmanals al voltant d'un tema.\nPer obtenir més consells sobre com utilitzar IGTV i els millors comptes en aquests moments, llegiu la publicació completa del bloc.\nCom fer una barra de cerca personalitzada de polze a Android StudioCom descarregar i instal·lar el sistema operatiu LinuxCom definir l’abast PCI DSS?Com pagar impostos i deures en línia amb l'aplicació ePay Punjab?Com importar automàticament les dades de la taula de comandaments BitMEX a Excel McGregor v Cowboy: Com veure Conor McGregor vs Donald Cerrone a UFC 246 - TV, secció en directeCom moure les dades d'un full de càlcul de Google a un altre de forma automàticaCom obtenir dades reals a Storybook