Horts religiosos amb visió social | Catalunya Religió\nHorts religiosos amb visió social\nPer Catalunya Religió. Dij, 09/06/2022\nFotografia: Hort del monestir de les carmelites de Mataró | Cooperativa Tarpuna.\n(Montse Punsoda –CR) Des dels seus inicis, són moltes les comunitats religioses que han tingut en els seus dominis un espai de terreny dedicat al conreu. De fet, antigament, era un espai imprescindible en l’estructura dels monestirs, permetent-los l’autosuficiència, sobretot per aquells més allunyats. Així es pot veure al Monestir de Pedralbes que recentment ha recuperat l’hort com es coneixia a l’època medieval. Amb el pas del temps, molts d’aquests horts continuen existint, tot i que en alguns casos el seu sentit ha fet un gir, jugant un rol diferent, però igualment essencial. És el cas dels horts socials destinats a la formació i recuperació de persones en situació vulnerable.\nAvui dia, alguns convents i monestirs que encara mantenen aquests horts o bé l’espai on es treballava, han obert les portes i s’han aliat amb entitats socials per donar una nova utilitat a aquestes terres. És el cas de les benedictines de Sant Pere de les Puel·les o les Carmelites de Mataró, que col·laboren amb aquest espai amb la inserció o formació d’aquells que ho necessiten.\nEl conreu, una via cap al benestar\n“L’hort és com un oasi enmig de Mataró i ens convida a compartir-lo. No podíem tenir un espai tan ric i gaudir-lo només nosaltres”. Ho explica Maria Alves, monja de la comunitat de les Carmelites Descalces del Monestir de la Immaculada de Mataró i responsable de l’hort. Des de fa uns cinc anys cedeixen una part de l’hort del convent a la Cooperativa Tarpuna.\nL’entitat està creada per un equip dedicat a la gestió de projectes d’Horts Socials amb finalitats terapèutiques, comunitàries, d’integració o producció. Els encarregats de sembrar i conrear són un grup de persones que per diferents circumstàncies es troben en situació vulnerable, i el fet de treballar en els horts els ajuda en la seva recuperació.\nTal com explica l’educadora social de Tarpuna i encarregada de dinamitzar l’hort de les carmelites, Meritxell Peña, “s’ha comprovat que l’horticultura crea benestar físic i mental”. Cada dimecres, Peña acudeix amb uns tretze participants a l’hort i els acompanya durant el procés. Els membres del grup arriben derivats de diverses entitats socials com Creu Roja, Serveis Socials de l’Ajuntament, Projecte Guaita dels Salesians o Càritas, les quals saben dels beneficis que aporta l’horticultura.\nMaria Carol, treballadora de Càritas Mataró, destaca que quan consideren que un usuari de Càritas li pot servir d’ajuda es posen en contacte amb Tarpuna perquè entri al grup. “Sovint són persones que necessiten un espai per desconnectar del seu context o, fins i tot, d’una crisi”, explica Carol. “Quan es troben en un espai allunyat sense sorolls i treballant d’una altra manera, els ajuda anímicament i s’obren a ells i al grup”, hi afegeix.\nEn aquest sentit, Meritxell Peña insisteix com “els horts socials promouen la socialització. No és només una qüestió de conreu, sinó la relació que es propicia entre l’entorn i el grup”, assegura. “D’una banda, la relació amb la terra, que fem de manera ecològica, crea tranquil·litat, i alhora, al llarg del procés es fa xarxa entre els membres de l’equip i les entitats col·laboradores”.\nVincle entre la comunitat i l’equip\n“En l’equip de l’hort les carmelites són un integrant més, sempre disponibles per tot allò que necessitem”, continua Meritxell. “Comptar amb aquestes terres és una sort i una oportunitat”, hi afegeix. Entre les germanes carmelites, l’educadora social destaca especialment el paper de Maria Alves, l’hortelana que actua de nexe amb la comunitat. “És una més. Cada dimecres s’uneix amb nosaltres i, quan no hi som, ens facilita el rec i la supervisió, i quan hi som, dina i treballa amb nosaltres”, explica.\nA més a més d’ajudar, Maria organitza també tallers d’elaboració d’ungüents i confitures a partir de productes naturals. “Per a mi representa una aportació a la gent que ho necessita i això m’emociona”, assegura Maria Alves. La germana carmelita diu que, tot i que la congregació és contemplativa, “Déu els ha posat la iniciativa enmig del camí i aquesta sensibilitat creix dintre seu, tal com Santa Teresa ho va voler”. A més a més, Maria explica que per a elles, monges contemplatives, és seguir la crida del papa Francesc “d’anar a les perifèries”. “Una vida contemplativa, si no està inserida al món i és solidària amb aquest, és una vida contemplativa que està enlaire”, exposa.\nLa carmelita transmet l’afecte per la “Meri” o pels diferents integrants del grup i assegura que la relació amb ells l’ajuda també a “sortir d’ella mateixa i aprendre a escoltar”. “A poc a poc, vas coneixent cada un d’ells i l’estima creix i l’amistat també”, explica.\nL’hort de Sant Pere de les Puel·les\nAquest vincle entre comunitat religiosa i hort social també el trobem a Barcelona, al monestir de les benetes de Sant Pere de les Puel·les, que cedeix 125m² al Assís Centre d’Acollida, que assisteix persones sense llar. Fa uns set anys i mig que la congregació va oferir al Centre Acollida Assís la possibilitat d’utilitzar aquest espai de l’hort.\nEntre les benedictines i l’entitat social el nexe és Catalina Terrats, germana de l’orde i una de les fundadores d’Assís Centre Acollida, sempre molt arrelada a l’entitat. “Aquesta col·laboració i el vincle creat m’ha enriquit la vocació”, explica Terrats, que va ser la capdavantera de la proposta. “Es tracta de viure la vocació des del nostre temps, per això hi hem de ser”, hi afegeix. En la mateixa línia l’abadessa del monestir, Esperança Atarés, assegura que “per a la congregació val la pena formar part d’aquest projecte, perquè permet que aquells que més ho necessiten puguin tenir aquest lloc on desconnectar”.\nPer la seva banda, el responsable d’educació, formació i salut de l’Àrea Social d’Assís, Kike Fontan, assegura que “és una relació molt positiva”. “Ens ho fan molt fàcil: són dones obertes a proposar amb energia i ganes d’ajudar i és una sort que ens donin aquesta oportunitat”. “Sens dubte formen part del projecte i són unes més. I la Catalina ha mantingut molt el vincle. Ella és l’essència que hagi sorgit”.\nFormació i preparació laboral\nEn el cas d’Assís Centre Acollida, l’hort s’utilitza per a l’Assís Verd, un curs de tècnic en manteniment d’horts urbans, compostatge i jardineria que fan amb la Universitat de Barcelona. “És un curs prelaboral que dona una titulació d’extensió universitària als que ho estudien”, assegura Kike. Explica que molts dels que cursen la titulació són de Centre d’Acollida o, fins i tot, provinents d’una altra entitat, per trobar una sortida a la seva situació. Hi van al voltant d’uns 20 alumnes cada dijous, i després alguns amplien amb les pràctiques gràcies a un conveni signat amb Terrats.\nKike Fontan afirma que suposa una via per preparar-los i aconseguir feina en el sector de l’horticultura, així com per treballar la puntualitat o la higiene i donar-los una empenta per la reinserció en el món laboral. “Utilitzant l’hort com excusa potenciem que puguin entrar també en d’altres sectors”, diu.\nIgual que Tarpuna, Al Centre Acollida Assís també usen els horts com a teràpia per cultivar diferents hàbits i millorar l’autoestima. “Ajuda molt, posen en pràctica aspectes personals i els porta a superar habilitats socials, malalties mentals, vincles socials amb persones, treball en equip”, explica Fontan. Una vegada finalitzat el curs, assegura que hi ha “un creixement personal molt gran”. “Treballen l’hort però, alhora ,aspectes socials que t’ajuden en el dia a dia”, hi afegeix.\nEstenent la xarxa\nLes carmelites i les benedictines no són les úniques comunitats religioses que col·laboren amb els horts socials. Aquests beneficis que pot portar l’horticultura també els treballa la Fundació Benallar en diversos horts, un dels quals s’ubica a la comunitat de la congregació de les Germanetes de l’Assumpció, a Barcelona. També, a Vilanova i la Geltrú, la Fundació d’Empara de les Filles de la Caritat cedeix unes terres a Càritas Sant Feliu que duen a terme un Hort Social amb usuaris de l’ONG. Subratllant i reafirmant les declaracions d’Assís o de Tarpuna, Francesc Arnáez de Càritas Sant Feliu, insisteix amb què “la relació i la desconnexió que es crea en aquests horts propicia un nucli bo pel benestar d’aquells que es troben en dificultats”.\nEn els diferents casos es repeteix vincle entre congregació, hort i entitat social. Un cercle que es retroalimenta per tal de donar una sortida aquells que ho necessiten. En el cas de Tarpuna, conviden també tots aquells que ho vulguin a entrar en aquest projecte amb la proposta d’apadrinar l’hort social de les carmelites: “L’objectiu és que s’impliqui la comunitat i que això ens permeti continuar”, explica Meritxell.\nAmb aquesta iniciativa, a part de col·laborar en el desenvolupament de l’hort social fent una aportació econòmica anual, s’ofereix als padrins participar en alguns dels tallers d’hort ecològic, conduits per la germana Maria Alves, una cistella amb productes de l’hort o participar en una jornada de treball a l’hort.\nCom diu aquesta monja carmelita, “tot el suport compta a l’hora de fer funcionar l’hort social”. Un hort que si ens uns inicis suposava una via d’autosuficiència ara és un camí a la reinserció, on tothom pot sumar i aportar. Així, d’aquesta llavor sembrada en equip, s’obté la millor collita.\nCarmelites de Mataró, Sant Pere de les Puel·les, horts socials, Cooperativa Tarpuna, Càritas, Fundació Benellar, Assís Verd, Maria Alves, Meritxell Peña, Maria Carol, Catalina Terrats, Esperança Atarés, Francesc Arnáez, Kike Fontan, Barcelona, Acció Social, Vida Religiosa


tens un racó dalt del món: Sensacions d'El nostre pitjor enemic a Barcelona\nDimarts passat, 15 de novembre, viatge a Barcelona per presentar El nostre pitjor enemic a la casa del llibre del passeig de Gràcia. Al tren m’acompanya la lectura de Josep Pla, descripcions precises, riques, belles del paisatge i la gent. Podria haver agafat un tren que arribava mitja hora abans de l’acte, però no he volgut arriscar-me confiant en la puntualitat ferroviària, i també volia aprofitar per passejar-me per la capital i visitar alguna de les seves llibreries; aquesta visita és una mica frustrant, en comprovar que un llibre publicat al setembre, al novembre ha desaparegut del taulell de novetats. Per a agafar forces i dolçor, bereno un croissant de xocolate.\nEntro a La casa del llibre força aviat. Asseguda a l’espai reservat a les presentacions, ja amb el llibre a les mans, m’espera una escriptora amiga, la gandesana Carme Meix. Ja és veterana en aquests afers, i s’ho mira amb la perspectiva i tranquil·litat dels anys; ella no para d’escriure, no podria, i acumula novel·les inèdits que tant de bo vegin la llum aviat. La presentació serà gairebé una trobada d’escriptors, perquè també vénen Rafel Cases (vell amic blocaire, i fidel seguidor), Pilar Romera, amb qui properament conversaré a Canal 21 Ebre per parlar del seu nou llibre, Emili Gil, de La Sénia i dels seus móns ocults, l’Agustí Clua i la seva dona, camarlenc que escriu relats breus que m’encisen. L’acte també serveix d’excusa per poder abraçar un jove, tot i que vell amic blocaire, Coro Xandri, que fa nous anys, a la tendra edat de dotze, ja tenia un blog, El semàfor, des d’on parlava d’esports i de llibres i donava premis i tot, algun dels quals vaig tenir l’honor de rebre. I també conec l’Elena Morató, filla del pintor MoratóAragonès, del qual fa poc s’ha inaugurat un espai permanent a Cornudella; em diu que té idees per dur a terme al poble.\nI arriba Genís Sinca, amb el seu entusiasme i dinamisme habitual. La llibreria ens prepara dos tamborets, però ell de seguida s’aixeca, necessita moure’s, i prescindeix del micròfon per poder gesticular millor, per gaudir de llibertat per comunicar a la seva manera. No repetiré les seves paraules, em ruboritza una mica de tan bones. Ha gaudit de la lectura, i ha arribat al més profund del llibre, lloa el seu estil, em tracta de murri, recorda els meus nanocontes i troba la seva estructura arreu del text, llegeix alguna de les descripcions, i en tria alguna de les meves preferides, com la de la comandanta, per exemple, i subratlla una de les cites inicials, del nostre Artur Bladé i Desumvila, que tant admirem tots dos.\nSurto feliç. Els dubtes, incerteses, i fins i tot el dolor, que m’havia provocar l’escriptura de la novel·la, ara es veuen compensats amb escreix pels comentaris dels diversos presentadors del llibre (Gustau Moreno, Sílvia Veà, Emigdi Subirats, Francesc Valls-Calçada i Genís Sinca, de moment).\nEstic cansat, trepitjar i respirar la gran capital em fatiga: sóc encara un xiquet de poble, avesat a gaudir d’una ciutat més humana com Tortosa. RENFE em reserva, per a aquest últim trajecte del dia de més de dues hores, un tren de rodalies de seients durs i poc amables. Va gairebé buit; jo, pràcticament ple.\n(Les fotos adjuntes són de Carme Meix, Emili Gil i de Coro Xandri)


▷ ⭐Definició de Redolar⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de Redolar\nDefinició de Redolar\nara pots trobar La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula Redolar, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil entendre què significa Redolar.\n¿Cóm es diu Redolar en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice redolar en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en castellà Redolar has de saber que la seva traducció és redolar pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar Redolar\nI aquesta nit, els proposo redoblar aquests esforços.\nEn el nou Programa, la […] Oficina haurà de redoblar esforços en aspectes […] com una major presència territorial i una major […] participació en polítiques públiques.\nL’Estat part hauria de redoblar els seus esforços per combatre […] la discriminació contra els grups vulnerables, en particular els romanís.\nPer tant, la meva delegació considera necessari redoblar els esforços per complir aquest compromís.\nEs planteja, doncs, una […] clara necessitat de redoblar esforços a tots els […] nivells perquè més empreses i treballadors puguin […] beneficiar-se dels avantatges de la participació financera.\nTambé és evident que cal redoblar els esforços per atendre els adolescents i els joves que no van a l’escola.\nHaurem de mobilitzar totes […] les nostres energies i redoblar els esforços, […] si volem concloure amb èxit les complicades negociacions en curs.\nSerà important tornar a redoblar els esforços per promoure la inversió privada en el sector de l’electricitat.\nL’empresa encara ha de redoblar els seus esforços en les àrees d’R + D «.\nDavant els nombrosos indicis prometedors a tot arreu del […] món, la comunitat ha de redoblar els seus esforços per […] garantir que tinguin resultats tangibles.\nL’estat part hauria de redoblar els seus esforços per garantir […] l’adaptació del dret i les pràctiques consuetudinaris […] als drets previstos en el Pacte, i atorgar suma prioritat a aquesta qüestió.\nL’Estat part hauria de redoblar els seus esforços per combatre […] la discriminació contra les dones en el món laboral a […] per tal de garantir, entre d’altres, la igualtat d’oportunitats en l’accés a l’ocupació, el salari igual per treball igual i l’eradicació de les proves d’embaràs per a l’accés a l’ocupació.\nNecessitem redoblar esforços per assegurar […] que el procés per crear i administrar estàndards constitueixi un diàleg incloent entre iguals.\nHa arribat el moment de renovar la nostra decisió de redoblar aquests esforços.\nHi ha, per tant, que redoblar els esforços en aquest terreny.\nHem de redoblar els nostres esforços […] a nivell mundial i nacional.\nSegueix sent necessari redoblar els esforços en matèria d’atenció i […] prevenció.\nCom sempre, la comunitat internacional ha de […] seguir mobilitzada i redoblar els seus esforços.\nL’Estat part hauria de redoblar els seus esforços per combatre […] aquest greu problema, en col·laboració amb els països veïns, […] amb la intenció, entre altres coses, a protegir els drets humans de les víctimes.\nA més de les […] diferents mesures adoptades en l’àmbit del manteniment de l’ordre, procedeix redoblar els esforços en matèria de prevenció, preparació i gestió de les conseqüències […] del terrorisme.\nNomés per això hauríem de redoblar els nostres esforços i […] treballar incansablement per evitar l’esclat de nous conflictes […] i resoldre aquells que segueixen aferrissats.\nPerò hauran de redoblar els seus esforços […] ara i començar a buscar àrees de convergència d’una manera molt més seriós «.\nEn conseqüència s’han de redoblar els esforços […] per desenvolupar indicadors apropiats per expressar les múltiples facetes […] del risc en totes les escales.\nTot això obligarà a les […] empreses espanyoles a redoblar els seus esforços per […] millorar la seva competitivitat.\nEn primer lloc, hem de mantenir la paciència i redoblar els esforços per mantenir les consultes i la […] comunicació entre nosaltres.\nHaurien redoblar els seus esforços per […] reduir els seus arsenals nuclears.\nL’Estat part hauria de redoblar els seus esforços per evitar […] la violència contra la dona i el nen, lluitar contra ella i […] castigar-la, en particular la violència a la llar i els delictes comesos contra dones i nens per qüestions d’honor.\nEls organismes […] especialitzats haurien de redoblar els seus esforços […] per facilitar i promoure l’adscripció del seu personal internacional.\nLes dues parts han […] subratllat la necessitat de redoblar esforços per generar […] resultats tangibles en favor de la pau i aconseguir […] que la unitat resulti atractiva.


Animac tindrà la millor animació mundial del darrer quart de segle\nper Marta Romera 08/01/2021 12:20h\nAnimac dissenya una programació amb la millor animació mundial del darrer quart de segle per celebrar el 25è aniversari | LleidaDiari.cat\nAnimac, la Mostra Internacional de Cinema d'Animació de Catalunya, celebra enguany el 25è aniversari i ho fa repassant els millors llargmetratges animats del darrer quart de segle, així com els autors de curtmetratges més destacats i els noms del talent emergent.\nLa mostra tindrà un format híbrid, amb activitats presencials a Lleida, del 26 al 28 de febrer, i amb programació en línia a les plataformes Filmin i YouTube entre 25 de febrer i el 7 de març. Així mateix, la majoria de les novetats de curtmetratges i llargmetratges inclosos a les seccions habituals es podran visualitzar tant en línia com en pantalla gran a Lleida. La realitzadora i dibuixant Joanna Quinn rebrà el premi Honorífic 2021 i l'oscaritzat Adam Eliot, l'Animation Master.\nLa programació del 25è aniversari de l'Animac inclourà alguns dels títols que formen part de la llista 'Top List Animac 25' que ja es pot consultar a la pàgina web i a les xarxes socials de la mostra.\nLa llista ha estat elaborada amb la col·laboració de persones clau en l'estudi de l'animació en l'àmbit internacional i recull els cinquanta millors llargmetratges animats dels darrers 25 anys, els 25 autors de curtmetratges d'animació més destacats, i els noms dels animadors i animadores del futur dins la llista del talent emergent.\nLa japonesa 'El viatge de Chihiro'\nLa llista 'Top Llargmetratges' està encapçalada per la japonesa 'El viatge de Chihiro' (Sent to Chihiro no Kamikakushi, 2001). La segona posició és pel film francès 'Benvinguts a Belleville' (Les triplette de Belleville, 2003) del dibuixant Sylvain Chomet, mentre el tercer llarg més votat ha estat 'Mary and Max' de l'australià Adam Elliot. Pel que fa a la llista 'Top Autors de Curtmetratges', que inclou noms que han treballat només o principalment al llarg dels darrers 25 anys, els autors més votats han estat Theodore Ushev, Koji Yamamura i Regina Pessoa. Els tres creadors han visitat Animac al llarg de la seva història, on han parlat de la seva obra i han ofert conferències.\nPer últim, la llista 'Top Talent Emergent' l'encapçalen la txeca Daria Kashcheeva i la italiana Martina Scarpelli. De fet, ambdues autores van estar presents a la programació d'Animac de l'any passat, on van projectar els seus respectius treballs. Entre els escriptors i estudiosos que han participat en l'elaboració del rànquing es troben historiadors com Jayne Pilling i Giannalberto Bendazzi; directors de festivals i cinemateques de referència com Marcel Jean (Annecy, Cinémathèque del Quebec); reconeguts acadèmics com Paul Wells (Loughborough University); escriptors i crítics com ara Alex Dudok de Wit (Cartoon Brew) i Olga Bobrowska (Zippy Frames), així com l'anterior directora d'Animac, Isabel Herguera, i la present, Carolina López, entre altres.\nUna aposta per la diversitat creativa i cultural\nEn aquest sentit, la directora del certament, Carolina López, ha indicat que «aquestes llistes avalen la feina feta a Animac al llarg d'aquests 25 anys, ja que la majoria d'autors i films ressenyats han estat presents a la Mostra en una aposta per la diversitat creativa i cultural». Així mateix, ha afegit que les nacionalitats més recurrents en el llistat de llargmetratges són Japó i França, països «amb una indústria important i també un gran suport a la cultura, que esdevé un major espai creatiu». Pel que fa als autors i autores de curts, els països de l'Est d'Europa són una «gran pedrera de talent", considera López, «gràcies a la seva gran tradició en animació». «De nou i afortunadament, la diversitat de nacionalitats és evident», ha afirmat.\nAvançament de la programació d'Animac 2021\nAnimac 2021 celebra el 25è aniversari amb un viatge pel passat, present i futur del cinema d'animació. A més de la projecció d'alguns dels films que figuren a la llista, el certament també aplegarà, en una taula rodona, creadors com Theodore Ushev i Regina Pessoa, a més d'altres autors de curtmetratges valorats pels especialistes. A banda de la programació especial amb motiu del 25è aniversari, Animac oferirà, com cada any, les novetats de curtmetratges i llargmetratges en les seves habituals seccions. La majoria dels títols es podran visualitzar tant en línia com en pantalla gran a Lleida.\nAnimac ha anunciat que el premi Honorífic 2021 serà per a la realitzadora britànica, dibuixant i feminista Joanna Quinn, mentre el premi Animation Master serà per a l'oscaritzat Adam Elliot. Durant el certamen es mostraran dues retrospectives completes de les seves obres a la plataforma Filmin i oferiran una masterclass i una xerrada, respectivament. Seran actes exclusius per a Animac Online, on els dos autors parlaran de les seves carreres i dels seus projectes més recents.\nJoanna Quinn (Regne Unit, 1962) és una de les figures més aclamades de l'animació mundial. És reconeguda internacionalment per les seves habilitats exclusives de divuits, les seves caracteritzacions i el seu humor. Les pel·lícules i anuncis publicitaris de Quinn han guanyat més de 90 premis, incloses quatre nominacions als Bafta, tres Emmy i dos Oscar. Ha rebut beques honorífiques i doctorats en quatre universitats del Regne Unit, inclosa la Royal College of Art de Londres. La seva nova pel·lícula, juntament amb Les Mill, 'Affairs of the Art', s'estrena aquest mes.\nAdam Elliot (Austràlia, 1972) és un dels directors de cinema d'animació 'stop motion' independents més aclamats per la crítica. Els seus films han estat guardonats en més de cent premis internacionals, entre els quals destaca l'Oscar al millor curtmetratge d'animació de 2004 per 'Harvie Krumpet'. Les seves obres, anomenades per l'autor 'Clayographies', retraten personatges marginals com mai ningú els ha retratat abans en animació, han estat vistes per milions de persones i han participat en centenars de festivals de cinema.\nEl Dansàneu no s'atura i arribarà aquest estiu al seu 30è aniversari\nEls Amics de la Foto de Lleida obren la temporada 2021 de la Fecoll


Conferència sobre Josep Maria Llompart, estudiós de l’obra literària de Salvador Galmés | card.cat\nEl dissabte 28 d’abril a l’Espai 36, a les 19,30 hores, després de la Trobada de bandes joves de música, es realitzarà una conferència sobre Josep M. Llompart, estudiós de l’obra literària de Salvador Galmés a càrrec de Pere Rosselló Bover. Aquesta activitat és gratuïta i està organitzada per l’OCB de Sant Llorenç i està emmarcada en la celebració de la Setmana de Salvador Galmés i la commemoració de l’any Josep Maria Llompart.\nPere Rosselló Bover és Doctor en filologia catalana i professor de la UIB. Col·laborador habitual de les revistes Latitud 39, El Mirall, Lluc, Affar, Serra d’Or, Maina, Cairell, Estudis de Llengua i Literatura Catalanes, Reduccions, Faig i Blanc d’Ou\nHa estat premiat amb els premis:\n• Ciutat de Manacor, 1977: Antologia, • Ciutat de Palma-Joan Alcover de poesia, 1977: Aplec de distàncies • Mossèn Josep Sanabre, 1987: L’obra de Salvador Galmés i Sanxo (1876-1951) • Guillem Cifre de Colonya, 1988: Les aventures d’en Tres i Mig\n• Bernat Vidal i Tomàs de Santanyí, 2004: El temps llençat al pou.\n• La literatura a Mallorca durant el franquisme (1936-1975). Palma de Mallorca: El Tall, 1999 • L’escriptura de l’home; introducció a l’obra literària de Miquel Àngel Riera. Palma de Mallorca: Caixa de Balears, 1982 • Els camins de la cançó; Vida i obra del Pare Rafel Ginard Bauçà. Barcelona: Abadia de Montserrat, 1999 • Els moviments literaris a les Balears (1840-1990). Palma de Mallorca: Documenta Balear, 1997 • L’obra de Salvador Galmés i Sanxo (1876-1951). Barcelona: Abadia de Montserrat, 1988 • Bearn o la sala de les nines. Barcelona: Empúries, 1993 • La cultura a Mallorca. Palma de Mallorca: Documenta Balear, 2004 • L’infern de l’Ila. Palma de Mallorca: Caixa de Balears, 2002 • Les aventures d’en Tres i Mig. Barcelona: La Galera, 1989 • El fantasma del país del vent. Palma de Mallorca: Cort, 1992 • L’hort de la lluna. Manacor: Caixa de Balears, 1988 • Aplec de distàncies. Palma de Mallorca: Moll, 1981 • El temps llençat al pou. Palma de Mallorca: Moll, 2004 • Antologia. Palma de Mallorca: Moll, 1978 • Llibre de la selva i altres poemes. Manacor: Casa de Cultura, 1983.\nExpert en la figura i l’obra literària de Salvador Galmés, Pere Rosselló ens parlarà del paper de Josep Maria Llompart en l’estudi i la difusió de l’obra galmesiana.\nAquest article s'ha catalogat com a Cultura, Llengua i s'ha etiquetat amb conferència, Josep Maria Llompart, ocb, Pere Rosselló, Salvador Galmés per Tomàs Martínez representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


Els socialistes de Felanitx demanen una intervenció urgent per reparar el mur posterior del cementeri abans de Tots Sants – SocialistesdMca\nEls socialistes de Felanitx demanen una intervenció urgent per reparar el mur posterior del cementeri abans de Tots Sants\nEl portaveu Xisco Duarte, explica que els danys estructurals s’han vist accentuats els darrers anys i afecten a tota l’àrea compresa entre les sepultures 248 i 256\nEls socialistes de Felanitx, poques setmanes abans de la celebració del Dia de Tots Sants, demanen a l’equip de govern una solució urgent a l’estat d’abandó en el qual es troba la part posterior del cementiri municipal, concretament el mur perimetral de la part posterior i que afecta l’àrea compresa entre les sepultures 248 i 256.\n“Els danys estructurals que sofreix aquests murs de contenció s’han vist accentuats els darrers anys i es troben plens d’humitats, esquerdes en el maó i cornises amb pèrdua de material. Els arbustos i arbres creixen molt aviat, i si no es mantenen adequadament, les seves arrels fan molt mal a tota l’estructura, causant greus d’anys que posen en risc tant al recinte com als visitants”, explica Xisco Duarte, portaveu del PSIB-PSOE de Felanitx.\nEls socialistes de Felanitx volen remarcar l’extraordinària feina que realitzen els treballadors municipals en el manteniment i neteja de les instal·lacions.\n“Gràcies a ells, el cementiri de Felanitx és un dels cinc millors cementiris d’Espanya. Però, tot això xoca amb la deixadesa que està demostrant el govern actual en la conservació del recinte exterior i en reparar aquesta estructura, tan rellevant i especial”.\nEls socialistes de Felanitx denuncien que “no es poden donar excuses per a justificar aquesta situació atès que l’Ajuntament disposa de mitjans econòmics necessaris per a evitar que aquest mur continuï deteriorant-se, posant en risc a tota l’estructura. L’única cosa que fa falta és gestionar adequadament els diners públics, cosa que el regidor encarregat sembla incapaç de fer amb l’eficàcia mínima exigible”.\nPer tot això, els socialistes demanen mesures urgents per condicionar la zona posterior del cementiri abans de l’1 de novembre.\nAnterior\tAlcover: “Tenim un full de ruta realista i ambiciós per a liderar la transformació i l’estratègia de futur a Mallorca”\nPròxim\tEls Socialistes de Llucmajor demanen a l’Ajuntament que doni solucions a les treballadores del servei d’Atenció Domiciliaria de s’Arenal


La tornada a l'escola serà un 3% més barata\nTot i el descens, Catalunya segueix sent la comunitat més cara: la tornada a l'escola d'enguany costarà, de mitjana, 1.027 euros. Les organitzacions de consumidors reclamen la gratuïtat dels llibres de text\nRedacció Barcelona 05/09/2011 11:56\nLa tornada a l'escola serà aquest any una mica més econòmica que l'any passat. A Catalunya, les famílies amb nens es gastaran de mitjana 1.027 euros, que es divideixen de la següent manera: 630 euros en el cas de les escoles públiques, 1.100 euros per a les concertades i 1.350 en el cas de les privades. Així, la tornada serà una mica més econòmica –30 euros– que l'any passat, però tot i això Catalunya segueix sent, juntament amb Madrid, la comunitat on tornar a les aules surt més car.\nAquestes dades es desprenen d'un estudi de la Federació de Consumidors i Usuaris Independents (FUCI) que destaca que la despesa en roba i uniformes escolars és la que més encareix la tornada a les aules. En l'àmbit estatal, els pares que porten els seus fills a centres públics destinaran a aquesta partida 112 euros, en el cas de la concertada seran 224 euros i en el dels centres privats, 250 euros. Aquesta associació de consumidors aconsella "evitar el marquisme" a l'hora de comprar roba perquè "pot suposar un estalvi del 30%", "reutilitzar i reciclar la roba o les sabates", "aprofitar les ofertes de les grans superfícies" i "planificar la roba necessària fins a les rebaixes de gener".\nUna altra de les despeses importants són els llibres de text. La FUCI assegura que han experimentat un lleuger augment –d'un 1%– respecte a l'any passat, fet que suposa que la despesa mitjana per llibres serà de 192 euros. La Federació exigeix la gratuïtat de tots els llibres de text "per evitar les desigualtats que es donen a totes les regions".


Avebury Life Avebury Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 5 allotjaments a Avebury.\n5 Trusloe Cottages, Avebury, Avebury, Regne Unit, SN8 1QZ - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Avebury Life\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Avebury, Avebury Life és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Avebury Life és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, àrea de TV/saló compartit.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, plat de dutxa, bany compartit a cada habitació. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Avebury Life.\nAllotjaments a Avebury


El carrer Alt del Vendrell, en una imatge d'arxiu. | BP Diari\nUn carrer del Vendrell aposta per avançar el seu horari comercial de tardes\nL'objectiu és millorar la conciliació familiar i ser més eficients\nRedacció 08/09/2020 11:17h\nEl carrer Alt del Vendrell, una de les principals artèries comercials del centre de la ciutat, adoptarà a partir del pròxim dilluns 14 de setembre un horari comercial de tardes més similar als estàndards europeus. Segons han notificat els comerços d'aquest carrer, l'horari comercial durant les tardes s'avançarà mitja hora amb relació a l'horari que es feia fins ara, amb el qual les botigues obriran a les 16.30 hores i tancaran a les 19.30 hores.\nConciliació familiar i eficiència energètica\nAquest ha estat un canvi que s'ha pres «per mutu acord de la majoria de comerços» del carrer Alt, segons expliquen en un comunicat. L'objectiu que tenen és «millorar la conciliació familiar i adaptar-se als estàndards europeus», els quals aporten «una millor qualitat de vida i permeten gaudir de més temps de lleure, en família o per a la pràctica d’esports, promovent una vida més saludable».\nAquest canvi d'horari també vol ajustar-se «a les noves rutines del conjunt de la població, sobretot en l'àmbit escolar i laboral, facilitant així les compres a les sortides escolars, durant les activitats extraescolars, o després de la jornada de treball en torn intensiu». Un altre motiu està relacionat amb aspectes energètics i mediambientals, ja que amb aquest horari s'aprofitaran més les hores de llum solar, reduint el consum energètic i sent «més eficients i sostenibles».\nAquesta iniciativa s'implementarà, de moment, com una prova pilot que s'estendrà fins a la campanya de Nadal. La seva continuïtat dependrà de l'acceptació que tingui, tant entre el teixit comercial com entre els consumidors. Segons afegeixen a la nota, la iniciativa també s'ha compartit a altres carrers comercials del centre per si es volen adherir.\nUn altre cop dur pel Penedès: Bosch vol tancar la planta de Castellet\nDes d'ERC-Som Poble creuen que encara es pot aturar el pla parcial de Masos Oest


Dosrius Ràdio - El Portal d'informació de Dosrius: Ja sabem (i no volem) que no es poden posar portes al camp, però tot i això hauríem de tenir present el següent\nJa sabem (i no volem) que no es poden posar portes al camp, però tot i això hauríem de tenir present el següent\nComentaris a les publicacions en Facebook i altres xarxes socials\nRESPECTE: Aquest és un espai on ens reunim un gran nombre d'usuaris de diferents procedències, edats o personalitats, per això és important mantenir unes normes de convivència que ens permetin a tots participar en llibertat i amb respecte als altres i a les seves opinions.\nBON COMPORTAMENT: Procura que els teus missatges aportin alguna cosa al contingut de a publicació feta per Dosrius Ràdio al Facebook.\nSi vols manifestar una opinió a favor o en contra, justifícala perquè la resta de "lectors/usuaris" coneguin la teva postura . Si no tens res de nou a aportar a la discussió, és millor no escriure res.\nESCRIURE CORRECTAMENT: És imprescindible que tots els "lectors/usuaris" intentin escriure amb un mínim de correcció ortogràfica. Recordeu que això no és un missatge de Whastapp. A més, tampoc costa tant esforçar-se una mica i intentar escriure el millor possible. Evidentment, no ens convertirem en correctors ortogràfics; només pretenem evitar un excés de llenguatge sms. Tampoc és agradable llegir missatges escrits únicament en majúscules. Escriure en majúscules equival a estar cridant, així que no és correcte. Altres pràctiques, com escriure en colors cridaners, amb formats de lletres massa grans, etc., també poden resultar incòmodes, i l'important és que tots ens llegim i entenguem.\nPRIVACITAT: Aquest és potser un dels temes més delicats en tota la xarxa. Es prestarà molta atenció i es serà molt sever amb qualsevol vulneració de la privacitat o intimitat de qualsevol usuari (sense el seu consentiment). Pel que fa a Facebook, queda terminantment prohibit posar missatges privats rebuts per part d'un altre usuari. Tot el que pugui implicar un dany en la privacitat d'un individu serà immediatament castigat amb el tancament del fil. La informació postejada serà eliminada i en segons quins casos, i depenent de la gravetat en la vulneració de la privacitat, podrà comportar el bloqueig tant temporal com definitiu.\nCODI PENAL: La Unitat Orgànica de la Policia Judicial té potestat per investigar a través del seguiment d'IPs registrades tots els actes considerats delicte com l'exposició de pornografia infantil, fer apologia del terrorisme o la violació de la propietat privada mitjançant tècniques informàtiques (hackers) . Les amenaces i assetjaments a usuaris o moderadors mitjançant el Facebook, correu electrònic o xat estan considerats un delicte greu per la llei espanyola i Dosrius Ràdio col·laborarà amb els cossos de seguretat per perseguir legalment aquestes accions facilitant totes les dades que estiguin en el nostre poder a jutges i agents.\nCom sabeu les faltes de respecte són l'enemic de les xarxes, així que procurarem mantenir l'ordre en aquest tipus de publicacions que, per experiència, acaben bastant malament. Podeu tenir les idees que vulgueu i expressar normalment amb EDUCACIÓ. És una cosa bàsica.


Advocats de Crist o de l'infern? - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAdvocats de Crist o de l'infern?\nmaria dolors guàrdia rubies 20.10.2020 | 22:43\nAdvocats de Crist o de l'infern? Regió7\nResulta que el bisbe d'Alcalá -famós per les seves poc cristianes homilies i actuacions- va organitzar uns cursos terapèutics per curar l'homosexualitat. Sí, sí, ho heu llegit correctament.\nCom no va haver-hi cap metge ni cap autoritat que intentés fer-li entendre que estava atemptant contra la llibertat humana? Ja no per ell, perquè ja no val la pena, sinó per tots els seus correligionaris que són veritables homes de vàlua.\nSi en lloc d'anar a netejar la casa del veí, s'hagués preocupat de la seva comunitat, potser li hauria sortit més a compte –a ell i a la seva societat– organitzar cursets per erradicar la pederàstia endèmica d'alguns dels seus companys de professió. Que no, companys de caritat cristiana.\nLlavors, potser, en lloc de tenir tants manifestants a la porta de la seva diòcesi, hi hauria tingut aplaudiments. L'homosexualitat és un dret; la pederàstia una mala malaltia. O potser vici o pecat mortal segons els seus propis paràmetres.\nEls indignats manifestants varen entrar al temple on ell oficiava cridant: «Fuera de Alcalá», «Es pal obispo pa que te viole» (que molt nivell cognitiu tampoc demostren), «Y vosotros, fascistas, sois los terroristas».\nTanmateix, la dolenteria dels mal anomenats Abogados Cristianos –que no tenen res de cristians perquè jo associo aquest adjectiu amb substantius com caritat, benvolença, pietat...– han denunciat aquests manifestants per un delicte contra la llibertat de consciència i contra els sentiments religiosos; a més d'un delicte d'incitació a l'odi. Vinga! Som-hi! No ve d'un pam! Però voleu dir que poden ser homes de lleis? O han estudiat on el Casado? Perquè homes de religió, tot i l'adjectiu, queda ben palès que no ho són.\nFernando de la Fuente, portaveu de Jueces para la democracia, ha intentat explicar-los la diferència entre expressions ofensives i incitació a l'odi.\nPerò no va servir de res. Pocs dies després, la Conferència Episcopal no només no va retirar del càrrec el bisbe sense qualitats cristianes sinó que va donar suport a aquests cursos per revertir l'homosexualitat. I va mostrar el seu «afecte» pel bisbe, que els ha donat més maldecaps que els manifestants indignats.\nLa Conferència Episcopal no hauria de ser irreprotxable? No hauria d'entendre a tothom igual? No hauria de mostrar més nivell intel·lectual? Perquè de tenir-ne, en tenen. Però els falla la bona voluntat. Per sort, no pas a tots.\nResultat: set dels manifestants s'enfronten a quatre anys de presó i a multes de bastants milers d'euros. Com la caritat cristiana pot permetre tals barbaritats? És indigne de la seva condició religiosa.\nSuposo que al bisbe d'Alcalà, com a penitència, ningú no li ha manat ni un dia de dejuni ni cap parenostre.\nI és que si l'Església –terriblement culpable de molta pederàstia– no s'avé a comprendre ni raons objectives sobre l'homosexualitat, en lloc d'avançar, se'n baixa cap als inferns.\nRufián: «Tenen raó, a Felip VI el va votar un espanyol, Francisco Franco».\nEl TSJC confirma la condemna per pederàstia de l'exprofessor marista Joaquim Benítez.


L'última "merlinada" omple el cinema Aribau - TV3\nL'última "merlinada" omple el cinema Aribau\nMés d'un miler de fans han pogut veure l'últim capítol de la segona temporada de "Merlí" abans de la seva emissió per TV3\n13/12/2016 - 11.15\nEls actors de "Merlí" i els fans al cinema Aribau\n"Merlí", la sèrie revelació de TV3, produïda per Veranda TV, amb idea i guió d'Héctor Lozano i direcció d'Eduard Cortés, ha arribat al final de la seva segona temporada amb un capítol centrat en el filòsof cristià, teòleg i escriptor llatí del segle VI Boeci. L'últim capítol l'han pogut veure abans de la seva emissió per TV3 un bon nombre de fans afortunats que van participar en el concurs del "mannequin challenge" i que han omplert la sala de l'Aribau Cinema de Barcelona. Així, aquests seguidors del professor Merlí i els seus peripatètics han pogut compartir l'impactant final amb els actors i actrius de la sèrie. A més, els fans han estat protagonistes d'un nou i espectacular "mannequin challenge" a les portes del cinema.\nAquesta segona temporada de "Merlí", quan falta un capítol per a l'acabament, ha reunit una mitjana de 504.000 espectadors, amb una quota de pantalla de 19,3%. El capítol centrat en el filòsof Friedrich Engels, cofundador, juntament amb Karl Marx, de la teoria del comunisme modern, ha estat el més vist de la temporada, amb una audiència de 578.000 espectadors i una quota del 22,3%.\nÈxit per internet (dades del 19 de setembre al 27 de novembre)\n"Merlí" ha liderat el rànquing de programes més vistos a la carta dels mesos de setembre, octubre i novembre. La mitjana setmanal és de 116.000 usuaris únics i 250.000 reproduccions. En aquest període s'han fet 2,5 milions de reproduccions de vídeos del programa. El capítol més vist és "Judith Butler (capítol 20)", amb 244.000 reproduccions; el segon és "Els presocràtics (capítol 14)", amb 239.000 reproduccions. El programa té 25.700 seguidors a Facebook i 13.100 a Twitter.


Més policia i «persecució» dels manters: el pla de Colau i Buch contra l'augment de delictes a Barcelona | NacióDigital\nL'Ajuntament i el Govern col·laboraran per incrementar la presència policial, la prevenció, la coordinació entre Mossos i Guàrdia Urbana i l'atenció a les víctimes\nper Andreu Merino , Ajuntament de Barcelona, 19 de juliol de 2019 a les 14:25 |\nColau i Buch han participat a la Junta de Seguretat | ACN\nEl departament d'Interior de la Generalitat té a punt un pla especial de seguretat a Barcelona després que la capital catalana hagi registrat un augment del 9% dels fets delictius durant el primer semestre del 2019, en comparació amb el mateix període de l'any passat. El conseller Miquel Buch ha transmès aquest divendres els principals objectius del pla a l'Ajuntament, en el marc de la reunió de la Junta de Seguretat de Barcelona. El govern municipal d'Ada Colau col·laborarà amb el full de ruta marcat pel departament, que s'hauria de començar a aplicar a l'octubre.\nEl pla parteix de set punts en què Interior ha posat el focus. Es tracta de l'augment d'agents dels Mossos d'Esquadra a la ciutat -Interior ha anunciat un reforç de 320 policies-, reforçar les estructures de comandament de la policia catalana a la ciutat, reforçar la prevenció i el patrullatge, modificar els sistemes d'investigació contra "nous models de criminalitat", millorar l'atenció ciutadana, augmentar la coordinació dels Mossos amb la Guàrdia Urbana i actuar contra la venda ambulant, especialment la que duen a terme els manters.\nBuch ha assegurat que l'activitat del "top manta", així com l'ocupació d'habitatges, contribueix a incrementar la percepció d'inseguretat dels veïns de la ciutat, la principal preocupació dels barcelonins segons l'últim baròmetre municipal. El nou tinent d'alcaldia de Seguretat, Albert Batlle, ha avançat que la venda ambulant serà objecte de "persecució" per part dels Mossos i la Guàrdia Urbana, mentre que Colau ha demanat no oblidar la "vulnerabilitat" dels venedors. En aquest sentit, l'alcaldessa ha assegurat que l'Ajuntament demanarà al govern espanyol la modificació de la llei d'estrangeria, per facilitar l'accés al mercat laboral de la població migrada i també ha recordat la creació de cursos d'ocupació per als manters per part del consistori.\nA més, Colau s'ha mostrat contrària a aplicar la "mà dura" com a recepta permanent i ha defensat "trobar solucions a cada problema", ja sigui amb l'aplicació de reforços policials o la coordinació amb altres serveis.\nColau ha insistit que la resposta policial no pot ser l'única contra la venda ambulant però ha posat com a exemple l'operatiu policial conjunt entre Mossos i Guàrdia Urbana a l'estació de la plaça de Catalunya.\nLes línies d'actuació dels Mossos se centraran en els delictes comesos a Ciutat Vella, els narcopisos, els robatoris amb estrebada, les agressions sexuals en espais d'oci i la investigació contra els grups de lladres organitzats.\nEls furts, un problema judicial\nSegons dades d'Interior, els delictes contra el patrimoni representen el 92% de l'augment de delictes registrat a Barcelona. En aquest àmbit s'engloben els furts, els robatoris amb força i els robatoris amb força o intimidació.\nEls delictes contra el patrimoni han augmentat un 10% en el primer semestre. Els robatoris violents o amb intimidació ho han fet un 31% i els que s'han comès a la via pública han crescut un 35%. Ampliant el focus, aquest tipus de delicte representa un 3,6% del total de fets delictius que es registren a la capital catalana.\nEls furts, en canvi, representen un 58% del total i les administracions calculen que es produeixen 365 furts cada dia.\n[blockqoute]L'Ajuntament i el Govern demanen canvis legislatius per perseguir els lladres que reincideixin\nTant Colau com Buch han assenyalat un nou model de criminalitat en aquests delictes i han parlat de grups organitzats. En aquest sentit, han assenyalat que part de la solució implica la col·laboració de la fiscalia i l'àmbit judicial, ja que el repunt de furts a Barcelona va sorgir després que la reincidència es deixés de considerar un agreujant. Aquest divendres estava prevista la presència de la fiscal en cap de Barcelona, Concepción Talón, a la Junta de Seguretat però finalment no hi ha participat. Sí que ho ha fet la jutgessa degana de Barcelona, Mercè Caso, que ha instat les administracions a promoure canvis legals si volen fer realitat el seu objectiu. "No pot ser que no es distingeixi entre petit lladre ocasional i grups organitzats que es passen el dia robant i causen alarma greu", ha dit Colau.\nEls Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana obriran un punt d'atenció a les víctimes de delictes a la plaça Catalunya[/blockqoute]\nEl pla d'Interior també preveu obrir una oficina d'atenció a les víctimes de delictes a la zona de plaça Catalunya. Aquest servei ja havia existit i ara les dues administracions preveuen que sigui coordinat pels Mossos i la Guàrdia Urbana.\nL'increment del 9% de delictes durant el primer semestre del 2019 ha comportat un augment del 17,4% de les detencions a la ciutat, així com del 6,8% dels delictes investigats.\nLes dades, doncs, mostren un augment si es comparen amb les del mateix període de l'any passat, però entre el maig i el juny del 2019 s'ha registrat un lleuger descens del 2% dels fets delictius registrats. A més, les dades també reflecteixen que també s'han comès menys delictes durant els mesos de maig i juny a Ciutat Vella, que l'Ajuntament i el Govern atribueixen al dispositiu policial Ubiq, contra les drogues i els furts.\nBarcelona, Societat, pla, Barcelona, Guàrdia Urbana, Interior, top manta, Govern, venda ambulant, Ajuntament de Barcelona, Mossos d'Esquadra, augment, seguretat, robatoris, delictes, Miquel Buch, Ada Colau\nA galopar , a galopar\nPer Bonaventura Nosa Tura el 19 de juliol de 2019 a les 14:57\nFins enfonsar-les a la mar , cridaven fa un munt d'anys , companyes i companys


Decret d’aprovació del Reglament d’ús dels segells oficials “Andorra producte agrícola” i “Andorra recepta tradicional”\nLa gran varietat de productes agroalimentaris comercialitzats en l’actualitat i l’abundant informació disponible fan que el consumidor busqui dades sobre l’origen i la forma de producció dels aliments i s’interessi cada cop més per productes d’un origen tradicional i geogràfic determinat.\nLa diversificació de les produccions agràries, com a objectiu principal per aconseguir un cert manteniment de la tradició agrícola i ramadera andorrana, ha d’incloure l’obtenció de productes d’alt valor afegit resultants de les condicions específiques i exclusives de les zones de muntanya i representatives de l’ús que el sector primari andorrà ha fet del medi natural i d’unes tradicions alimentàries pròpies.\nLes zones de muntanya, i en especial Andorra, no poden competir amb les produccions procedents del mercat internacional. Per aquesta raó, l’aprovació de la Llei d’agricultura i ramaderia l’any 2000 ha comportat l’ajuda econòmica a diverses persones i associacions per realitzar plans de recerca i desenvolupament agrari per tal d’estudiar la viabilitat de noves tècniques agràries i aplicar noves tecnologies tant en la producció com en la transformació i comercialització de productes agropecuaris.\nEl resultat d’aquestes iniciatives ha estat en bon nombre d’ocasions l’arribada al mercat de productes agroalimentaris ben diferenciats. Cal, però, afegir visibilitat a aquestes produccions per ajudar que es puguin identificar mitjançant els segells oficials que es regulen en aquest Reglament.\nAixí mateix, la Llei d’agricultura i ramaderia defineix la producció agrària de qualitat controlada com la que compleix una sèrie de requisits específics establerts reglamentàriament. Aquests requisits fan referència a les característiques finals del producte o als seus processos de producció o de transformació, i estan controlats directament o indirectament pel ministeri encarregat de l’agricultura.\nEls articles 1.1.b, 4.1.g i 4.2.i de la Llei sobre la utilització de signes d’Estat, del 20 de juny de 1996, faculten el Govern a utilitzar l’ús de signes o segells de control o garantia, i també a definir-ne la forma oficial.\nEn el context econòmic actual, ha quedat àmpliament demostrat que les empreses que elaboren productes agroalimentaris vinculats al territori, i que estan associades a marques diferenciades que s’han guanyat la confiança del consumidor, aconsegueixen incrementar la seva part de mercat, en detriment de les empreses que treballen amb productes més genèrics.\nAlguns productes lligats al receptari tradicional andorrà no són elaborats, a hores d’ara, amb matèries primeres conreades o criades a Andorra però il·lustren, no obstant això, la relació entre territori i alimentació. És necessari, per tant, que els productes obtinguts mitjançant una recepta tradicional puguin ser identificats pels consumidors per contribuir a reforçar la identitat alimentària pròpia d’Andorra, possiblement minvada per les formes de vida moderna, els nous costums, la industrialització i la pèrdua progressiva dels lligams entre els ciutadans i el territori.\nAquest Reglament ha de donar el marc legal per utilitzar aquests segells i el ministeri encarregat de l’agricultura és el responsable de vetllar perquè s’utilitzin correctament.\nA proposta del ministre d’Economia i Territori, el Govern, en la sessió del 17 d’octubre del 2012, aprova el següent\nS’aprova el Reglament d’ús dels segells oficials “Andorra producte agrícola” i “Andorra recepta tradicional”, que entrarà en vigor l’endemà de ser publicat al Butlletí Oficial del Principat d’Andorra.


Castello Sul Lago Due San Siro Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nCastello Sul Lago DueApartamentVia Statale. 5, San Siro, San Siro, Itàlia, 22010 - Veure al mapaNotable7,5Basada en1comentariCastello Sul Lago DueVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 27 fotos\nAl visitar Menaggio, vosté es sentirà com a casa a Castello Sul Lago Due, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Castello Sul Lago Due ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, renta vaixelles, banyera per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Castello Sul Lago Due és una elecció inteligents per a viatgers a Menaggio, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Revisió SeDate Desktop HDD - Discs Durs Interns | Gener 2021\nRevisió SeDate Desktop HDD\nLa nostra qualificació 118\nEl HDD de Seagate Desktop no és especialment ràpid, però és un bon valor per a les grans capacitats\nCapacitat: 4TB / 3TB / 2TB, Cost per gigabyte: 0,04 £ (2TB), 0,03 £ (3TB), 0,02 £ (4TB), Interfície: SATA3\nIVA incl. (4TB)\nLa gamma HDD de Seagate Desktop va fins a 4TB, que hauria de ser un espai ampli per a les col·leccions de cinema i música més enormes. La unitat també està disponible en capacitats de 2TB i 3TB. El model de 4 TB és el millor valor a només 2p per GB, mentre que l'opció de la unitat de 3TB més petita afegirà un cèntim addicional per GB i 2TB afegirà tuppence.\nCal destacar que aquests preus són per a versions OEM. Hi ha kits de venda al detall complets, que són una mica més cars, però inclouen cargols de muntatge, un cable SATA i un adaptador d'alimentació Molex a SATA. Seagate també ofereix el seu HDD d’escriptori en capacitats més petites, però n’hem exclòs, ja que tenen un valor poc comparat amb els models de 2TB i anteriors.\nAquesta gamma de discs antigament formava part de la gamma Barracuda de Seagate, però des d’aleshores s’ha simplificat com a gamma HDD d’escriptori. Les unitats són un factor de forma d’escriptori estàndard 3.5in i tenen 64 MB de memòria cau i un controlador SATA3, tot i que és probable que la connexió d’un disc dur mecànic a un port SATA2 afecti la seva velocitat. La velocitat del cargol de la unitat és de 5.900 RPM, que és relativament lenta, però Seagate afirma que això significa que la unitat pot funcionar més fresc que models més ràpids.\nSeagate ens va enviar el disc 4TB per revisar-lo. El rendiment del disc a les proves de referència de transferència de fitxers no va ser el millor que hem vist. Mai esperàvem que aquest disc pogués rivalitzar amb la velocitat d'una unitat híbrida SSD o SSHD, però el seu rendiment era tan breu d'altres discos mecànics que hem provat. En el nostre punt de referència de fitxers grans, l’HDD d’escriptori va escriure fitxers a 168 MB / s i els va llegir a 157 MB / s per obtenir una puntuació mitjana de 162 MB / s, cosa que va fer que aquest fos un dels discos durs mecànics més lents que hem vist. Els fitxers petits es van escriure a 73,9 MB / s i es van llegir a 75,7 MB / s per a una mitjana de 77,5 MB / s, cosa que encara no és sorprenent, però està més a prop de la competència.\nLa unitat és encara prou ràpid com un disc secundari per emmagatzemar els vostres documents i fitxers multimèdia, però probablement notareu el seu baix rendiment si l’utilitzeu com a disc principal del vostre sistema operatiu i programes.\nEl Seagate Desktop HDD va ser un intèrpret inferior a la mitjana de les nostres proves de velocitat, cosa que no va ser del tot sorprenent tenint en compte la seva velocitat de cargol relativament lenta. És una unitat de baix cost si necessiteu una gran quantitat d'espai, per la qual cosa seria una bona opció com a unitat secundària per emmagatzemar els vostres documents i suports. Tot i això, la unitat verda de 3.5 digitals de Western Digital té un preu similar i té un millor rendiment dels fitxers petits i grans. Consulteu també la nostra Millor guia de compra del disc dur 2015per a tots els millors discs disponibles.\nCapacitat 4TB / 3TB / 2TB\nCapacitat formatada (NTFS) 3.726GB\nCost per gigabyte 0,04 £ (2TB), 0,03 £ (3TB), 0,02 £ (4TB)\nPreu 59 £ (2TB), 84 £ (3TB), 118 £ (4TB)\nCodi de la part ST2000DM001, ST3000DM001, ST4000DM000\nactualització de firmware de Google Home Regne Unit\ndrift innovation hd fantasma


Barris en xarxa: El crepuscle de l’Estat del Benestar als barris\nJoan Martínez, president de la Confederació d’Associacions Veïnals de Catalunya (CONFAVC), (Público, edició del 9 de setembre de 2010)\nEl moviment veïnal comença aquest setembre la seva activitat als barris amb el gust agre que estan deixant les retallades de drets socials i laborals, impulsades durant tot aquest curs polític pel Govern de Zapatero. Un gust agre davant el qual donarem una resposta col·lectiva: els i les representants veïnals anirem a la vaga general el dia 29 de setembre evidenciant la gran decepció que sentim d’un govern que teòricament, o segons les sigles, és d’esquerres, i per tant, li pertocaria impulsar unes polítiques més justes socialment i redistributives.\nLa darrera Reforma Laboral, aprovada pel Senat aquesta setmana, és la gota que ha fet vessar el got: tenim una gestió pública que contínuament està erosionant la qualitat de vida del veïnat.\nUn dels exemples d’aquesta marea neoliberal ha estat la retallada social de ZP, anunciada el passat maig. Si aconseguir l’estalvi de 15.000 milions d’euros de dèficit públic entre el 2010 i 2011 s’ha de fer a costa de la qualitat de vida del veïnat, no, no anem pel bon camí. Un govern que s’autodefineix com a progressista hauria d’haver explotat altres vies per assolir aquest estalvi com aplicar una fiscalitat més dura a les transaccions del mercat financer, castigar l’evasió fiscal, o reduir el pressupost militar que cada dia ens costa 50 milions d’euros. (seguir llegint)\nEntre d’altres conseqüències les mesures de contenció econòmica han mutilat els pressupostos dels ajuntaments i de la Generalitat. Aquesta retallada s’ha traduït en la pèrdua de serveis socials de proximitat necessaris ara més que mai als barris, quan la crisi colpeja amb més cruesa les economies domèstiques del veïnat.\nDe rebot, moltes entitats del teixit associatiu del territori hem vist minimitzats els recursos que ens donen les administracions públiques per desplegar programes, destinats, la gran majoria d’ells, a cosir les fractures socials dels barris i municipis. Per exemple, un dels nostres projectes, el dels Grups d’Interacció Multicultural (GIM), que pretén aturar respostes de xenofòbia als barris i promocionar la convivència entre veïns i veïnes està essent frenat per dèficit de pressupost. Les entitats no podem dissenyar més projectes d’acció social sabent que no tindrem diners per a desenvolupar-los.\nParal·lelament la cancel·lació de moltes obres públiques impulsades pel Govern central suposarà la pèrdua de prop de 20.000 llocs de treball. Un fet que engrossirà la bossa dels més de 4’5 milions de persones aturades que ja hi ha a l’estat espanyol, amb la taxa d’atur més alta de la UE.\nAltres receptes davant de la crisi\nAra el Govern ens apedrega amb una Reforma laboral que abarateix l’acomiadament i augmenta la flexibilitat laboral, ancorant encara més la vida privada dels treballadors i treballadores a les necessitats de l’empresa, i endurint les condicions per accedir a les baixes per malaltia en detriment de la salut de les persones assalariades. Una Reforma que amplia a més sectors d’activitat les operacions de les Empreses de Treball Temporal (ETT), potenciant la privatització dels serveis de col·locació. A més, ara el Govern ens amenaça amb una nova llei sobre les pensions, que allargarà els anys de cotització, l’edat de jubilació, i altres retrocessos de drets adquirits.\nNomés hi havia la recepta de retallades socials i de drets laborals etzibades pel Fons Monetari Internacional i els gurús del Consell Econfin per salvar del naufragi econòmic d’Espanya?\nNo, i per aquesta raó ens ha quedat un gust ben agre . Hi havia altres estratègies per augmentar els ingressos de l’erari públic, com impulsar una reforma fiscal que penalitzi les transaccions especulatives i estableixi un nou tram a l’IRPF per a rendes molt altes. També es podia haver incrementat la tributació de les SICAV- on realment es refugien les grans fortunes- o haver-ne fixat una de base per l’impost de successions i donacions.\nEstem davant d’una regressió dels drets del veïnat, del crepuscle d’un model de l’Estat del Benestar que ens preocupa molt. Per això, les AV sortirem el carrer aquest 29 de setembre a la vaga general. El moviment veïnat fa més de 40 anys que lluitem des dels barris. Hem vist anteriors vesprades, però hem fet sortir el sol amb respostes col·lectives, imprescindibles per aconseguir barris socialment i territorialment més cohesionats i dignes.\nPublicado por CONFAVC en 18:10


La nova llei d'estrangeria afavorirà més de vuitanta mil immigrants\n09 maig 2021 15:27\nEls il·legals podran quedar a Espanya si denuncien aquells que els introduïren\nDesenes de milers d'immigrants clandestins que viuen a Espanya esperen amb impaciència la pròxima adopció d'una llei que permeti regularitzar la seva situació i millorar, de manera general, les condicions de vida dels estrangers.\nMentre altres països europeus varen optar per endurir la seva legislació en matèria d'immigració, Espanya "sotmesa a un fort augment de la població estrangera en els darrers anys" va elegir la via lliberal: una nova llei, jutjada molt progressista, haurà de ser votada abans de finalitzar l'any en el Parlament.\nLa principal mesura del projecte de llei, les grans línies de la qual varen ser aprovades per tots els partits polítics, és que els immigrants il·legals podran rebre un permís de residència sempre que demostrin que viuen des d'almanco fa dos anys en territori espanyol.\nAquesta mesura, que descartarà només els delinqüents, serà beneficiosa per a més de 80.000 persones, calculà el Govern espanyol. Segons els sindicats, en canvi, la xifra hauria de ser molt superior ja que els «sense papers» sumarien entre 150.000 i 200.000 persones.\nEncara més novedós és el fet que els clandestins, fins i tot arribats fa poc, podran romandre a Espanya si denuncien els «autors o col·laboradors» de les xarxes que els varen introduir il·legalment en el país.\nAquesta disposició està destinada a lluitar contra les màfies dedicades a organitzar el tràfic d'immigrants, principalment marroquins, a través de l'estret de Gibraltar "on un miler de clandestins va morir l'any passat intentat arribar a les costes espanyoles", i la prostitució provinent d'Amèrica Latina i d'Europa de l'Est.


Èxit de públic en les sessions de ioga nocturn a Riba-roja d'Ebre ~ EbreDigital.cat\nÈxit de públic en les sessions de ioga nocturn a Riba-roja d’Ebre\nRoger Font\t2018-03-04T19:55:00+00:00\t11 d'agost de 2017|Societat| Riba-roja d'Ebre, Ribera d'Ebre|0 Comentaris\nDe fet, l’elevat nombre d’assistents, 32 dels 34 inscrits, va obligar a traslladar l’esdeveniment, com explica el tècnic municipal d’Esports, Joan Carles Baró: “Esperava mitja dotzena d’assistents, però al migdia em van trucar per dir-me que s’havien apuntat una trentena, així que no es va fer a la sala de l’Ajuntament com estava previst i vam traslladar-la a la Plaça del Forn”.\nAllà, com explica Baró, en un lloc tranquil, a l’aire lliure, sense trànsit de vehicles i allunyats de les mirades de curiosos, els assistents van poder gaudir d’una sessió de ioga conduïda pel mateix Baró, que va començar a les 22:30 de la nit i es va allargar fins a gairebé la mitjanit. La majoria dels assistents no havia fet mai ioga, així que Baró va adaptar la sessió a la mobilitat i el nivell de tots els participants d’entre 25 i 65 anys: “El 90% no havien fet mai ioga i alguns van trobar que era una activitat massa tranquil·la, tot i que la classe va agradar a la majoria i molts van demanar incloure el ioga entre l’oferta d’activitats d’estiu per a l’any vinent”. El dijous dia 10, a la mateixa hora i també a l’aire lliure, es farà la segona sessió, per a la qual s’espera una afluència similar, així que, si esteu interessats, recordeu que podeu inscriure-us a les oficines de l’Ajuntament. El preu és de 2 €.\nCremen les històriques drassanes Nicolau de la Ràpita\nInaugurades les millores a la carretera que connecta la Palma d’Ebre i Vinebre\nAscó inaugura la primera rampa per a peixos més gran de Catalunya


localitza – Pàgina 2 – LOCALITZA\nSeguim amb la campanya de promoció de 12 productes singulars de la Selva amb la gamba de Blanes. La gamba de Blanes és una gamba de color rosat-vermellós i de carn fina i saborosa capturada per la flota pesquera amarrada…\nSeguim amb la campanya de promoció de 12 productes singulars de la Selva amb l'avellana de Brunyola. L’avellana de Brunyola es cultiva entre les comarques de la Selva i del Gironès, en zones planeres situades entre el massís de les…\nEl nou producte d’avellana de Brunyola es presenta al Food Lab\nEl dijous 12 de juliol es va presentar, al Food Lab de Riudellots de la Selva, el nou producte i packaging d'avellana torrada de Brunyola, que és el resultat del treball de l'"Associació Avellana de Brunyola i Comarques Gironines" amb…\nSeguim amb la campanya de promoció de 12 productes singulars de la Selva amb la poma de Vilobí. Vilobí d'Onyar i el conjunt de la plana de la Selva són una zona de producció de pomes que actualment està emparada…\nSeguim amb la campanya de promoció de 12 productes singulars de la Selva amb els dolços de la Selva. Els dolços de la Selva són uns productes típics elaborats per diferents pastisseries de la comarca. Entre mitjans i finals del…\nNou taller de recuperació de varietats locals a Arbúcies\nEl dimecres 16 de maig es va realitzar una nova sessió tècnica del projecte de recuperació de varietats locals “Vall d’Arbúcies, llavors de futur” impulsat pel Consell Comarcal de la Selva i l’Ajuntament d’Arbúcies. El taller va tenir lloc a…\nSeguim amb la campanya de promoció de 12 productes singulars de la Selva amb els làctics de la plana de la Selva La plana de la Selva és, actualment, una de les principals àrees de producció lletera de Catalunya. Històricament…\nEl dilluns 7 de maig el Consell Comarcal de la Selva i la Confraria de Pescadors de Blanes van organitzar una visita al port pesquer i la llotja del peix de Blanes per a professionals del sector de la restauració,…


Assessoria agrària i ramadera a Manresa | Arfe Arderiu Consultors\nAssessoria agrària i ramadera\nServeis d'assessoria global per a empreses de la indústria agrària i ramadera\nFacilitem totes les gestions necessàries per empreses de la indústria agrària i ramadera.\nLa nostra àrea d´assessoria agrària i ramadera està pensada per satisfer les necessitats de les empreses agrícoles, ramaderes, agroalimentàries i del medi rural.\nGestió i tramitació de línies de subvenció.\nNormatives d'agricultura, sanitat, indústria i medi ambient.\nRegistre d'explotacions ramaderes.\nAssessorament tècnic, econòmic i financer (estudis de viabilitat).\nElaboració d'estudis tècnics.\nElaboració i execució de projectes a l'àmbit de:\nAprofitament de recursos forestals.\nMillora i reformes de les explotacions.\nProduccions artesanals integrades i ecològiques.\nTurisme rural (agroturisme, activitats a la naturalesa...).\nAssessorament al sector de la llet de vaca, cabra, ovella i empreses productores de làctics:\nNormatives del FEGA i CEE.\nDeclaracions mensuals, lletra Q, estadístiques, etc.\nOfertes i contractes obligatoris de llet crua de vaca, cabra i ovella.


La Mirada Crítica: Entrevista al president de la Conferència Episcpal\nEntrevista al president de la Conferència Episcpal\nVos transcric un troç de l'entrevista que Iñaki Gabilondo ha realitzat aquesta nit al president de la Conferència Episcopal, Ricardo Blázquez en Cuatro, en un entorn bastant senzill, on predominava el gris, i amb alguns llums de color roig i blau molt a l'estil anys vuitanta.\nIñaki Gabilondo: Li agrada la COPE mon Senyor?\nRicardo Blázquez: Sí, sí.\nEl pensament que difon la COPE és el pensament de l’Església?\nCrec que la COPE compleix una missió important en la nostra societat a l’hora d’informar, de transmetre la veritat, d’ajudar a la configuració de l’opinió pública. La COPE té un ideari i igual que als periòdics hi ha una editorial que marca la línia del periòdic també hi ha una línia a la COPE que dues vegades al dia s’explicita de cara als diversos problemes que es van plantejant.\nPel que fa a la resta hi ha programes que ens agraden més i programes que ens agraden menys, com en tots els mitjans de comunicació social.\nVaja per davant que jo pense que la COPE té dret a expressar els punts de vista que entenga com a millors...\n... però li vull dir que, amb el mateix dret, podem formular la següent observació: Escoltant la COPE, cada cosa que diu la SER és Polanco, cada cosa que diu La Vanguardia és el Conde de Godó i cada cosa que diu l’ABC és Vocento. Puc jo dir “cada cosa que diu la COPE és la Conferència Episcopal”?\nJo crec que no del tot. La Conferència Episcopal no és un grup o empresari de comunicació. La Conferència Episcopal és, al cap i a la fi, una agrupació dels bisbes per al servei pastoral de les diverses diòcesis. L’Església no és un grup de comunicació. Té, efectivament, una empresa de comunicació com accionista majoritari, però la COPE té un consell d’administració que és el seu primer responsable. Cadascú dels que actuen a la COPE té llibertat per a desenvolupar el seu programa i té un ideari que és el que marca els criteris d’actuació de tots els que treballen a la COPE.\nEn el si de la Conferència Episcopal ha transcendit que han hagut veus que han expressat malestar, per exemple els bisbes de Catalunya en relació amb determinats llenguatges i punts de vista. La doctrina de l’Església defèn permanentment la temprança, la mesura i la concòrdia. Creu que aquestos valors estan sent predicats per la cadena COPE?\nHi ha situacions a la societat en què els esdeveniments que es viuen susciten tanta animositat que els mitjans de comunicació, que vostè coneix infinitament millor que jo, es converteixen en reflex i alhora causa de tots ells, tot i que els esdeveniments vinguen determinats des d’altres llocs. Aleshores, quan les situacions es tornen un poc encrespades, els mitjans de comunicació social augmenten els decibels segurament per a fer-se oir.\nQuant creu que durarien vostès si cada cosa que diu la COPE li l’atribuirem a la Conferència Episcopal com la COPE atribueix a Polanco cada cosa que diu la SER o al Conde de Godó cada cosa que posa La Vanguardia?\nPel que es refereix a l’Església jo crec que s’ha de distingir entre la COPE com a conjunt (programes concrets, una orientació idearia concreta) i la Conferència Episcopal (i l’Església). L’Església no és un grup de comunicació, el que vol comunicar és el missatge: la forma de viure, la forma de morir també, l’esperança en la vida eterna, la forma de relacionar-nos entre nosaltres fraternalment, etc. de la forma que el Nostre Senyor ens ha ensenyat.\nS’han tractat altres temes com el terrorisme (on Blázquez ha dit que animaria al govern contribuir a la pacificació), el paper de la dona (que ha assegurat que no podrà arribar a posicions més poderoses dins de la piràmide jeràrquica de l'Església), sobre el matrimoni, el laïcisme de l’Estat i l’assignatura de religió, entre d'altres.\nPense que ha sigut una entrevista molt interessant però que potser ha pecat en alguns moments d'estar plantejada de forma excessivament explícita des d'una posició empresarial i política predeterminada.\nbueno... ningú es imparcial, objectiu ni desinteressat... i com diu un anunci: la mejor defensa un buen ataque... i l'Esglesia com empresaria capitalista a la COPE ataca frontalment a empreses com les del grup Prisa... No està bé q se te veja clarament la teva parcialitat, però en una entrevista on l'altre es pot defendre... a mi m'ha agradat, encara q tampoc soc objectiu ni impacial... soc incondicional de Iñaki Gabilondo ( q no de Prisa).\nPer cert gràcies per trascriure una part...\nNo ho he vist, aixina que moltes gràcies pel resum. :)\nifrit ha dit...\nEs verdad que la entrevista fue bastante parcial, pero esas eran, creo yo, las preguntas que harían los televidentes de cuatro. Preguntas sencillas pero directas sobre cuestiones y actitudes de la jerarquía de la Iglesia aparentemente inexplicables.\nLo siento, puedo leer pero no puedo escribir catalán ;)


Església de Santa Magdalena del Collell – Guixers / Solsonès | Catalunya Medieval\nEsglésia de Santa Magdalena del Collell\nSituació: “La capella està situada a la banda nord de la masia del Collell, a tocar seu però sense formar part de la mateixa, com una més de les edificacions auxiliars que la rodegen” – Wikipedia. En terrenys del municipi de Guixers, a la comarca del Solsonès (Lleida).\nEstat: Bon estat. Hem accedit a l’interior amb permís dels habitants del mas, a qui agraïm la deferència. Hem aparcat al voral del camí d’accés.\nA 42 08 51.8 01 42 16.1, prenem una desviació indicada – “Cal Collell”, que ens porta ràpidament a aquesta masia, molt propera.\nDurant el recorregut, hem sobrepassat, deixant enrere els accessos a les esglésies de Sant Pere de Bancells, Sant Esteve de Sisquer, Sant Salvador de Vilaverd i per davant, Sant Pere de Montcalb.\nEl recorregut per aquesta contrada permet visitar altres edificacions: RUTA BV-4241 i LV-4241.\nLocalització: N 42 08 44.4 E 01 42 13.5 – Altitud: 1.355 m.\nEsglésia d'una nau rectangular capçada per un absis de planta semicircular; estan separat per un arc triomfal, molt barroer, que arrenca de dues impostes aixamfranades.\nEls murs, molt prims van ser sobrealçats i l'antiga coberta, probablement de fusta, va ser substituïda per una volta de rajola.\nLa teulada és de dos vessants i cònica a l'absis.\nNomes hi ha una finestra prop de l'absis, d'una esqueixada i sortides rectangulars.\nLa porta té una llinda monolítica on ha estat retallat un arc rebaixat molt barroerament.\nAl damunt hi ha un campanar d'espadanya, d'una finestra rectangular.\nL'església està orientada a l'est i l'aparat és de pedra rústega, trencada a cops de maceta i amb correus més grossos per reforçar els angles.\nNo es coneixen dades documentals d'aquesta església, la qual conserva prou elements com per classificar-la d'alt-medieval. Tot l'edifici traspua gran senzillesa i d'execució elemental. Té un cert iterés topològic , car presenta l'existència d'una estructura espacial preromànica, igual com la propera de Sant Salvador de Golorons.\nPresenta la segregació de la nau i del absis amb unes formes que ja anuncien el món romànic , especialment a l'absis semicircular. L'aparell no és un indicador cronològic fiable . Amb tot es proposa una datació similar a Sant Salvador de Golorons, a principis del segle XI, tot i que pot ser més antiga.”\nPublicat el 5 desembre 2014 per Ricard\tdins de Solsonès amb l`etiqueta Catalunya, Esglésies, Lleida, Romànic, Ruta LV-4241 / BV-4241 .


29/05/16. CARME-LAURA GIL: “La independència és el pas lògic després del peix al cove”. El Punt Avui. - Gironès per la independència\n29/05/16. CARME-LAURA GIL: “La independència és el pas lògic després del peix al cove”. El Punt Avui.\nBARCELONA - 29 maig 2016 2.00 h\nCARME-LAURA GIL HAN PASSAT PER MADRID\nEXDIPUTADA AL CONGRÉS DELS DIPUTATS 1996-1999\n“La independència és el pas lògic després del peix al cove”\nL'exdiputada de CiU al Congrés dels Diputats i exconsellera d'Ensenyament creu que l'estat propi arribarà tard o d'hora i que “depèn de nosaltres”\nProgre i sobiranista, recorda com un tràngol haver hagut d'investir Aznar president\nAtribueix l'obstinació del PP amb la reforma educativa al fet que “és la llei política per excel·lència”\nEsquerra, Carme-Laura Gil, amb Jordi Solé Tura i Pilar Rahola al Congrés de Diputats el 1999. A dalt, a la redacció d'El Punt Avui Foto: ARXIU / JUANMA RAMOS.\nRAÜL GARCIA - BARCELONA\nA Carme-Laura Gil i Miró (Benissanet, Ribera d'Ebre, 1935) li va tocar passar un dels tràngols més durs que pot viure una política “progre” i “independentista” de tota la vida: investir José María Aznar president del govern el 1996. Eren, com recorda l'exdiputada al Congrés dels Diputats, temps de peix al cove i de governs del PSOE i del PP, que es recolzaven en els anomenats nacionalismes perifèrics per governar.\n“Jo era independentista i ho portava molt malament, això d'investir Aznar”, confessa Gil, que recorda que, anteriorment, s'havia “ajudat el PSOE”. “Vam poder fer aquest pas perquè també el van fer el PNB i Coalició Canària. CiU no va quedar sola.” “Vam omplir bastant el cove”, rememora l'exdiputada, i en fa una llista: “Es va posar fi al servei militar obligatori, es van traspassar competències als Mossos, es va eliminar la figura del governador civil, vam aconseguir que no vetessin la llei lingüística...”, però ella ja va intuir que allò portaria el seu partit\n“a una travessia pel desert amb repercussions a Catalunya”.\nLa “travessia pel desert” de què parla Gil va dur CiU a perdre el govern en favor del tripartit durant set anys i ja mai ha tornat a tenir les majories dels anys vuitanta i noranta. De fet, CDC –ja sense el “llast d'Unió”– està immersa en un procés de reinvenció en què Gil està molt engrescada. “Cal un nou partit de centreesquerra i independentista”, reclama, i recorda que, en les consultes internes que ha fet recentment la formació, “el 77% dels militants es consideren de centre o de centreesquerra”. “Contra la visió de partit de dretes que en tenen molts, Convergència era socialdemòcrata. Va posar els fonaments d'una societat democràtica en àmbits fonamentals com l'educació i la sanitat”, reivindica l'exdiputada. En el terreny nacional, veu inevitable que el gros del nacionalisme i el seu partit hagin apostat per la sobirania: “És lògic que després del peix al cove i de l'autonomisme vingui la independència.”\nMentrestant, es mostra optimista amb el procés d'independència i amb la feina de Junts pel Sí, una formació que considera “un bon invent i una bona estratègia per explicar que anàvem units societat civil i societat política”. “Si la independència no es guanya ara, es guanyarà d'aquí a molt poc”, pronostica Gil, que alerta, però, que cal “ambició col·lectiva”. “Som com el Barça al final de la lliga: depenem de nosaltres mateixos”, sentencia. I el Barça la va guanyar.\nAbans, però, caldrà conviure amb normes com la llei Wert, que fa posar els pèls de punta a la que va ser consellera d'Ensenyament de Jordi Pujol entre el 1999 i el 2003. “La llei d'educació és la llei política per excel·lència, perquè faràs un model d'escola segons el model de país que vulguis”, explica Gil, que creu que el PP ha utilitzat la llei orgànica per a la millora de la qualitat educativa (Lomqe) “per guanyar vots espanyolistes”.\nLa llei Wert i les polítiques del PP estan ara en l'aire després que s'hagin hagut de repetir les eleccions espanyoles, una repetició que, segons l'exconsellera, “estava anunciada”. “Sense suports de la perifèria no se n'han sortit”, remarca Gil, que creu que el fet que “Catalunya ja no sigui un suport per als partits espanyols” és una de les claus de la situació política espanyola actual. A ella, però, les properes eleccions no l'amoïnen. “De l'Estat espanyol, no n'hem d'esperar res”, sentencia Carme-Laura Gil, que als 81 anys es manté ben activa, també a internet, on aboca els seus pensaments en un blog de Vilaweb.\nGrans persones de tots els colors polítics\nCarme-Laura Gil recorda amb orgull, del seu pas pel Congrés dels Diputats, haver pertangut al Grup Català de la cambra. “Era una gran responsabilitat”, rememora Gil. Allà, a més, hi va conèixer “persones molt intel·ligents, molt interessants i molt preparades”, de diversos partits, “que treballaven molt per la ciutadania”.\nLa parafernàlia de la política espanyola\nEl pitjor d'aquella etapa, a banda del tràngol d'investir Aznar, va ser la “parafernàlia” que envolta la política espanyola. “Tot és molt teatral. L'exercici de la política al servei del ciutadà es torna gestual i espectacle”, lamenta l'exdiputada, que compara la situació amb la d'ara, quan tot es fa “a cops de titular” i de piulada de Twitter.


L'Estat planteja que els establiments de turisme i oci retrocedeixin la seva primera línia a les platges\ninici / notícies / L'Estat planteja que els establiments de turisme i oci retrocedeixin la seva primera línia a les platges\nPublicat dilluns 24 de Febrer de 2020 12:28\nL’Estat planteja que els càmpings, restaurants i altres instal·lacions turístiques i d’oci que hi ha a les platges modifiquin la seva primera línia de costa per evitar problemes, ara que els temporals sovintegen.\nLa borrasca Gloria va causar danys en moltes platges tarragonines com ara la Llarga.\nEl subdelegat del Govern Central a Tarragona, Joan Sabaté, diu que s’hauria d’analitzar l’opció que alguns establiments retrocedeixin la seva línia costanera.\nExplica que els responsables dels càmpings, per exemple, haurien d’arribar a acords amb la Direcció General de la Costa per variar la ubicació i preparar-se d’aquesta manera per nous temporals que es mengen les platges.\nSabaté ha destacat, en una entrevista a Tarragona Ràdio, que alguns responsables d’aquestes instal·lacions ho veuen amb bons ulls després d’un primer contacte mantingut amb el Servei de Costes. Joan Sabaté ha confirmat que per Setmana Santa estaran enllestides les intervencions d'emergència que s'han iniciat per rehabilitar els espais malmesos per la borrasca del gener passat.\nRecorda que el Consell de Ministres ha aprovat una partida de 3 milions i mig d'euros que aniran a parar a la demarcació de Tarragona.


L'alcalde de Talavera, Ramon Trullols, a la base d'un aerogenerador del parc eòlic de la Serra de Montargull, entre la Segarra i la Conca de Barberà ORIOL BOSCH / ACN\nDilluns, 17 Febrer 2020 07:20\nUna allau de parcs eòlics es dibuixen a cavall entre Ponent, el Camp, el Penedès i les Terres de l'Ebre. La zona de l'Alta i Baixa Segarra és un entorn que ja conviu amb diverses centrals. Ara, el nou decret llei urgent del Govern per combatre l'emergència climàtica obre la veda a la implantació de nous parcs. Recentment s'ha fet públic que la firma Naturgy -l'antiga Gas Natural Fenosa-, vol fer una desena de parcs amb 73 aerogeneradors, la gran majoria a les comarques de l'Anoia, la Conca de Barberà i la Segarra. En aquesta pugna eòlica, però, també hi entren altres empreses, com Green Capital Power -controlada per l'exgendre de Florentino Pérez-, que ja s'han presentat als municipis per temptejar-los. Al territori hi ha divisió entre partidaris i detractors de l'eòlica.\nTrullols ha lamentat la falta d'informació que tenen els alcaldes i ha demanat que se'ls faci arribar per poder respondre les preguntes que fan els veïns. Així mateix, recorda que els parcs els repercuteixen en contrapartides econòmiques, com ara, que disposen d'ingressos addicionals que els permeten fer obres al municipi. Trullols demana que les empreses promotores facin formació per tal que el jovent pugui aprendre sobre l'energia eòlica i quedar-se a treballar a la zona.\nLa Conca de Barberà, un sí condicionat\nEls alcaldes de la Conca de Barberà, una de les comarques actualment amb més presència d'eòlica, ja s'han reunit per valorar aquest nou mapa eòlic i han consensuat un informe que dona llum verda als projectes, però amb tot un seguit de condicionants de caire genèric, a complir 'sine qua non' pel promotor del parc.\nEntre aquests s'hi troba respectar infraestructures pendents al territori com la xarxa soterrada d'abastament d'aigua en alta, la xarxa comarcal de telecomunicacions, així com també la Carta del Paisatge aprovada pel Consell Comarcal, a part del manteniment de camins malmesos i la restauració vegetal dels talussos.\n"Són unes observacions que serveixen tant pels projectes que preveu la Generalitat com d'altres que puguin arribar de més companyies, i tant per a l'energia eòlica com la fotovoltaica", explica a l'ACN el president del Consell Comarcal, Magí Trullols. "Aquí no hi ha front comú unànime, però hem consensuat aquest informe", afegeix.\nEls municipis que conviuen amb aerogeneradors no tenen cap interès en acollir nous parcs. És el cas de Conesa, on ja hi ha dos parcs que va engegar Gamesa, ara en mans d'Iberdrola. Són més de trenta molins en un poble amb un centenar de veïns censats. "De molins aquí ja en tenim", afirma l'alcaldessa, Rosa Maria Berenguer.\nPer contra, aquells que no en tenen els veuen amb bons ulls. A les Piles s'hi dibuixa un dels parcs de Naturgy, Seré, i els pertocarien sis molins. "Tots es dibuixen sobre una zona de conreu, pot ser una bona ajuda per a un municipi petit, el nostre posicionament és totalment favorable", manifesta l'alcalde, Llorenç Montalà.\nActualment a la Conca de Barberà hi ha un total de 87 aerogeneradors repartits entre 7 centrals que estan en marxa -La Serra del Tallat, Les Forques I i II, Conesa I i II, Montargull i Savallà del Comtat. Les comarques del Priorat i la Terra Alta també concentren diversos parcs. Destaca el de Pradell de la Teixeta, amb 91 molins, un dels més grans del territori.


L'alvocat, el perill ecològic de convertir-lo en superaliment\nLa contrapartida de l'èxit de l'alvocat és l'explotació d'aigua sense control i la desforestació dels boscos de països com Mèxic, el principal productor\nEsther Ortega 06/10/2019 - 18.03 Actualitzat 08/10/2019 - 02.13\nEn els últims anys, el consum d'alvocat s'ha incorporat habitualment a la nostra cuina.\nEspanya n'és pràcticament l'únic productor a Europa. Les exportacions s'han disparat i ja superen els 300 milions de dòlars, 3 vegades més que ara fa 10 anys.\nEl gran productor mundial és Mèxic. Pràcticament el 80% de la seva collita viatja als Estats Units. Allà, les exportacions d'alvocat representen un negoci de 2.300 milions de dòlars l'any.\nLa contrapartida és l'explotació d'aigua sense control i la desforestació dels boscos del país.\nAquest cap de setmana s'ha fet a Barcelona el primer festival gastronòmic de l'alvocat. Hi havia cua per entrar i tastar les propostes de la desena de restaurants de la capital catalana que hi participaven, proposant les seves receptes, totes, és clar, amb l'alvocat.\nSergi Morera, cambrer de Mextizo, constata l'èxit d'un cucurutxo de pasta de Wantong fregida amb arròs, tonyina marinada i guacamole.\n"Això és el top ten del Mextizo. Tenim turbots, tenim xuletons... però imagina't que això és l'estrella."\nAls assistents, no calia convence'ls de les virtuts de l'alvocat. "Sóc molt fan de l'alvocat, és un aliment que és supernutritiu, supersà", ens explicava Edu Miralta. A Alejandra Albarado, el festival li ha descobert les possibilitats de l'alvocat:\n"M'encanta perquè hi ha moltes opcions que mai se m'havien ocorregut."\nAquesta fruita tropical és moda, inunda les xarxes socials, les publicacions amb el hastag #avocado i #aguacate es multipliquen a Instagram, no hi ha "foodie" -així es diuen els aficionats al bon menjar- que no pengi a les xarxes la fotografia d'un plat amb aquesta fruita que fins i tot ja fa tres anys va aconseguir el seu propi emoji. L'alvocat s'ha convertit en la icona de l'estil de vida saludable.\nJoan Pascual, director comercial de Cultivar, ha viscut el fenomen des del principi. Va ser el primer a importar-ne fa 25 anys, però assegura que encara estem lluny de les xifres de consum d'altres països:\n"El consum d'Espanya són 900 grams per persona i any, i el consum dels Estats Units pot ser de 3 quilos, 3 quilos i 200 grams, i a Mèxic ja ens en podem anar a 10 quilos per persona i any. Nosaltres som un dels països que menys en consumeixen de la Unió Europea."\nEspanya és pràcticament l'únic productor a Europa. Es cultiva a Màlaga i Granada, i ja comença a estendre's per llevant. Segons dades del ministeri, als agricultors els paguen pel quilo d'alvocat el doble que fa 10 anys. És un bon negoci, però els experts alerten dels perills d'aquests superaliments. "L'impacte que té que tot el món, ara, es posi d'acord per menjar una cosa implica que tots els productors es posen a produir aquesta única cosa. Els territoris per ser rics i vius necessiten de diversitat i fer un monocultiu empobreix el sòl, empobreix el paisatge i els nostres territoris, i el que fa falta és tenir biodiversitat", ens explica Marta Guadalupe, de la càtedra d'Agroecologia Universitat de Vic.\nProducte de luxe a Mèxic\nPerò la producció espanyola no és suficient per satisfer la demanda i se n'ha d'importar del Perú, Xile o Mèxic, que és el principal productor mundial. Però allà, paradoxalment, s'està convertint per a molts en un producte de luxe a causa de l'increment de preus. Fins i tot els narcos volen controlar el negoci i els agricultors han hagut d'organitzar-se per defensar-se de les extorsions.\nI els experts expliquen que cada any es perden 1.500 hectàrees de boscos per dedicar-les a l'alvocat, "d'una manera descontrolada, sense permisos, per descomptat, d'una manera il·legal", ens explica Jaime Navia, president del Grup Interdisciplinari de Tecnologia Rural.\nSegons Navia, "s'està canviant un ecosistema important, aquest és un corredor biològic per a la fauna i serveis ambientals que necessitem els humans per sobreviure al planeta". I a això s'hi afegeix el problema amb l'aigua; no falta, però no es distribueix de forma equilibrada.\n"No ens estem quedant sense aigua afortunadament, però estem fent una demanda indiscriminada del recurs per la necessitat de la producció, i el risc de fer malbé els aqüífers i les fonts d'aigua és latent".\nPerò aquí no s'acaben els problemes; bona part de l'aigua que reben a les zones rurals està contaminada:\n"Ningú produeix alvocat per a l'exportació sense un paquet tecnològic d'agroquímics al costat. I això implica la contaminació del sòl, dels recursos hídrics o de l'aire. Utilitzen un producte químic que té una residualitat de dues o tres setmanes i quan van a vendre la fruita ja han passat 4, 5 o 6 setmanes i ja no es pot mesurar."\nA l'altre costat de la balança hi ha els milers de famílies rurals que viuen de l'alvocat directament o indirectament. La solució no passa per deixar de produir-lo:\n"Nosaltres podem continuar produint alvocat de qualitat en quantitat suficient per estar bé, però el govern mexicà ha d'aplicar la llei perquè és un problema d'aplicació de la llei i de no permetre més aquests problemes."\nPerò la cara fosca de l'alvocat no impedeix que la demanda creixi, i quan més ho fa és a la Superbowl americana, un dels esdeveniments més seguits pels nord-americans. L'alvocat mexicà s'hi anuncia des del 2015 i ja ha aconseguit convertir el guacamole en l'aperitiu estrella.\nAra només falta quadrar l'equació per fer que l'alvocat sigui saludable... i sostenible.\nTinder afegeix un botó del pànic per alertar de situacions de perill\nL'alvocat, el perill de convertir-lo en superaliment


El nostre servei de manteniment informàtic Massoteres i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet Massoteres, també realitzem la monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nGestinet Massoteres només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic Massoteres, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a la província de Massoteres, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic Massoteres periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, com el servei de disseny web Massoteres, utilitzant sempre les tècniques i metodologia de disseny web més innovadores i eficients.\nEl temps màxim de resposta sobre incidències de manteniment informàtic Massoteres és de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de manteniment informàtic Massoteres disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precissos possible en el manteniment informàtic Massoteres.\nDonem els telèfons mòbils dels tècnics vinculats en el manteniment informàtic Massoteres per a que el client pugui contactar directament amb ells i ser més resolutius i efectius.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtic Massoteres estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de manteniment informàtic Massoteres disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.\nManteniment informàtic Massoteres: 100% Experiència i lideratge en el sector informàtic\nLa nostra empresa compta amb un equip tècnic informàtic professional, amb molta experiència i especialitzat en la gestió de xarxes i aparells informàtics d’alt nivell i en qualsevol plataforma, Windows, Mac, Linux.. Comptem amb clients importants i reconeguts, i realitzem la gestió integral de les seves instal·lacions informàtiques de forma continuada. Disposem de diferents modalitats de manteniment informàtic Massoteres, depenent de les necessitats i objectius de cada client.\nTots els nostres clients de manteniment informàtic Massoteres disposen d'una potent Extranet al núvol per a realitzar gestions a temps real sobre aquest servei, com control i seguiment d'incidències informàtiques, consulta de consums del servei de manteniment informàtic Massoteres, consulta d'albarans de treball digitals per part dels tècnics informàtics, accessos remots, permisos.. Plataforma de gestió única en el nostre sector i desenvolupat pel nostre Dept. de programació.\nCal mencionar que a Gestinet Massoteres som experts en el posicionament Web Massoteres, i sobretot posicionament Google Massoteres, serveis importants i imprescindibles per a captar clients potencials que cerquen precisament allò que l’empresa/client ofereix. Òbviament, abans cal dissenyar i planificar una estratègia SEO a mida per a cada client, afinant al màxim els objectius, metodologia i centrant-nos sobretot en la conversió, el retorn i rentabilitat de la inversió.\nManteniment informàtic Massoteres: Gestinet és Partner i col·laborador de les millors marques, fabricants i solucions en informàtica avançada.


Manel i Rigoberta Bandini, dos concerts per posar la 'pell de gallina' | Ràdio Sabadell\nEls Manel presentaven 'Per la bona gent' però tanbé un grapat de cançons publicades fa un any en format EP | Roger Benet\n13.06.2021 11:07 Aleix Graell\nPenjar el cartell de 'no hi ha entrades' sembla que és una bona cosa per a tots. Per l'organització és una acceptació del cartell, per la banda és un incentiu en temps pandèmics i pel públic una ocasió per recordar què eren els concerts multitudinaris. "Aquesta indústria no estava preparada per a això -deia Guillem Gisbert, cantant dels Manel des de l'escenari-, no estava preparada perquè això va de gent desconeguda que s'ajunta i respira el mateix aire". Ahir un miler de persones per concert es van reunir a l'amfiteatre del Parc de Catalunya amb totes les entrades venudes.\nLa tarda va començar amb Rigoberta Bandini, nom artístic de Paula Ribó, cantant, actriu, dobladora i compositora de Barcelona que va formar part del grup vocal Mamzelles. La seva irrupció en l'escena musical catalana ha estat meteòrica amb singles com 'Perra' i 'In Spain We Call It Soledad'. De fet, va obrir el concert a les 19:13 amb aquesta cançó. Una melodia que va provocar algunes corredisses del públic del recinte.\nRigoberta Bandini va ser una dels grans concerts de la nit, públic entregat i molta energia | Roger Benet\nI des d'aquí entrega total a Bandini. En pocs minuts va demostrar perquè ha irromput amb tanta força; bases potentíssimes, ritmes electrònics contagiosos i una combinació entre allò terrenal i l'espiritualitat. Gairebé una hora de concert en què va interpretar a Sisa amb 'Qualsevol nit pot sortir el Sol', Marisol i el seu 'Corazón contento' i una nova cançó producte de la COVID-19 composta aquest 2021. 'Mira la gent, tinc pell de gallina' deia en Marc Rius, organitzador de l'Embassa't mirant la platea.\nI després de la tempesta, la calma. El so es va apagar per uns minuts i el recinte, sense públic, també. Tothom fora per protocol COVID i Sonido Tupinamba va arrencar des dels plats. A les 21.47 (set minuts per sobre de l'hora) els Manel sortien a l'escenari. La banda barcelonina, que tenia el concert programat per ara fa un any, va exercir de mestre de cerimònies amb una tria de cançons de tot el seu repertori, evitant ja algunes de les més reproduïdes a Spotify i apostant per cares B com 'Teresa Rampell', 'Formigues', 'Els entusiasmats'.\nManel va aconseguir fer un 'sold out' | Roger Benet\nLa seva obstinació creativa per anar més enllà és també la clau del seu èxit. Fins i tot el seu medley final -amb una cançó de ressò australià i la de benvinguda- pot sorprendre els fans més primigenis que comparteixen fila amb els neòfits, que descobreixen que a cada cançó Manel interpel·la la memòria. Com canten a 'La jungla': "Inventar el nostre propi trajecte que per l'autopista ja hi va tothom".


About: Didzis Gavars\nDidzis Gavars (Jūrmala, 18 de novembre de 1966) és un polític letó, membre del partit Partit Verd de Letònia, i que fou Ministre de Salut de Letònia l'any 2010. Gavars es va graduar el 1992 en la Universitat Stradiņš de Riga. Va participar l'any 2001 a les eleccions municipals de Jūrmala amb la llista del Partit Verd de Letònia. Va ser proposat per ocupar el càrrec de Ministre de Salut de Letònia pel primer ministre Valdis Dombrovskis.\nDidzis Gavars (Jūrmala, 18 de novembre de 1966) és un polític letó, membre del partit Partit Verd de Letònia, i que fou Ministre de Salut de Letònia l'any 2010. Gavars es va graduar el 1992 en la Universitat Stradiņš de Riga. Va participar l'any 2001 a les eleccions municipals de Jūrmala amb la llista del Partit Verd de Letònia. Va ser proposat per ocupar el càrrec de Ministre de Salut de Letònia pel primer ministre Valdis Dombrovskis. (ca)\nDidzis Gavars (ca)