El projecte Col·lectiu Solar vol instal·lar 500 panells solars al Bages i el Moianès | NacióManresa\nEl projecte Col·lectiu Solar vol instal·lar 500 panells solars al Bages i el Moianès\nEl seu objectiu és promoure l'energia sostenible i l'autoconsum energètic\nper Redacció, Bages/Moianès | 12 de gener de 2018 a les 12:14 |\nArtés serà, el proper dimarts, 16 de gener, el municipi en el qual l'empresa catalana Revosolar iniciarà una ronda de xerrades informatives arreu del Bages i el Moianès amb l'objectiu d'impulsar un projecte d'instal·lació de panells solars a 500 llars i empreses de la zona. La iniciativa, batejada amb el nom de Col·lectiu Solar, vol promoure l'energia sostenible i s'emmiralla en experiències similars a altres països europeus. Aquesta mateixa iniciativa s'afegeix a la iniciada a la zona del Ter-Gavarres i que es va presentar a Celrà el mes de novembre.\nEl projecte Col·lectiu Solar vol avançar cap a un nou model energètic impulsant l'energia sostenible. Al seu darrere hi ha un enginyer holandès, Sjoerd Gaastra, que des de fa quinze anys instal·la plaques solars fotovoltaiques.\nAra, prenent com a referència experiències similars que han tingut èxit a Holanda i altres països europeus, Gaastra vol estendre l'energia solar a llars i empreses. Per això compta amb el suport de diferents ajuntaments de la zona del Bages i el Moianès, que és on es durà a terme aquesta part del projecte. Els municipis que hi ha donat suport han organitzat una sèrie de xerrades per informar a la població. La primera es realitzarà el dimarts 16 de gener, a dos quarts de vuit del vespre, al complex cultural de Cal Sitjes i està pensada per a la població d'Artés, Avinyó, Calders i Santa Maria d'Oló.\nEl divendres dia 19 es durà a terme a la sala de plens de Callús i anirà destinada als ciutadans callusencs i fonollosencs. El dilluns 22, es farà a la biblioteca Josep Mas Carreras de Navàs per la gent de Navàs i Balsareny; el dijous 25, al centre cultural Joan Masats de Castellbell i el Vilar per la zona del Bages Sud, i, la darrera, tindrà lloc el divendres 26 a la capella de Sant Andreu de Santpedor per la gent de Santpedor i de Sant Fruitós.\nEl projecte s'ha fixat instal·lar plaques fotovoltaiques a 500 llars i empreses del territori per tal de fer una comanda a l'engròs als fabricants, amb l'objectiu d'abaratir els costos de compra i instal·lació. Per això, Col·lectiu Solar ha obert un web on, durant aquests dos propers mesos, tots aquells particulars, ajuntaments i empresaris que desitgin instal·lar plaques fotovoltaiques s'hi poden inscriure.\nA partir de la primavera, un cop es tanquin les inscripcions, es començarà la instal·lació de les plaques solars, amb la intenció que ja estiguin en funcionament l'estiu del 2018. Segons Sjoerd Gaastra, comprant els panells fotovoltaics de manera col·lectiva, la instal·lació acabarà "sortint a cost zero", perquè els estalvis mensuals en la factura de l'electricitat permetran cobrir-la en un termini d'entre quatre i cinc anys.\nL'objectiu dels diferents ajuntaments que se sumen a la iniciativa és fomentar la sobirania energètica i promocionar accions que ajudin a complir amb l'objectiu de la Unió Europea d'arribar al 2020 reduint les emissions de gasos d'efecte hivernacle en un 20%, estalviar un 20% de cosum d'energia amb una millora en l'eficiència energètica i promocionar en com a mínim un 20% les energies renovables.\nA més de donar-hi suport, els ajuntaments de les dues comarques també es plantegen diferents iniciatives per adherir-se a Col·lectiu Solar i estudiaran la possibilitat d'implantar l'ús de panells fotovoltaics en equipaments municipals.\nEconomia i Empresa, Economia i Empresa, energia fotovoltaica, autoconsum energètic, plaques solars, energia sostenible, Col·lectiu Solar


Els Bombers de Mataró han fet 92 actuacions en accidents de trànsit aquest estiu | Mataró Audiovisual\nRedacció dl., 26/08/2019 - 11:00\nEls Bombers de Mataró qualifiquen de tranquil·la aquesta temporada d’estiu, o al menys el període comprès entre el 15 de juny i el 15 d’agost. Tot i l’augment d’actuacions respecte l’any passat (el 2018 en van ser 674 i el 2019, 757), el cos de bombers considera que es tracta d’una xifra que entra dins de la normalitat i per la qual no cal alarmar-se. Sobretot tenint en compte les altes temperatures d’aquest any.\nUna dada que destaca, però, és la de les assistències en accidents de trànsit amb persones ferides o atrapades. En aquest sentit, durant el període esmentat s’han fet 92 actuacions, mentre que l’estiu passat se’n van fer 38. Perquè les excarceracions siguin més ràpides i per adaptar-se als nous materials amb què estan fets els cotxes, tant el cos de bombers com el material que fan servir està en constant actualització.\nDes de Bombers es reconeix que els equips mai estan sols ni aïllats: es tracta d’una xarxa especialment coordinada on Mataró i Pineda actuen com a parcs permanents amb el suport dels parcs voluntaris d’Arenys, Malgrat i Tordera. Si cal, també s’hi sumen les comarques més properes.\nPel que fa als incendis, a Mataró s’han apagat, entre el 15 de juny i el 15 d’agost d’aquest any, 39 de tipus urbà i 13 de vegetació.\nUn motorista mort per accident a la C-31E aquest migdia\nUna col·lisió entre dos turismes deixa 3 ferits més a Mataró


Tuzla Town Hotel Tuzla Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 7 allotjaments a Tuzla.\nPostahane Mah. Manastir Yolu Cad.No.8 , 34940 Tuzla, İstanbul, Postane, Tuzla, Turquia, 34940 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Tuzla, Tuzla Town Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Tuzla Town Hotel és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Tuzla Town Hotel es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Tuzla Town Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Tuzla.\nTots els tipus de viatgers (22) Parelles (5) Viatgers en solitari (11) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (1) Grups (5)


Ràdio Sió Agramunt 107.9 FM | "El ple de l'Ajuntament accepta per unanimitat la renúncia de Solé, que demà serà nomenat conseller"\nInici / Notícies / El ple de l'Ajuntament accepta per unanimitat la renúncia de Solé, que demà serà nomenat conseller\nEl ple de l'Ajuntament accepta per unanimitat la renúncia de Solé, que demà serà nomenat conseller\nEl ple de l'Ajuntament d'Agramunt ha acceptat per unanimitat, la renúncia al càrrec de Bernat Solé com a regidor a l'Ajuntament d'Agramunt i alcalde de la vila. El ple s'ha celebrat de forma telemàtica i ha sigut retransmès en directe per Facebook. En la seva intervenció, posterior a la votació, Solé ha destacat que Agramunt "ha sabut adaptar-se als nous temps, tot i que encara té reptes pendents a fer", destacant alguns dels projectes que s'han dut a terme durant els últims 10 anys, com pot ser la connexió de l'Agramunt nord i sud; la reforma del centre històric, la posada en marxa de diferents equipaments com la nova llar d'infants o de l'Espai Cívic o projectes com l'obertura de l'ull del pont romànic, la instal·lació dels sensors al riu Sió o l'impuls d'un corredor verd que transcorre pel costat del Sió.\nSobre el seu relleu, Solé ha apuntat a que és "un relleu pensat, meditat i consensuat, pensat per posar en valor la feina feta i que a l'hora projectarà tot el que està per fer", tot i que en aquest ple no s'ha fet públic qui ocuparà l'alcaldia a partir d'ara.\nPer part del grup d'Acord d'Esquerra, el regidor Xavier Secanell, ha dirigit unes paraules al futur conseller, al que ha felicitat per la progressió feta des de l'Ajuntament fins al Parlament de Catalunya, i del Parlament a la conselleria, "és un just premi a la trajectòria personal i política d'un agramuntí, del que totes i tots ens en sentim orgullosos".\nEl grup de l'oposició, Junts per Agramunt, ha volgut felicitat a Solé pel seu nomenament amb una nota posterior al ple, del qual, no obstant, han lamentat la "precipitació" amb la que ha estat convocat. En la seva nota, han destacat el fet que aquest nomenament "és un motiu de joia perquè per Agramunt ho volem tot i més, i l'èxit individual o col·lectiu de cada iniciativa que suma, al final es multiplica per tots".\nNo obstant, el grup de Junts per Agramunt ha lamentat que el relleu hagi sigut "precipitat i poc planificat" i han afegit que "pensen que deixa el consistori amb un govern coix". Tot i això, han assegurat que el futur successor o successora els tindrà al costat, "fent una oposició de suma i de concòrdia".


El Club de Gimnàstica Rítmica d'Alaior, en el Mercat de Nit - EsDiari.com\nEl Club de Gimnàstica Rítmica d’Alaior, en el Mercat de Nit\nEls integrants del Club de Gimnàstica Rítmica d’Alaior oferiran una demostració d’aquesta especialitat esportiva en el marc d’una nova edició del Mercat de Nit d’Alaior, el pròxim dimecres 3 d’agost a les 19 hores a la Plaça des Ramal. D’altra banda, les pastisseries de la població sortiran al carrer per oferir els seus productes a residents i visitants.\nA més, l’actuació musical anirà a càrrec en aquesta ocasió del grup Jazzticfart, a partir de les 20.30 hores a Sa Plaça, una iniciativa que s’inclou en el programa “Menorca, Música i teatre” del Departament de Cultura i Educació del Consell Insular de Menorca.\nA més, s’han de destacar altres activitats paral·leles que es portaran a terme els dies que hi hagi mercat. Són les següents:\nExposició “L’illa dels Talaiots”, del 11 de juny al 31 de juliol 2016 al Convent de Sant Diego.


Escola Folk del Pirineu - PUBLICACIONS\nCol·lecció "Balls i danses del Pirineu / Balhs e dances deth Pirenèu"\nBALL I DANSES DEL PIRINEU és un recull produït pel Centre Artesà Tradicionàrius (C.A.T.) i forma part dels MATERIALS de l'Escola Folk del Pirineu · Tallers d'Arsèguel.\nLa col·lecció l’adrecem als músics, estudiants de música, professors i per extensió a tothom interessat en la música tradicional. Pretenem que sigui útil tant per a l’estudi i coneixement dels balls i danses pirinencs com pel seu ús a les festes del nostre país fent prevaldre la música en viu per sobre de l’enregistrada.\nDe la Vall d’Aran fins el Cap de Creus. Quan el material de cada llibre ho permeti farem coincidir comarques del nord amb les del sud. Quan tractem el Rosselló ho farem amb l’Alt i Baix Empordà i la Cerdanya amb el Capcir i Conflent. O en el cas occità, la Vall d’Aran amb músiques gascones de l’altra banda de la frontera. La Ribagorça aragonesa amb l’Alta Ribagorça o l’Alt Urgell amb el Principat d’Andorra.\nL’obra abasta tant les músiques de balls i danses populars —d’autor anònim— que ens ha arribat de la literatura musical existent com aquelles més recents, d’autoria coneguda, que per la seva funció d’acompanyament festiu podem considerar tradicionals.\nPer fer possible la interpretació de les melodies alhora que l’acompanyament, hem inclòs per a cada tema una proposta d’harmonització. Hi trobareu els temes en tres tonalitats diferents, Do (C), Sol (G) i Fa (F) o els seus relatius menors, Lam (Am), Mim (Em) i Rem (Dm) perquè cadascú pugui escollir el més adient o convenient segons l’instrument o la formació instrumental.\nEls Contrapassos dels volums 2 i 3, els hem escrit en una única tonalitat, en Do. La melodia principal dels contrapassos més antics que coneixem es presentava quasi sempre en Do, és a dir, segons un diapasó modern, al voltant de Do com a primer grau dels modes en què es desenvolupa tot el contrapàs. Do real és també un bon to principal per a memoritzar-lo, tot cantant.\nHarmonització: Cati Plana / Contrapassos: Carles Mas / Dibuixos: Inés Batlló / Documentació i coordinació: Isidre Pelàez\nVOLUM 1. Pallars Jussà i Pallars Sobirà\nEn aquest volum, hi trobareu partitures amb xifrats harmònics de 97 balls i danses pallareses.\nAquest llibre es va presentar a Esterri d'Àneu l'estiu 2017 dins la programació del festival Dansàneu.\nSuport: Ignasi Ros de l'Ecomuseu d'Esterri d'Àneu\nVOLUM 2. Garrotxa\n89 balls i danses, de les quals 32 estan agrupades al finals del llibre en forma de suite i el Contrapàs llarg tractat de forma singular amb segmentacions melèdiques i notació coreogràfica catalana.\nAquest volum el vam presentar l'estiu de 2020 a Les Preses (Garrotxa) durant el festival ÉSDANSA.\nSuport: Pep Garcia de l'Esbart Marboleny\nVOLUM 3. Ripollès i Vallespir\nHem inclòs 80 balls i danses, de les quals 47 pertanyen al Ripollès, 15 al Vallespir i 15 del repertori tradicional del violinista Pere Sala Solé, Peret Blanc. El Contrapàs llarg i el Cerdà de Ripoll i el Contrapàs de Prats de Molló.\nSuport: Miquel Grifell i Santi Llagostera, músics del grup ripollès Randellaires.


Queda't amb mi :: Libelista\nYejide i Akin són un jove matrimoni a la Nigèria dels anys vuitanta. En una societat poligàmica, ells, sabent-se enamorats, decideixen ser una parella monògama. Però els problemes comencen quan no arriben els fills, fet que socialment i familiarment es considera una catàstrofe. Akin accedirà a casar-se gairebé d'amagat amb una segona esposa. Indignada i gelosa, Yejide sap que l'única manera de salvar el seu matrimoni serà aconseguir quedar-se embarassada. En la tradició de Chinua Achebe i Chimamanda Ngozi Adichie, la primera novel·la d'Ayòbámi Adébáyò tracta temes universals -amor, família, traïció, culpa- en una història apassionant sobre les relacions humanes, les expectatives vitals que ens fem a la joventut i sobre el desig, de vegades incontrolable, de tenir fills. Rebuda com un autèntic fenomen literari, Queda't amb mi és la història de dos personatges que s'enfronten desesperadament a les frustracions i les pèrdues que la vida els imposa. Millor llibre de l'any per a The Guardian, The Economist i The Wall Street Journal, entre altres. Finalista del Premi de ficció Baileys Women. «Mordaç, captivadora i, en definitiva, deliciosa.» -Margaret Atwood «Una de les lectures obligatòries de l'any: Queda't amb mi ho té tot.» - Stylist "Editat amb el suport del Departament de Cultura de la Generalitat"


MicroCASteatre amb la dona - CENT PER CENT\nMicroCASteatre amb la dona\nFem CAS – Xisco Pol – Alumne de Batxillerat Internacional a l’IES Manacor\nEl Microteatre per la dona és un projecte que des de fa anys duen terme els alumnes de 1r d’ESO de l’IES Manacor, que es converteixen en ‘petits dramaturgs’ i componen una sèrie de peces de microteatre, a les ordres de l’expert en Toni-Lluís Reyes i comptant sempre amb l’ajuda dels alumnes de 1r del Batxillerat Internacional, que participen en l’escriptura i en la direcció escènica.\nEn aquesta intervenció seguiré amb la dinàmica de parlar sobre les activitats que feim els alumnes de primer de Batxillerat Internacional per col·laborar activament en la societat; així posam de manifest el nostre compromís amb les causes justes i les nostres ànsies d’involucrar-nos en la nostra comunitat local. Per això, intervendrem amb un projecte que ja fa anys que roda… El microteatre amb motiu del dia de la dona.\nAquestes microobres es representaran dia 10 de març a diversos punts de Manacor i estan adreçades als alumnes de sisè de primària dels centres públics del municipi per commemorar el Dia de la Dona.\nAquesta activitat, que posa en contacte persones de diferents edats, compta amb la direcció dels alumnes de Batxillerat Internacional que s’impliquen en els assajos per tal de donar confiança als nins i nines sobre l’escenari. Tots els que hem participat en la direcció hem aportat el nostre granet d’arena per tal d’obtenir un resultat que, segur, serà digne de l’aplaudiment del públic.\nEn resum, una experiència que ha fet que els alumnes puguin aprendre de les nostres indicacions i que nosaltres puguem aprendre del seu talent.\nPer tot plegat, comptam amb la complicitat de diversos espais representatius de Manacor que s’erigeixen en lloc escènic (des d’aquí els volem donar les gràcies): Allista’t, que serà representada a S’Agrícola; Som les nétes, que es farà també a S’Agrícola; Delhi, que es durà a terme al Museu d’Història de Manacor (Torre dels Enagistes); L’illa de Lesbos, a la Institució Alcover i El Vel, a l’Escola de Mallorquí. Si les voleu veure, ja sabeu on heu d’anar dijous dia 10 de març durant tot el matí.\nPer acabar, només us volem demanar que, com sempre, ens continueu fent CAS en les pròximes edicions d’aquesta secció.\nprevious post: Ovelles immòbils?\nnext post: “El comerç just tendrà impacte quan es pugui consumir al mateix país on es produeix”


L'Alhambra Festival Jazz Vic presenta tota la programació - SIESTV\n10 abr. 2019 L'Alhambra Festival Jazz Vic presenta tota la programació\nLa 21a edició del festival es durà a terme del 2 al 12 de maig a la capital d’Osona\nPosted at 14:54h in Cultura, Música by siestv\nL’Alhambra Festival Jazz Vic presenta tota la programació de la 21 a edició, que tindrà lloc a la capital osonenca del 2 al 12 de maig i la convertirà en l’epicentre de les noves tendències del jazz. Una quinzena d’artistes nacionals i internacionals actuaran a la Jazz Cava i a l’Escenari Alhambra, amb noms com Gorka Benítez, Fire!, Pocket Corner, Roger Mas Piano Solo, Los Sara Fontán i Za! & 13 Year Cicada, entre molts altres. Les entrades anticipades ja són a la venda a www.festivaljazzvic.cat.\nEl jazz més experimental té una nova cita a la capital osonenca aquest mes de maig, en la 21a edició de l’Alhambra Festival Jazz Vic. Durant dues setmanes, els apassionats del jazz i la música en general troben un espai dedicat a les noves tendències i a les músiques improvisades, sempre amb un segell de qualitat avalat per més de dues dècades acostant el jazz a la població. L’Alhambra Festival Jazz Vic ja ha esdevingut un punt de trobada imperdible en el calendari, amb artistes nacionals i internacionals que busquen noves vies musicals, i exploren els límits del seu so, i que passaran pels dos escenaris del festival: la Jazz Cava i l’Escenari Alhambra situat a la plaça del Carbó.\nL’encarregat d’inaugurar el festival serà, un any més, el “Pianíssim”, una proposta de piano solo, que en aquesta ocasió serà a càrrec del músic Roger Mas. Membre de la banda del llegendari músic Carles Benavent i sideman en múltiples projectes (Perico Sambeat, Marc Ayza, Jordi Bonell, Raynald Colom, Conrad Herwig, Gonzalo Tejada, Gabriel Amargant, Jaume Llombart, Uri Gurvich, Giulia Valle…), també compta amb el projecte de jazz contemporani Roger Mas Trio, juntament amb Marc Ayza, Tom Warburton i Laia Cagigal. Actuarà el dijous 2 de maig a les 22 h a la Jazz Cava (8 € anticipada / 12 € taquilla) amb el seu últim disc Solo piano / Segles Lligats (Fresh Sound New Talent, 2017).\nL’endemà, divendres 3 de maig a les 22 h, la Jazz Cava acollirà l’actuació de Los Sara Fontán (8 € anticipada / 12 € taquilla), una violinista d’ofici que porta 25 anys convivint amb aquest instrument i explorant-ne les possibilitats a través de tot tipus d’estils i formats: de la música clàssica al rock experimental, passant per l’electrònica. Amb un violí amplificat i passat per desenes d’efectes, aconsegueix emocionar a través de l’abstracció, sense referències temàtiques ni estilístiques, més enllà del post-rock, la clàssica contemporània, el noise o la minimalista. En aquesta ocasió, l’acompanyarà a la bateria Edi Pou.\nEl dissabte 4 de maig el festival arrencarà a les 18 h a l’Escenari Alhambra (gratuït) on es podrà seguir el concert d’Andreu Moreno Quartet. Una formació que utilitza la improvisació amb estils que van del free jazz a la música electrònica. Ara presenten el seu primer disc, Divertimento, un àlbum amb composicions que busquen connectar melodies despreocupades i alegres amb acompanyaments sofisticats. A continuació, serà el torn de la primera banda internacional que passarà per aquesta edició del festival: Pocket Corner, un quartet noruec de free jazz creat el 1986 i liderat pel trompetista i compositor Didrik Ingvaldsen. Després de més de 30 anys de nombroses gires i actuacions en festivals, visitaran la Jazz Cava per segona vegada amb el seu directe ple d’harmonia, creativitat i energia (22 h, 15 € anticipada / 20 € taquilla).\nCom ja és tradició, el diumenge 5 de maig l’Escenari Alhambra acollirà l’actuació de la Big Band EMVIC (12 h, gratuït). Des de l’any 2008, per aquesta formació hi han passat centenars d’alumnes motivats per viure una experiència personal i musical en una banda de gran format. A la tarda, pel mateix escenari hi passarà el saxofonista Gorka Benítez (19 h, gratuït). Considerat com el millor narrador d’històries del panorama jazzístic del país i una de les veus més personals i sòlides en l’àmbit internacional, compta amb més de 70 discos enregistrats (deu dels quals com a líder), actuacions als festivals i clubs més importants de l’Estat espanyol i d’Europa, i col·laboracions amb artistes de la talla de Randy Brecker, Omara Portuondo, Paco Ibáñez, Chicuelo, Martirio i Emilio Solla, entre molts d’altres. S’ha guanyat a pols la consideració de ser un dels millors i més sol·licitats saxos tenors del panorama jazzístic nacional. Ara presenta el seu darrer treball discogràfic, Salalagua (Fresh Sound New Talent, 2017). Ho fa en format trio, completat pel guitarrista Dani Pérez i el bateria David Xirgu.\nLa segona setmana de festival començarà el dijous 9 de maig amb la Festa Final Nucli Trio Convida (22 h, la Jazz Cava, 8 € anticipada / 12 € taquilla). Al llarg d’aquest any, el trio, format per Guillem Plana (guitarra), David Viñolas (bateria) i Aleix Forts (contrabaix) ha actuat mensualment a la Jazz Cava portant un músic convidat. Per tancar aquest cicle oferiran un concert commemoratiu per on passaran els artistes convidats que han participat al llarg d’aquests mesos, com Marta Roma, Adrià Plana o Pol Padrós, entre d’altres.\nL’endemà, divendres 10 de maig, serà el torn d’un altre projecte improvisador: Duot. Format el 2007 per Albert Cirera al saxo i Ramon Prats a la bateria –dos músics àmpliament coneguts pel públic del festival–, té una gran influència dels mestres Peter Brötzmann i d’Agustí Fernández, entre d’altres. Actualment, és un dels grups més rellevants del free jazz i de la música improvisada de l’Estat, amb una proposta valenta i transgressora que busca els límits del seu so. Es podran sentir a les 22 h a la Jazz Cava (15 € anticipada / 20 € taquilla).\nEl dissabte 11 de maig, tindrà lloc la segona Marató UnderPool, organitzada per aquest segell independent barceloní. Després de la gran experiència viscuda l’any passat, s’ha tornat a organitzar una marató de quatre hores de música on els artistes del segell presentaran algunes de les propostes més interessants del jazz contemporani i la música improvisada que es cuinen a casa nostra. La gran novetat d’enguany és que el segell UnderPool ha fet un pas més enllà i en col·laboració amb el segell alemany ShoeBill Music i l’Alhambra Festival Jazz Vic, celebrarà la marató de forma simultània a les dues ciutats: Vic i Berlín. Una oportunitat única per connectar dues de les escenes emergents més productives del jazz underground europeu. Els artistes i formacions que es podran veure a Vic són Johannes Haage Trio, Marc Cuevas, Roger Mas, Sergi Felipe, i Whispers. A la nit, tindrà lloc un altre dels plats forts del festival: l’única actuació a Catalunya del grup suec Fire!, un trio format el 2009 que crea una barreja versions distorsionades de música contemporània experimental. Amb membres de formacions com The Thing, Tape i Wildbirds & Peacefrums, la seva sonoritat passa per l’electroacústica, el soroll industrial, garatge, rock creatiu i free jazz, amb la qual construeixen un nou llenguatge i nous models d’abordar la música improvisada. Una aproximació amb influències del free jazz, el psychedelic rock i el noise. El concert serà a les 22 h a la Jazz Cava (20 € anticipada / 25 € taquilla).\nEl diumenge 12 de maig s’ha tornat a programar una nova edició del Matí de les Escoles de Música (12h, Escenari Alhambra, gratuït). I per tancar el festival, el mateix escenari comptarà amb els poliritmes balinesos i polimetries africanes, hardcore i free jazz de la banda barcelonina Za!, que compartirà escenari amb la jove banda berlinesa 13 Year Cicada, liderada per l’expressiva veu de Zooey Agro. Els seus concerts són coneguts per no oferir cap pausa entre les cançons, fent que esdevinguin una única peça. Amb ingredients com el vibràfon, sintetitzadors, bateria, baix i veu, exploren el soroll, el rap, la improvisació, el post-rock, el nu-jjazz, el trip-hop i molt més (19 h, gratuït).\nUna altra activitat que es podrà veure durant el festival és la projecció de cinema a l’ETC El maquinista de la general, amb música en directe de piano de Marc Vernis (dimarts 7 de maig, 21:30 h, 5 €). Més del 70% de les propostes són gratuïtes i la resta van dels 5 als 25 €. Les entrades anticipades per als concerts de pagament ja són a la venda al web del festival: www.festivaljazzvic.cat.\nOrganitzat per l’associació cultural Vic Bang Jazz Cava, el Festival de Jazz de Vic va néixer l’any 1999 amb l’objectiu d’oferir una panoràmica estilística del jazz a través d’alguns grups i artistes destacats de l’escena catalana. Des de l’any 2003, aposta per la difusió del jazz de nova creació i les tendències actuals de la música improvisada i ja ha comptat amb artistes tan destacats com Craig Taborn Quartet, Arve Henriksen, Ken Vandermark, Nils Petter Molvaer, Bad Plus, Marc Ribot, Allan Holdsworth, Eivind Aarset, Goran Kajfes, Erik Trufazz, Jeff Parker, Havard Wiik, Chad Taylor, Jim Black, Beady Belle, Hiromi, Hakon Kornstad, Stian Westerhus, Raynald Colom, Perico Sanbeat, Carles Benavent, Ramon Prats, Agustí Fernández, Albert Cirera, Albert Bover, Marco Mezquida, Evan Parker, Tim Berne, Mikolaj Trzaska, i Vasco Trilla, entre molts altres.\nfestival jazz, jazz, Vic


Disminueix un 32,5% la superfície de construcció autoritzada el 2016 | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDisminueix un 32,5% la superfície de construcció autoritzada el 2016\nDl., 13/02/2017 - 02:00\nM.S.C ./FOTO: Agències\nLa superfície de construcció autoritzada es va reduir un 32,5% durant el 2016 respecte de l’any anterior. Així, durant l’exercici passat es van registrar 31.796 m2, fet que suposa 15.337 m2 menys que al 2015, quan es van autoritzar 47.133 m2. Aquestes xifres recullen la superfície construïda autoritzada de totes les parròquies a excepció d’Andorra la Vella, de la qual no es va poder disposar de dades. Cal destacar que les dades contrasten amb els metres quadrats visats, que van frenar la davallada durant el 2016. El fet és que no tot el que es visa acaba realitzant-se i hi ha projectes que es realitzen que s’havien visat l’any anterior.\nAixí, si ho analitzem per parròquies, el Comú d’Escaldes-Engordany va autoritzar 8.889 m2 al 2016, una xifra superior a l’any anterior quan se’n van registrar 7.189. En el cas d’Encamp, les dades de l’any passat també són superiors a les del 2015. La superfície construïda autoritzada va ser de 6.484 m2 quan l’any anterior es va quedar en tan sols 1.150 m2. Segons van indicar des de la corporació, aquest creixement ve motivat per unes naus que s’estan construint a la Bartra. A la Massana, de la seva banda, es van autoritzar 10.332 m2 (7.546 m2 d’obra nova i 2.785 m2 d’ampliacions) quan al 2015 van ser 1.363 m2 (498 d’obra nova i 865 d’ampliacions). Des del Comú es va indicar que es tracta fonamentalment de xalets unifamiliars i s’atribueix aquest increment a la revisió a la baixa de la cessió obligatòria. També van assenyalar que des de l’abril del 2015 fins al març del 2016 hi va haver una suspensió de permisos d’obra nova per la revisió del POUP.\nEl Comú de Sant Julià de Lòria, en canvi, va passar d’autoritzar 21.847 m2 el 2015 (19.116 de plurifamiliars, 2.123 d’unifamiliars i 606 d’altres) a 2.347 m2 l’any passat (696 d’unifamiliars i 1.651 d’altres). La caiguda es deu al fet que al 2015 va entrar un projecte plurifamiliar al centre de la parròquia d’una superfície important. En el cas d’Ordino, els metres quadrats també es redueixen ja que al 2015 es va autoritzar una ampliació de la Querola de 2.926 m2. La superfície es va reduir de 6.236 a 1.095 m2 l’any 2016. A l’últim, Canillo va autoritzar el 2015 un total de 9.348 m2 mentre que l’any passat van ser 2.647 m2. La reducció es deu a l’autorització el 2015 de l’edifici del nou telecabina del Tarter, que té una superfície important.


Restriccions d'aparcament a l'Escardívol per Festa Major\nTanques amb la prohibició d'aparcar durant Festa Major a l'Escardívol. FOTO: Redacció\nDes de les 6 h del 21 de juny fins a les 6 h del 4 de juliol no es podrà aparcar a l'esplanada de l'Escardívol\nRedacció Rubí. 20 de juny de 2022 13:51\nDes d'aquest mateix dilluns, diverses tanques a l'aparcament de l'Escardívol informen de la senyalització excepcional per Festa Major. Les restriccions d'estacionament començaran a les 6 h del dimarts 21 de juny i s'allargaran fins a les 6 h del dilluns 4 de juliol.\nDurant aquests dies, la grua podrà retirar els cotxes que estiguin estacionats, excepte aquells autoritzats.\nA la banda més pròxima a la rotonda, tampoc es podrà aparcar ni aturar-se des de les 6 h del 24 de juny fins a les 6 h del 4 de juliol.\nPel que fa a l'aparcament del Rubí Forma, que serà ocupat per la tradicional fira d’atraccions durant la Festa Major, també hi haurà dues fases de tancament. Aquest dimarts 21 de juny, a partir de les 6 h, es restringirà l’aparcament i la parada a la petita zona de dalt on se situen normalment les parades d’artesania.\nA la resta del recinte, l’aparcament es limitarà des de les 6 h del 26 de juny. En tots dos casos, es recuperarà la normalitat el 5 de juliol.\naparcament Escardívol Rubí Forma


Ahir finalitzava la pròrroga del desnonament a la víctima mortal d'Estanyol - Diari de Girona\nAhir finalitzava la pròrroga del desnonament a la víctima mortal d'Estanyol\nEl cadàver no presentava d'entrada indicis de criminalitat i avui se li practica l'autòpsia\neva batlle bescanó 20.03.2019 | 09:45\nAhir finalitzava la pròrroga del desnonament a la víctima d'Estanyol. Conxita Feliu havia d'abandonar la casa aquest 19 de març però tot apunta que va decidir suïcidar-se. Avui es realitzarà l'autòpsia al cadàver, que d'entrada no presentava signes de criminalitat. La investigació sobre els fets relacionats amb la mort està dirigida pel jutjat d'Instrucció número 3 de Girona.\nLa troballa del cos sense vida de la dona va ser per part de la comissió judicial del servei comú dels jutjats de Girona, quan va anar a executar el desnonament, suspès en una ocasió anterior.\nEs van trobar la dona a dins d'un cotxe i amb gas al seu interior. Això va fer que s'activessin els serveis d'emergències i que els forenses, finalment van certificar la mort de la qui era la cosina germana de la farmacèutica d'Olot, Maria Àngels Feliu.\nSegons informa el Tribunal Superior de Justícia (TSJC), aquest llançament és conseqüència -és l'execució provisional- d'una sentència de primera instància, confirmada per l'Audiència de Girona, que estimava una demanda en favor de la nul·litat d'un contracte entre una mercantil -que no està relacionada amb el sector immobiliari- i un particular, la víctima.\nAquest contracte incloïa la cessió d'ús de la vivenda on ahir es va desplaçar la comitiva judicial. La sentència de Primera Instància va ser dictada el 16 de març de 2018. I va ser confirmada el 14 de juny per L'Audiència de Girona.\nEl TSCJ remarca que es tracta d'un procediment amb les dues parts personades, amb advocat, amb oposició d'una part a les pretensions de la part demandant. Un cop confirmada per l'Audiència de Girona, la part demandant va instar l'execució provisional de la sentència, per tant materialitzar la pèrdua de la cessió d'ús de la vivenda per nul·litat d'un contracte entre les parts.\nLa part demandada va demanar una pròrroga, que des del jutjat es va acordar i que finalitzava ahir, 19 de març. La dona però,finalment no va abandonar la casa sinó que va ser trobada morta, tot apunta, per un suïcidi. Els Mossos d'Esquadra tenen oberta una investigació en aquesta línia.\nDimarts a la matinada, va enviar missatge a un grup de Whatsapp on s'acomiadava de la gent i els deia que marxava de la masia. Però al cap d'unes hores, se la va trobar morta.\nLa víctima era cosina germana de la farmacèutica d'Olot Maria Àngels Feliu. Comarques


Old City Apartment 3 near Banu Cafe Baku Azerbaidjan - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nIcherisheher,3.Boyuk Gala Street Side 3/9A, Sabayil, Baku, Azerbaidjan, AZ1001 - Veure al mapa\nMés informació sobre Old City Apartment 3 near Banu Cafe\nDissenyat tant per oci com per negoci, Old City Apartment 3 near Banu Cafe està situat idealment a Baku; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Old City Apartment 3 near Banu Cafe, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, escriptori, insonorització, telèfon, videojocs a l'habitació per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Baku, el Old City Apartment 3 near Banu Cafe és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Les adolescents compleixen més amb les recomanacions per la Covid-19 en comparació amb els nois - Social.cat\nLes adolescents compleixen més amb les recomanacions per la Covid-19 en comparació amb els nois\nUna enquesta revela que les noies es mostren més angoixades per contagiar-se o contagiar els altres\nDimecres, 7 d'abril de 2021 | 10:00 h\nL'enquesta mostra que les noies tenen comportaments més responsables | Shutterstock\nLes noies compleixen més amb les recomanacions sanitàries per la Covid-19 en comparació amb els nois. Aquesta és una de les principals conclusions d'una enquesta de la Diputació de Barcelona feta sobre 1.696 alumnes de 4t d'ESO d'onze municipis de la demarcació de Barcelona.\nLes desigualtats per gènere són transversals en tots els resultats. Així, el 96,2% de les noies fa servir la mascareta sempre o molt sovint, mentre que tenen el mateix comportament un 89,6% dels nois. La preocupació per contagiar-se arriba al 66,5% de les noies, percentatge que baixa al 55,2% entre els nois. A més, el 76% de les noies estan preocupades de contagiar els altres, mentre que afirmen el mateix el 60,5% dels nois.\nEn línies generals, l'enquesta mostra que les noies tenen comportaments més responsables i accepten i veuen les restriccions com a més justes. En canvi, viuen pitjor els canvis que ha generat la pandèmia, tenen més impacte en l'estat d'ànim i el benestar emocional i expressen més dificultats per resistir restriccions futures.\nEl 19,5% dels adolescents que han participat en l'enquesta afirmen que rarament o mai evita llocs tancats o molt concorreguts. El 4,9% assegura haver passat la Covid-19 amb un test confirmat. També s'observen diferències sobre la preocupació de cara al futur ja que el 47,5% dels nois diuen estar més angoixats ara que abans de la pandèmia, mentre que entre les noies el percentatge arriba al 65,2%.\nPel que fa al confinament, el nombre de noies que es van sentir sempre o sovint estressades durant aquells mesos és del 47,5%, molt per sobre del 25,3% dels nois.\nRespecte a l’ànim, el 55,5% dels nois se sent amb ànim positiu per encarar la pandèmia mentre que en les noies és només del 38,3%. Per contra, el 22,6% dels nois té més ansietat que abans de la pandèmia i, en les noies, augmenta fins al 42,2%.\nSi bé el 57,6% dels nois s’ha adaptat bé als canvis que ha suposat la pandèmia, en el cas de les noies és del 41,7%. En quant a tornar a viure un confinament a casa, és molt més angoixant entre les noies (58,1 %) que no pas entre els nois (un 38,6%).\nMés tabac i més Internet\nL'enquesta apunta també que els adolescents consumeixen més tabac i més Internet que abans del confinament. Tot i això, també practiquen més esport i consumeixen menys alcohol que abans de la pandèmia.\nDavant d'aquests resultats, la Diputació de Barcelona ha afirmat que caldrà “reorientar” esforços i prioritats en les activitats de promoció i educació per a la salut, per tal de corregir les tendències negatives i consolidar la reducció en els consums d'alcohol.\nDiputaciío de Barcelona


He treballat 420 dies i cobrat 4 mesos d'atur, com si hagués treballat 360. Es poden guardar per a una altra prestació els dies que sobren. | Servei Públic d'Ocupació Estatal\nHe treballat 420 dies i cobrat 4 mesos d'atur, com si hagués treballat 360. Es poden guardar per a una altra prestació els dies que sobren.\nSi ha treballat 420 dies té dret a quatre mesos de prestació, com si hagués treballat 360 dies. Els dies que sobren no es poden guardar per a una altra prestació.\nSi escau, en acreditar un total de 420 dies, se li aplica el tram que abasta entre 360 i 539 dies cotitzats, per la qual cosa li corresponen 120 dies de prestació. Aquest mateix dret hagués tingut per treballar 360 dies o el màxim del tram, en aquest cas 539.\nEls dies que sobren no poden utilitzar-se per accedir a una altra prestació posterior.


És considerat el pare de l’art modern i és possible passar hores descrivint les seves obres i el seu talent com a demostrador de la bona fortuna. Pero ElGir serà el que tindrà més èxit en la creació de valors i modes dels grans artistes, dels quals continuarem aprenent. Goya no té cap formació acadèmica, tracta amb el Corte i el seu viatge a Itàlia va polir les seves formes. Tenia temperament i geni i afrontava totes les retos que en aquest moment històric el petó. Les seves pintures no només capturen les races físiques, sinó també el personatge i l'anime dels quals he de retirar-me. Increïble, no? L’acció de gràcies és a tocar, cosa que significa que la temporada de vacances està en ple desenvolupament. I, per tant, vaig quedo, tot i que la finestra sense cotxes, mai no abandona els seus projectes.


Nissan demana a Barcelona reduir costos laborals si vol produir un nou vehicle\nLa planta catalana s'asseguraria el futur durant deu anys\nLa direcció de la fàbrica vol millorar la massa salarial, augmentar la productivitat i més flexibilitat per adjudicar-se la nova camioneta 'pick up'\nELENA FREIXA Barcelona 27/11/2010 12:07\n651x366 La fàbrica de Nissan a Barcelona, on hi treballen prop de 3.000 persones. / NISSAN La fàbrica de Nissan a Barcelona, on hi treballen prop de 3.000 persones. / NISSAN\nLa multinacional japonesa Nissan té una nou vehicle fet a mida per la planta de Barcelona, però l'adjudicació depèn d'un "esforç addicional" que la direcció ha demanat als treballadors i que passa per retallar costos laborals, una major flexibilitat i augmentar la productivitat de les jornades.\nLa negociació amb els sindicats es planteja com una contrarellotge, ja que la companyia ha de prendre una decisió dijous 2 de desembre. Barcelona competeix per fabricar aquest vehicle, una camioneta 'pick up' que estaria al mercat al 2014, amb fàbriques de Mèxic, Tailàndia i Sud-Àfrica.\nLa direcció de Nissan a Barcelona assegura que el vehicle és "un vestit fet a mida" per la planta de la Zona Franca i que, si és l'escollida, el nou model garantirà la vida de les instal·lacions durant almenys una dècada. Està previst que la producció inicial siguin unes 60.000 unitats, segons ha explicat la companyia.\nLes condicions per aconseguir-ho encara s'han de concretar i està per veure si la reducció de costos laborals es proposarà per la via de la retallada de salaris o la congelació. El que sí es coneixen són les propostes per millorar productivitat i flexibilitat. Inclouen augmentar fins a 15 els dissabtes productius, convertir la bossa d'hores voluntària en obligatòria i que les primeres 80 hores extres es paguin però no donin dret a dies de descans.\nEls sindicats consideren que tots aquests aspectes són massa importants per modificar-los amb un plaç tan curt. Segons el responsable d'Indústria de CC.OO. de Catalunya, Javier Pacheco, l'empresa pretén negociar un nou conveni en cinc dies i adverteix que l'acord "no serà possible".\nA més a més, ha recordat que el pla industrial que van consensuar sindicats i empresa fa un any, després que Nissan retallés gairebé el 40% de la plantilla, incloïa el compromís de portar nova producció a la fàbrica aquest any.\nPer la direcció aquest vehicle és una oportunitat no prevista i que, per tant, requereix un esforç extra a la plantilla per convèncer la multinacional de les possibilitats de Catalunya per ser competitiva.\nEl portaveu de la Usoc al comitè d'empresa, Pedro Ayllón, ha advertit que serà difícil pactar temes que van quedar aparcats durant la negociació del conveni col·lectiu no fa ni mig any.\nL'empresa i els sindicats tornaran a reunir-se dilluns per concretar els sacrificis que demana Nissan i negociar fins on estan disposats a arribar els treballadors.


Venda de llavors Early Skunk Haze de Mr Nice Seeds\nEarly Skunk Haze és la versió Sativa de la varietat Early Pearl Skunk. Oferirà un híbrid resistent i vigorós i florirà en 8 a 10 setmanes per a una collita de sabor i d'efecte típicament Sativa gràcies a l'encreuament de la Early Skunk amb la genètica Haze. Ara disponible en forma de llavors regulars en AlchimiaWeb.com.\nAquesta varietat de cànnabis desenvolupada per Mr.Nice Seeds està principalment destinada per als cultivadors en exterior que volen collir plantes de dominància Sativa, així com per als cultivadors de marihuana indoor que busquen plantes Sativa amb temps de floració reduïts.\nEarly Skunk Haze presentarà una estructura ramificada i de matoll, però no s'estirarà massa durant el període de Stretch tot i la part de genètica Haze que la compon. Arribarà a maduresa després de 8 a 10 setmanes de floració, és a dir en les primeres setmanes d'octubre per a un cultiu de marihuana exterior. Early Skunk Haze presentarà una gran resistència a les inclemències i serà fàcil de conrear en interior gràcies al seu vigor híbrid.\nLa combinació entre la línia Early Skunk, precoç i rústica, i la família Haze, productiva i que ofereix una collita de qualitat superior, assegurarà plantes generoses que podran arribar als 500 gr / m2 en interior i rendiments abundants en exterior segons les condicions de cultiu.\nGràcies al seu patrimoni genètic prestigiós, aquest híbrid haze desprèn un gust intens i complex, barrejant matisos espaiats i florals amb sabors cítrics i d'encens. El seu efecte serà equilibrat, mentalment estimulant i psicodèlica, amb una lleugera sensació de relaxació física heretada de l'Early Skunk.\nCaracterístiques d'Early Skunk Haze de Mr Nice Seeds\nVarietat: Early Pearl Skunk x Haze\nGenètica: (Early Pearl x Skunk) x Haze\nRecomanada per: Bio i Hydro, interior - exterior / hivernacle\nCollita interior: 350/500 g / m2\nCollita exterior: elevada\nFloració exterior: Principis fins a meitat d'octubre en l'hemisferi Nord. Finals de Avril en l'hemisferi sud.\nInformacions complementàries: Un híbrid de dominància Sativa amb un stretch limitat que florirà ràpidament i oferirà collites Haze i de qualitat superior.\nPropietats de Early Skunk Haze\nGranes Regulars Floració ràpida Genètica Haze Genètica Skunk Sativa Indica Fàcil per Iniciació Genética Early & Fast Version\nOpinions de Early Skunk Haze i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Early Skunk Haze o preguntar sobre aquest producte?


Què és el millor i el pitjor de la generació que t’ha tocat viure?\n5 min. Palma 10/08/2018 22:10\nEl jovent de les Illes Balears no és diferent del de la resta del món. Quan se’ls demana què és el millor i el pitjor de la generació que els ha tocat viure, no destaquen cap dels avantatges ni dels aspectes negatius conjunturals de l’actualitat de les Illes. Ni les polítiques locals, ni situacions en certa mesura particulars com l’abandonament escolar, ni el preu de l’habitatge, ni les qüestions d’identitat (amb excepció de la de gènere) no semblen estar entre les prioritats, tampoc entre les principals preocupacions.\nEn donar-los veu, i demanar-los una selfie concisa i fruit de la immediatesa, elles i ells, en tots els casos, fan al·lusió a l’ús dels dispositius mòbils (tant pels aspectes positius com per una addicció que perceben com a negativa), les xarxes socials, una major llibertat però una escassa esperança de futur, sobretot lligada a la precarietat laboral.\nEn la breu diagnosi de joves amb data de naixement entre l’any 1990 i el 2001, a més de la connectivitat amb l’accés a la informació (i també la generació d’informació, de la qual hi ha consciència dels desavantatges), es remarquen qüestions positives com el valor i la força del feminisme, la lluita contra les discriminacions i a favor de la justícia social, i les possibilitats de sortir i conèixer món. En canvi, en molts dels joves es percep una consciència social per les desigualtats, però també i molt especialment pel posicionament davant la problemàtica de les persones que es veuen obligades a fugir dels seus països.\nNigorra, 20 anys, és estudiant de Promoció d’Igualtat de Gènere i està implicada en temes socioculturals, com la llengua, el feminisme i la immigració.\nAra tenim un ventall de possibilitats molt més ampli, amb accés a la formació acadèmica i l’ús de les noves tecnologies.\nNingú ens garanteix un futur laboral estable. Hi ha molta gent formada però amb moltes dificultats per arribar a tenir feina en condicions acceptables.\nZi hui Bardi\nZi hui Bardi viu al barri del Terreno, a Palma. Estudia segon de Batxillerat a l’IES Joan Maria Tomàs. La seva il·lusió és estudiar Disseny Industrial o Història de l’Art.\nEl millor és tenir la capacitat de raonar de manera coherent, deixant així de ser nin, però no sent adult del tot i no carregar amb tantes responsabilitats.\nEl pitjor sens dubte és sentir-te perdut, no trobar connexió amb la teva persona.\nAquesta ciutadellenca de 21 anys estudia Llengües i Literatures Modernes a la Universitat de Barcelona.A més, està interessada en la literatura i la política, i milita en el moviment feminista.\nEl millor dels millennials és la capacitat per connectar i compartir informació amb gent d’arreu del món a través de les xarxes.\nEl pitjor és la baixa autoestima i els problemes de salut mental, derivats moltes vegades de les poques esperances de futur.\nUnai Anacabe viu a Portals Nous i estudia Batxillerat a l’Institut de Bendinat. Com a jove, està al corrent de les xarxes social des de la distància, ja que només mira YouTube i, de vegades, Twitter.\nVivim en l’era de la informació, podem aprendre qualsevol cosa en un instant i estar en contacte a través de les xarxes.\nAquesta societat també crea grans addiccions a internet i moltes vegades malbaratam el nostre temps inútilment.\nTé 22 anys i és de Formentera. És actriu i ballarina. Ha viscut a Madrid i actualment estudia doblatge de veu a Barcelona. Vol ser professora de dansa.\nEls joves d’ara tenim un pensament molt més liberal que els nostres pares i intentam aprendre dels errors del passat.\nEl mal ús de la tecnologia sovint ens distreu del que realment importa i, tot i que ens ajuda, ens pot fer més ignorants.\nTé 23 anys i viu a Calvià. És infermer i acaba de començar la seva vida laboral. La seva formació l’ha completada entre Mallorca i Cadis. El seu objectiu és treballar per poder viatjar.\nLa possibilitat que tenim avui en dia de poder viatjar i conèixer altres cultures fa que puguem tenir diferents visions del món.\nLa necessitat imperiosa de contar al món tot el que feim a través de les xarxes socials fa que no visquem al cent per cent.\nJoan Lluís Oliver\nTé 28 anys, ha estudiat Periodisme i Imatge 3D. Després de treballar en diferents feines, ara fa camí per guanyar-se el futur com a autònom.\nEls darrers 10 anys s’ha romput amb discriminacions històriques amb una obertura a qüestions socials com el feminisme, el col·lectiu LGTBI, el rebuig al racisme, etc.\nA més de la situació socioeconòmica, destacaria la dinàmica que des d’occident tendeix a banalitzar el sofriment dels països del sud.\nAquesta mallorquina té 21 anys. Viu a Palma i és infermera. És una apassionada de la seva professió i no suporta la impuntualitat de les persones.\nUn dels avantatges de la nostra època és que viatjar sigui més accessible que abans. Ens permet conèixer altres cultures.\nDe tota manera, això al mateix temps té un aspecte negatiu: la globalització. De cada vegada van desapareixent més els petits comerços.\nAdriana Arteche va néixer a Mallorca i s’ha criat al municipi de Calvià. Ara estudia Psicologia a la Universitat Complutense de Madrid. Sap que la llibertat que es respira a les Illes no és un fet global.\nA l’entorn i la societat on visc, la llibertat de ser un mateix, estudiar i fer el que vulguis en comparació amb l’època dels meus avis.\nEl canvi climàtic, la part negativa de les xarxes socials com l’addicció i l’assetjament, els greus problemes socials al món.\nTé 22 anys i és estudiant de cinema i mitjans audiovisuals a l’Escola de Cinema de Barcelona. Per aquesta jove mallorquina, l’amistat és el valor més important.\nHe adquirit prou coneixements per saber que la millor càmera és la retina i la millor xarxa social és un sopar amb amics.\nLa tecnologia ens dona a conèixer massa, tant del que tenim al nostre costat com del que està a quilòmetres de distància.


Passejades insòlites: la vila de Palomar - Què fer - Time Out Barcelona\nPassejades insòlites: La vila de Palomar\nArribeu amb el metro fins a Torras i Bages per començar a explorar el poble que sobreviu al nord-est de la Meridiana, Sant Andreu de Palomar. Primera parada al tità arquitectònic de la Casa Bloc, al passeig Torras i Bages. Dels 200 pisos racionalistes concebuts pel GATPAC per allotjar obrers del barri, només un conserva la forma original (el DHUB hi organitza visites guiades). Després deixeu-vos perdre per la trama de carrerons petits, silenciosos, com el de Grau, un pas recòndit amb cases baixes i jardins particulars de passat medieval, com apuntava Huertas Claveria a '50 vegades Barcelona'. Els peus us duran fins a Malats: torretes senyorials a un cantó i a l'altre, el Casal de Gent Gran Bascònia. Els avis ballen sota l'ombra de les moreres i juguen a petanca en un paratge idíl·lic. Els cartells de 'Salvem el barri!'són reals, i recorden que carrers com Bascònia i Jorba es conservaran, però encara hi ha àrees del casc antic afectades per la modificació del Pla General Metropolità que corren perill.\nLa fàbrica del poble\nAvanceu fins a un altre punt neuràlgic del barri, la plaça porxada del Mercadal, que data de finals del segle XIX i bull d'activitat amb espais com la cerveseria artesana dels Flor de Llúpol, el Centre Social Okupat La Gordíssima, i el Versalles, el bar de la finca modernista Can Vidal. A poc més de 100 metres de la plaça del Comerç topareu amb uns dels vestigis més antics de Sant Andreu: la Casa de l'Oficial, pendent d'estudi i preservació. Val la pena passar-hi de camí a la plaça de l'Estació i abans de trepitjar la Fabra i Coats, la fàbrica tèxtil coneguda com a Can Mamella perquè va alletar moltes famílies del barri. Visita ràpida al centre d'art contemporani i volta pel recinte fabril, a la recerca de les antigues calderes.\nSeguiu pel carrer Gran, torceu a Sòcrates si voleu visitar al mosaic de Gaudí i contemplar una resta d'una bomba de les bullangues i reposeu, finalment, al centenari Café Colombia. Acabeu la passejada a la Rambla (de Fabra i Puig), un altre èxit veïnal d'aquest barri que se sent poble.


Lépron-les-Vallées - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n49° 45′ 39″ N, 4° 27′ 08″ E / 49.7608°N,4.4522°E / 49.7608; 4.4522Coord.: 49° 45′ 39″ N, 4° 27′ 08″ E / 49.7608°N,4.4522°E / 49.7608; 4.4522\nLépron-les-Vallées és un municipi francès situat al departament de les Ardenes i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 84 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Lépron-les-Vallées era de 84 persones. Hi havia 32 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.\nEl 2007 hi havia 36 habitatges, 32 eren l'habitatge principal de la família i 4 estaven desocupats. Tots els 36 habitatges eren cases. Dels 32 habitatges principals, 23 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien una cambra, 5 en tenien dues, 3 en tenien tres, 6 en tenien quatre i 15 en tenien cinc o més. 7 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 10 habitatges hi havia un automòbil i a 15 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Lépron-les-Vallées el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 53 persones, 39 eren actives i 14 eren inactives. De les 39 persones actives 34 estaven ocupades (24 homes i 10 dones) i 5 estaven aturades (2 homes i 3 dones). De les 14 persones inactives 3 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».\nL'any 2000 a Lépron-les-Vallées hi havia 5 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 595 hectàrees.\nVaux-Villaine (4,1 km)\nAubigny-les-Pothées (4,4 km)\nThin-le-Moutier (4,5 km)\nSigny-l'Abbaye (4,8 km)\nNeufmaison (5,0 km)\nMarlemont (5,6 km)\nLogny-Bogny (5,7 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Lépron-les-Vallées\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Lépron-les-Vallées a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Lépron-les-Vallées a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Lépron-les-Vallées&oldid=29116306»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 gen 2022 a les 16:47.


Coll de Ciuret – Salt del Sallent – Pla Traver – Coll de Ciuret\nPublicat per Adriana Llongarriu Castanyer el dia 31.3.16\nDia 28 de març (dilluns de Pasqua)\nMatinal de forma circular amb sortida i arribada al Coll de Ciuret, passant per la casa del Sallent, el Salt del Sallent, Pla Traver i la casa de Platraver.\nAproximació: El punt de sortida és el Coll de Ciuret. Per arribar-hi ens hem de situar a la carretera GIP-5227 que comunica Sant Privat d’en Bas amb Vidrà. Abans d’arribar a Ciuret (si anem en direcció a Vidrà), trobem a mà esquerra una pista amb les indicacions Puigsacalm, Pla Traver i Sallent. Agafem aquesta pista que ens porta a Coll de Ciuret on deixem a l’esquerra la que va a la Freixeneda i seguim per la pista de la dreta, travessant el Ras de la Collada, fins que trobem una bifurcació on deixem el vehicle.\nItinerari: Tenim al davant dues pistes: la de la dreta, va a la casa de Platraver; la de l’esquerra, al Sallent i a Santa Magdalena del Mont. Comencem a caminar seguint la de l’esquerra tot baixant pels rasos de les Falgueres i dels Ginebres; travessem la Riera del Sallent i, per la Solana de Pla Traver, arribem a una bifurcació on hi ha una cadena al camí de la casa del Sallent. Passant la cadena arribem a la casa, deixant la pista que trobarem més endavant als Prats del Salt del Sallent. La casa del Sallent es veu tancada i deshabitada, però ben restaurada.\nA sota la casa, al costat d’un avellaner on hi ha una tanca elèctrica, comença un camí poc definit que baixa pels prats, passa per una font, travessa un petit tros embardissat i arriba als Prats del Salt del Sallent, situats damunt mateix del cingle. Anem cap a la dreta fins arribar a la riera.\nAls nostres peus hi tenim un buit de més d’uns cent metres, és el Salt del Sallent, visible des de la Vall d’en Bas i des d’Olot, sobretot quan la riera va abundant. Situats damunt del salt, gaudim d’una bona panoràmica sobre Sant Privat, el Mallol i les Preses, recorregut del Gurn.\nTravessem la riera i seguim el camí que ressegueix el cingle; travessem el Torrent de les Cavorques i arribem a un caire que és un bon mirador del Salt del Sallent.\nReculem fins al salt, travessem la riera i la resseguim aigües amunt fins al capdamunt dels prats (prop del pal d’Itinerannia G55). Hem deixat a l’esquerra la pista que va a Santa Magdalena. Al final dels prats, a l’esquerra de la riera, una fita ens indica el camí de Platraver, que comença enmig de boixos i s’endinsa a la fageda per anar pujant tot fent ziga-zagues pel Grau de Platraver. Més endavant el camí surt de la fageda, s’eixampla i arriba a una portellera que hem de travessar. Passem a tocar d'una casa de fusta i pujant pels prats arribem al Pla Traver on hi ha la casa de Platraver on actualment fan turisme rural.\nDamunt la casa, a tocar la pista que hi arriba, trobem els senyals del camí que va al Puigsacalm i el pal d’Itinerannia G59. Nosaltres seguim per la pista i en uns 10 minuts arribem al punt d’on hem sortit.\nVolta de 7,28 km i 306 m de desnivell.\nNota: tot i tenir dubtes de si escriure Siuret o Ciuret, he optat per Ciuret, tal com consta al Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya.\nColl de Ciuret – mirador del Salt del Sallent: ........................................................ 45 minuts\nMirador del Salt del Sallent – Pla Traver: .............................................................. 45 minuts\nPla Traver – Coll de Ciuret: ..................................................................................... 12 minuts\nTotal temps de marxa efectiva: ............................................................... 1 hora 42 minuts\nDeu sota la casa del Sallent\nVista de la vall del Gurn des del Salt del Sallent\nEl Salt del Sallent des del mirador\nPortellera arribant a Pla traver\nColl de Ciuret (9.30) – cadena pista El Sallent (10.00) – El Sallent (10.03) – Deu (10.07) – Salt del Sallent (10.12) – Torrent de les Cavorques (10.14) – mirador del Salt del Sallent (10.15 /10.25) – Inici camí a Pla Traver (10.35) – Portellera (11.00) – Pla Traver (11.10 / 11.30) – Coll de Ciuret (11.42)


Agència de promoció del valencià - Ayuntamiento Onda\nÀrees municipalsAgència de promoció del valencià\nCarrer de Balmes, 2. 3r pis\nTel. 964 77 11 93 Ext. 2029\nHivern: de dilluns a divendres, de 9.00 a 14.00 h; dimarts, de 16.30 a 19.00 h\n1. Enllaços d’interés:\nCriteris lingüístics de l’Administració de la Generalitat http://www.ceice.gva.es/documents/161863132/163843714/Criteris+Ling%C3%C3%ADstics_web.pdf\nIndicacions d’estil de l’Ajuntament d’Onda\nDiccionari Normatiu Valencià (AVL) http://www.avl.gva.es/lexicval/\nDiccionari Ortogràfic i de Pronunciació del Valencià (AVL) www.avl.gva.es/web/documents-normatius/diccionari-ortografic-i-de-pronunciacio-del-valencia-dopv-\nDiccionari Català-Valencià-Balear (Alcòver i Moll) http://dcvb.iecat.net/default.asp\nDiccionari de la Llengua Catalana (IEC) http://mdlc.iec.cat/\nGramàtica Normativa Valenciana (AVL) http://www.upv.es/entidades/SPNL/info/U0734521.pdf\nGramàtica Valenciana Bàsica (AVL) https://www.avl.gva.es/documents/35882/40728/GVB.pdf/5f11842c-9b6c-4909-8a91-cfc115aec30f\nVocabulari de noms de persona (AVL) http://www.avl.gva.es/documents/31987/64529/Vocabulari_noms_2017.pdf\nAcords de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua\nDirecció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme www.ceice.gva.es/es/web/dgplgm\nUniversitat Jaume I. Servei de Llengües i Terminologia www.uji.es/serveis/slt/\nXarxa d’Universitats Joan Lluís Vives. Recursos lingüístics www.vives.org/formacio/guia-de-cursos-de-llengua/recursos-linguistics/\n2. Serveis, campanyes i subvencions\nL’Oficina de Promoció del Valencià, Aviva Onda, té la voluntat de ser un centre de dinamització social del valencià i afavorir la seua consolidació com a punt de referència en qüestions de normalització lingüística.\nAixí mateix vol posar a disposició dels veïns d’Onda un servei públic d’assessorament legal i administratiu pel que fa als drets lingüístics.\nUn dels objectius d’Aviva Onda és acostar l’actuació administrativa de promoció del valencià a la ciutadania i potenciar les relacions entre aquesta i l’Ajuntament\nVos ajudem en l'elaboració del material en valencià per a la vostra empresa, comerç, bar, associació, ONG, colla...\nVos informem de les ajudes per al foment del valencià de la Generalitat i d'altres institucions\nVos assessorem en assumptes de drets lingüístics\nVos oferim material per a preparar els exàmens de la Junta Qualificadora de Coneixements del Valencià en el Racó d'autoaprenentatge, a la Biblioteca\nVos ajudem a tramitar el canvi de nom i cognoms al valencià\nAl mercat comprem en valencià\nPer tal de fomentar l'ús escrit del valencià al mercat municipal (oralment el valencià és la llengua de comunicació habitual) es facilitaran als comerciants 4.000 targetes, per tal de posar els preus en valencià, i el vocabulari específic per a cadascuna de les parades. També hem repartit a la clientela 1.000 davantals per acumulació de compres. Aquesta campanya compta amb la col·laboració de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua.\nEncara que, gramaticalment, el gènere és una propietat lingüística, el fet que fóra el masculí el gènere no marcat i s'usara per a designar els col·lectius es percebia com una ocultació de la dona. Açò ha fet que des de les institucions s'assajaren diverses solucions per a intentar explicitar la presència dels dos gèneres en el discurs lingüístic. És que que s'ha anomenat "llenguatge no sexista" i que nosaltres, en positiu, presentem com "Valencià per la Igualtat".\nGuia per a usar un llenguatge igualitari en l’Administració\nManual d'estil i documentació administrativa amb llenguatge inclusiu.\nRebaixes i Descomptes\nAmb esta campanya, que any rere any és molt ben acollida per l’associació de comerciants Onda, Centre Comercial, es pretén fomentar l’ús del valencià en els comerços de proximitat i contribuir al fet que hi haja una imatge unitària en tots els aparadors amb el valencià com el nexe d’unió.\nEdició de cartells i etiquetes\nEsmorzant a Onda\nPer tal de donar a conéixer el vocabulari específic de l’alimentació en general i la restauració en particular, l’Agència de Promoció del Valencià ha confeccionat 36.000 tapets individuals d’un sol ús . S’han fet arribar a l’associació Hosturionda perquè els distribuïsquen als bars, cafeteries i restaurants per al seu ús a partir del mes d’octubre, coincidint amb la Festa del 9 d’Octubre i la Fira d’Onda. És una continuació de la campanya De tapes per Onda.\nLa bústia del refranys\nDes de l'Agència de Promoció del Valencià Aviva Onda volem rescatar de l'oblit els refranys, sentències i dites populars que es deien al poble. De ben segur que vos sonen. Els més majors els recordeu, els més jòvens els heu sentit als vostres pares i als iaios. Vos demanem a tots els onders la vostra col·laboració per a dur a terme esta tasca de recopilació, vosaltres sou els protagonistes del treball de camp d'este projecte.\nEns serveixen tots els refranys en valencià, les dites i les frases fetes: els que compartim amb altres pobles i comarques i els més genuïns d'Onda.\nPodeu deixar els vostres suggeriments en:\nSi voleu, podeu posar el vostre nom quan feu una aportació a la Bústia dels refranys per a que fem constar la vostra col·laboració si finalment es publica.\nRetolació de carrers i edificis municipals\nEl 2020 hem continuat retolant en valencià els carrers d'Onda. Seguint la tendència dels últims anys i per tal de fomentar la tradició ceràmica d’Onda, les plaques s’han fet de ceràmica artística pintada a mà.\nTambé hem actualitzat la retolació dels edificis municipals: directoris, despatxos, ascensors, indicadors...\nL'Ajuntament d'Onda edita anualment l’Agenda escolar, adreçada a tot l’alumnat d’Educació Primària i d'Educació Secundària Obligatòria d’aquesta localitat. L’agenda escolar pretén ser una eina de treball que ajude a organitzar el treball escolar i el temps de la manera més eficient possible, per tal d'aconseguir els objectius i reptes acadèmics i educatius de cadascuna de les diferents etapes educatives i formatives.\nMés enllà del seu ús pràctic, és fonamental la funció didàctica que exerceix, tant pel que fa al desenvolupament d'hàbits de treball organitzat, com pel mateix contingut de l'agenda, i també pel suport que dona en el procés de comunicació entre el professorat i els pares i mares i l'alumnat.\nPer a potenciar les facultats creatives d'alguns i algunes alumnes, des de l'Ajuntament d'Onda s'ha donat suport a la seua participació en el disseny d'aquesta agenda, amb el dibuix de la portada i altres que apareixen a l’interior.\nL'agenda escolar s'edita sempre en valencià i té una tirada de 3.100 exemplars.\nLlig un còmic\nAmb la col·laboració dels col·legis d'Educació Primària d'Onda i de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua hem iniciat la campanya escolar de foment de la lectura Llig un còmic. L'Agència de Promoció del Valencià Aviva Onda ja fa anys que proporciona als col·legis exemplars de la revista Camacuc, per tal de fomentar la lectura en valencià. Hem volgut intensificar aquesta iniciativa fent-los arribar exemplars de còmics que edita l'AVL sobre escriptors valencians i tradicions de la Comunitat Valenciana: Enric Valor, Vicent Andrés Estellés, El Misteri d'Elx, La Festa d'Algemesí, La Fira de Tots Sants de Cocentaina, Sant Vicent Ferrer, Les Falles i Badana, Quin dimoni de xiqueta.\nAmb ocasió de la celebració del 9 d'Octubre s'ha repartit còmics de Jaume I.\nTots els còmics podeu descarregar-los de la pàgina web de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua: www.avl.es/publicacions\nRevistes en valencià\nAmb l’edició de les revistes En valencià es promou la lectura en valencià i la utilització de vocabulari específic al voltant les festes. Es tracta de difondre les nostres tradicions en la nostra llengua i de donar a conéixer fets històrics, dites populars, cançons, receptes culinàries del municipi, així com qüestions generals de la llengua.\nRevistes de Pasqua, El Salvador, Nadal, Carnestoltes, 9 d'Octubre, Tots Sants.\nActivitats 9 d’Octubre\nL'Ajuntament d'Onda, per tal de celebrar el 9 d'Octubre, la festa dels valencians organitza activitats culturals la primera setmana d'octubre.\nEnguany les activitats es fan majoriàriament en línia:\nPrograma de ràdio: 9 d'Octubre a Onda\nFem una mocadorà. Amb la col·laboració de Panaderia Castañ\nContacontes intantil: Llegendes de Jaume I\nMúsica amb la SAMVO\nRecorregut per indrets medievals d'Onda, amb Vicent Garcia Edo\nNarració oral: Va d'Història... Jaume I contat als més jòvens\nTallers en línia: Construcció del Castell d'Onda. El casc de Jaume I. Podeu descarregar els materials.\nPer a pintar i retallar: Auca de Jaume I. Podeu descarregar els materials.\nTitulacions i certificacions. Convocatòries\n4. Voluntariat pel valencià


Josep Maria Rañé: de desembre 2011\nI per què no el IRPF?\nVagi pel davant que el conjunt de les administracions públiques espanyoles no ho eren malgastadores. No és cert que “estiressin més el braç que la màniga”.\nAra bé, dissortadament, haver estat correcte en la gestió de seves finances no les ha immunitza de les conseqüències de la crisi financera. L’onada produïda per l’esclat de la bombolla immobiliària els hi impactat de ple.\nÉs la caiguda dels ingressos i no el excés de despesa l’origen d’un dèficit públic que mentre es reactiva l’economia s’ha de finançar per “arribar a fi de mes”, es a dir, s’han de demanar prestats els diners per quadrar els comptes públics, i ens els han de deixar.\nVet a aquí, que la nostra manera de poder ser independents d’aquests que ens els deixen i ens imposen dures condicions, es quadrar-les.\nLa qüestió no es si quadrem, o no, els comptes, sinó com els quadrem.\nSi ho fem millorant la gestió, retallant despeses o incrementant els ingressos o les tres coses alhora. I aquí és on entre en joc la política, es a dir, la gestió de la cosa pública, perquè no hi ha una única manera de fer-ho. Les decisions no són neutres, ni innocents, darrera de cadascuna hi ha una ideologia econòmica, social i política.\nFins ara, a Catalunya les mesures per quadrar els comptes s’han orientat a retallar prestacions bàsiques i, fins i tot, a condonar impostos (successions), en aplicació d’aquell pensament que sosté que si las persones amb més recursos tenen més diners invertiran i crearan ocupació.. Quan s’ha comprovat era insuficient o inadequat – perquè pot deprimir encara més l’economia – s’ha obert la via a quadrar els comptes recaptant més impostos.\nAra s’opta per crear taxes sobre receptes, que penalitzen a les persones amb malalties i encara més a aquelles amb menys ingressos, pujades en el transport o les previsibles pujades del IVA, per què no s’insisteix en pujar l’IRPF, com ja ho va fer el govern de Catalunya l’any 2010?\nUn increment d’aquest impost directe te l’avantatge que s’aplica sobre aquelles persones que tenen ingressos i en una proporció creixent sobre els mateixos. És doncs una forma més equitativa i solidaria de repartir els esforços entre tothom. I a més de fàcil gestió i recaptació.\nPer si això fos poc, amb això iniciaríem el camí per situar-nos en la nivell de contribució que tenen altres països de la UE i quan arribi la recuperació econòmica i no sols recuperarem l’equilibri fiscal, sinó també disposarem d’un major nivell d’ingressos per finançar els dèficits de serveis públics que encara tenim. Desestimar aquesta opció no és sinó una opció ideològica que distribueix de forma injusta els costos de la crisi sobre les persones més dèbils, contribueix a l’afebliment del Estat del Benestar i amb ell de la cohesió social.\nPer Josep Maria Rañé , publicat a les 12:02 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: fiscalitat, retallades


Cronologia RD Congo | Observatori Solidaritat UB\nHome>Grans Llacs>Cronologia RD Congo\n1885. Reconeixement de l’Estat independent del Congo com a propietat privada de Leopold II, rei dels belgues .\n30 de juny de 1960. Independència del Congo. Formació del primer Govern del país que passarà a anomenar-se República Democràtica del Congo. És l’inici de la Primera República.\nJuny – setembre de 1960. Intents de secessió de les províncies de Katanga i Kasai. Enfrontaments en el Govern congolès entre el president Kasavubu i el primer ministre, Pierre Lumumba (assassinat el gener de 1961 pels secessionistes katanguesos).\nSetembre de 1960 – febrer de 1961. Primer cop d’estat de Mobutu que donarà lloc a un govern col.legiat que durarà 6 mesos. El febrer de 1961, Mobutu dissoldrà el Govern col.legiat i retornarà el poder al president Kasavubu (reconegut per les Nacions Unides com a president del país i de tendències prooccidentals). La situació de rebel.lió i secessió continua a la República Democràtica del Congo i causa nombroses víctimes mortals.\n24 de novembre de 1965. Segon cop d’estat del general Joseph-Desiré Mobutu amb el suport de la CIA (Agència Central d’Intel.ligència) dels Estats Units. Mobutu destitueix el president Kasavubu i assumeix la presidència de la República per «un període de 5 anys», que finalment s’allargarà durant 32 anys. S’inicia la Segona República. El nou Govern serà reconegut ràpidament pels Estats Units i Bèlgica.\n26 d’octubre de 1966. Mobutu assumeix d’ara endavant les funcions de primer ministre.\n31 de desembre de 1966. Nacionalització de la Unió Minera de l’Alt Katanga que s’anomenarà Géneral Congolaise des Minerais (Gécomin) i que el 1971 canviarà de nom i passarà a ser Gécamines (Génerale des Carrières et des Mines).\n17 d’abril de 1967. Creació del Moviment Popular de la Revolució (MPR). És el partit que funda i presideix Mobutu fins a la dècada dels noranta. L’MPR acabarà convertint-se en partit estat.\n4 de juny de 1969. Una manifestació d’estudiants que denunciava el totalitarisme de les institucions acaba en massacre.\n30 d’octubre – 1 de novembre de 1970. Mobutu és elegit president de la República. És l’únic candidat que es presenta.\n15 de novembre de 1970. Es realitzen eleccions legislatives al país. Tots els candidats que es presenten pertanyen a l’MPR.\n27 d’octubre de 1971. Es revisa la Constitució. La República Democràtica del Congo passarà a anomenar-se República del Zaire. S’inicia un període revolucionari en el qual impera el partit únic, l’autenticitat (retorn als noms africans que substituiran els noms europeus), etc. Joseph Desiré Mobutu passarà a adoptar el nom de Mobutu Sese Seko.\nNovembre de 1973. S’anuncien les mesures de nacionalització o zairització que afectaran directament a l’economia.\n15 d’agost de 1974. Nova revisió constitucional en què es fusionen l’MPR (partit únic) i l’Estat.\n29 de juny de 1981. Una llei restringeix l’accés a la nacionalitat zairesa per als originaris de Rwanda-Urundi, i limita els seus drets polítics.\n19 de maig de 1982. Mobutu s’atorga el títol de mariscal.\n1982-1983. L’oposició política a Mobutu comença a fer-se activa. Es crea l’UDPS de Tshisekedi i comença a activar-se un important moviment d’oposició a l’exterior, en concret, a Bèlgica.\n1988. Tshisekedi, líder del partit polític d’oposició UDPS és detingut dues vegades a causa de les seves activitats polítiques\n1989. 37 estudiants moren en demostracions d’oposició a Kinshasa i Lubumbashi.\n24 d’abril de 1990. Mobutu anuncia la instauració del tripartidisme i l’adopció d’una nova Constitució que hauria d’entrar en vigor abans de maig de 1991 (però que no va arribar a realitzar-se mai), a més també es va suprimir el rol dirigent de l’MPR i es va procedir a la dissociació del partit i l’estat, designació d’un primer ministre i la formació d’un govern de transició.\n1 de maig de 1990. 9 moviments d’oposició demanden la convocatòria d’una Conferència Nacional.\n11-12 de maig de 1990. Massacre d’estudiants de la Universitat de Lubumbashi (Katanga).\n6 d’octubre de 1990. S’anuncia el pas del tripartidisme al multipartidisme. La llei corresponent que autoritza el multipartidisme es promulga el 18 de desembre.\n4 de gener de 1991. Una desena de partits d’oposició convoquen una vaga general per al dia 7. L’objectiu és aconseguir fer fora del poder a Mobutu.\n8 d’abril de 1991. La Lliga Zairesa dels Drets de l’Home denuncia l’existència de noves detencions arbitràries d’estudiants.\n11 d’abril de 1991. Mobutu signa dos decrets pels quals es crea i convoca la Conferència Nacional.\nAgost de 1991. Inauguració de la Conferència Nacional (que agruparà representants dels tres sectors de la societat: partits polítics, institucions públiques i societat civil). La seva duració havia de ser d’unes tres setmanes. La tasca de la Conferència Nacional es veurà constantment interrompuda.\nOctubre de 1991. A causa de la pressió de França, Bèlgica i els Estats Units es forma l’1 d’octubre un govern de crisi encapçalat per Étienne Tshisekedi (líder del partit opositor, l’UDPS).\nNovembre de 1991. La coalició de partits d’oposició a Mobutu davant les contradiccions internes forma un contragovern. El mateix mes, Mobutu designa un líder opositor, Nguza Karl-I-Bond, com a nou primer ministre, el seu govern incorporarà ministres provinents de l’MPR, antic partit únic. Amb aquest nomenament es produeix la ruptura de la coalició de partits d’oposició.\n1992. S’intensifica la violència a causa de les contínues suspensions de la Conferència Nacional. El 16 de febrer unes 30 persones, de religió cristiana, són assassinades per les forces de seguretat a Kinshasa.\nAbril de 1992. La Conferència Nacional torna a reobrir les seves sessions el 6 d’abril i el 18 d’abril la Conferència Nacional s’autoproclama Conferència Nacional Sobirana (CNS). El president de la CNS serà monsenyor Laurent Monsegwo, que al seu torn era president de la Conferència Episcopal del Zaire.\n14 d’agost de 1992. La CNS elegeix Étienne Tshisekedi com a primer ministre. El 30 d’agost de 1992, Tshisekedi formarà Govern en el qual s’inclouran membres de l’oposició.\n6 de desembre de 1992. Tancament oficial dels treballs de la Conferència Nacional a la qual li succeeix l’Alt Consell de la República (ACR) que actuarà com a Parlament transitori i estarà compost per 453 membres. Mobutu no està d’acord amb la creació d’aquest òrgan i tractarà de sabotejar la reunió de l’ACR.\n24 de febrer de 1993. L’Exèrcit dóna suport a Mobutu, que no vol cedir els seus poders tot i les pressions que rep dels Estats Units, França i Bèlgica.\n9 de març de 1993. Mobutu convoca un conclave de forces polítiques que li són partidàries per debatre el futur del país. Aquest conclave és rebutjat per l’Alt Consell de la República i l’oposició.\n9 d’abril de 1993. Tshisekedi nomena el seu propi Govern. Hi ha, d’aquesta manera, una duplicitat tant en governs com en parlaments a la República del Zaire.\n3 de setembre de 1993. Mobutu anuncia la realització d’eleccions presidencials i un referèndum constitucional. L’oposició (força dividida) rebutja aquestes propostes.\n20 de setembre de 1993. S’inicia una reunió entre els partidaris de Mobutu i l’oposició. Les discrepàncies existents entre aquests sectors, que es manifesten sobretot a l’hora de determinar la persona que ocuparà el càrrec de primer ministre, fa fracassar les negociacions.\nEl 1993, 1994 i 1996 es produeixen conflictes ètnics a Masisi. Aquesta mena de conflictes produiran una divisió ètnica dels partits polítics, a més de produir un clima d’inseguretat, tensió social, etc.\nGener de 1994. Acord entre els partidaris mobutistes i l’oposició. Mobutu anunciarà la dissolució de l’Alt Consell de la República (òrgan creat per la Conferència Nacional Sobirana per substituir-la). L’oposició no estarà d’acord i anunciarà una vaga per al dia 19 de gener. Finalment, es crearà un nou parlament que estarà a mig camí entre l’Alt Consell de la República i l’òrgan legislatiu nomenat per Mobutu, aquest nou parlament rebrà el nom d’Alt Consell de la República – Parlament de Transició.\n6 d’abril de 1994. Atemptat mortal contra Habyarimana (al capdavant del Govern hutu de Rwanda) i Ntaryamira (president hutu de Burundi). És l’inici del genocidi rwandès.\nJuliol de 1994. Establiment d’un nou govern i primer ministre: Leon Kengo Wa Dondo, que des de l’oposició es percep com l’aposta de Mobutu. La família presidencial (partidaris de Mobutu) signa un acord amb l’oposició. El poder de Mobutu resta incontestat i la població perd les esperances respecte a una transició cap a la democràcia.\nJuliol – agost de 1994. Èxode massiu de rwandesos a la República del Zaire com a conseqüència de les persecucions a les quals són sotmesos al seu país.\nAbril de 1995. S’anuncia la realització d’eleccions presidencials i legislatives el maig de 1997 en les quals participaran tots els partits polítics tant partidaris de Mobutu com els de l’oposició. Però aquestes eleccions no es portaran a terme mai.\n5 de maig de 1996. Étienne Tshisekedi és destituït com a cap de files dels partits de l’oposició.\n25 de juliol de 1996. Pierre Buyoya pren el poder a Burundi a través d’un cop d’estat.\nJuny i juliol de 1996. Els enfrontaments interètnics s’agreugen sobretot a l’est del país (a la zona del Kivu).\nAgost de 1996. Mobutu marxa cap a Suïssa per ser tractat d’un càncer de pròstata. El seu poder personal comença a debilitar-se en la seva absència.\nOctubre de 1996. Creació al Kivu de l’Aliança de Forces Democràtiques per l’Alliberament del Congo-Zaire (AFDL). L’AFDL abans de maig de 1997) encapçalada per Laurent-Desiré Kabila. El seu objectiu declarat és derrocar Mobutu del poder. S’inicia l’avanç de l’AFDL.\n17 de desembre de 1996. Mobutu torna al Zaire i proclama la formació d’un govern de crisi. Tot i això, el primer ministre continua sent Kengo Wa Dondo, que és l’aposta de Mobutu (que continua com a president del Zaire) per dirigir el Govern tot i la seva impossibilitat per realitzar eleccions democràtiques.\n19 de febrer de 1997. El Consell de Seguretat de l’ONU (Resolució 1097) adopta un pla de pau de 5 punts, en el que es demanava la parada immediata de les hostilitats al Zaire. Aquest pla de pau serà acceptat per Mobutu i el seu govern al principi de març de 1997. Els rebels el rebutgen.\n1 d’abril de 1997. Tshisekedi és proposat per l’oposició com a primer ministre, Mobutu el nomenarà com a tal el dia següent. Tshisekedi oferirà als rebels 6 gabinets al nou Govern, entre aquests els d’afers exteriors, defensa o agricultura. Els rebels rebutgen l’oferta (ja controlaven zones estratègiques del país). En aquests moments, Tshisekedi anuncia que anul.la la Constitució, dissol el Parlament i estableix un parlament de transició format pels delegats de la Conferència Nacional de 1992.\n8 d’abril de 1997. Mobutu declara l’estat d’emergència al país i al dia següent destitueix Tshisekedi com a primer ministre. Mobutu designarà com a primer ministre el general Likulia Bolongo. Bolongo formarà un govern format per militars i civils partidaris de Mobutu.\n16 d’abril de 1997. L’America Mineral Fields Inc signa amb els rebels uns contractes per a l’explotació minera de Shaba.\n16 de maig de 1997. Mobutu i els partidaris que queden a Kinshasa abandonen la capital del país davant l’avanç dels rebels. El destí final de Mobutu serà el Marroc on morirà el setembre de 1997.\n17 de maig de 1997. L’AFDL conquereix Kinshasa i Kabila s’autoproclama president de la República Democràtica del Congo, nou nom amb el qual es coneixerà el país. Kabila anuncia la realització d’eleccions parlamentàries i presidencials per a l’abril de 1999 (però no es portaran a terme).\n28 de maig de 1997. S’aprova el decret llei número 3 amb aquest decret es perfila un sistema de Govern autoritari en el qual el president de la República (Laurent Desiré Kabila) copa els poders executiu i legislatiu, i també influeix determinantment en el poder legislatiu. Aquest decret llei serà complementat amb mesures com la prohibició de les activitats polítiques o la prohibició dels partits polítics excepció feta de l’Aliança.\nDurant 1998, Kengo Wa Dondo formarà un govern a l’exili.\nAgost de 1998. Formació del moviment rebel, el Rassemblement Congolais pour la Démocratie (RCD) a l’est del país. Aquest moviment rebel pretén derrocar el govern de Kabila i rebrà el suport d’Uganda i Rwanda, la justificació de l’actuació d’aquests països es basarà en la inseguretat de les seves fronteres davant els moviments que ataquen aquests països des de l’RD Congo. Els rebels faran importants avanços territorials.\n8 d’agost: La primera cimera sobre el conflicte a la RD Congo reuneix a set caps d’estat del sud i l’est d’Àfrica a les Cataractes Victòria, Zimbabwe.\n13 i 14 de Setembre: La cimera anual de la Comunitat del Sud d’Àfrica pel Desenvolupament (SADC) reconeix la intervenció de Zimbabwe, Angola i Namibia en suport del govern de Kinshasa i condemna a Rwanda i Uganda pel seu suport als rebels de la RD Congo.\n26 i 27 d’octubre: Ministres d’onze països africans es reuneixen a la capital de Zàmbia, Lusaka, i adopten un acord d’alto-el-foc RDC. Zambia va actuar com a mediador regional.\nNovembre de 1998. Sorgiment del Moviment per l’Alliberament del Congo (MLC) encapçalat per Jean Pierre Bemba i que establirà la seva lluita a la zona nord del país, Equador.\n22 de gener de 1999. El moviment rebel Rassemblement Congolais pour la Democratie (RCD) pateix una reestructuració que serà prèvia a la destitució del seu líder Ernest Wamba dia Wamba per Emile Ilunga a causa de les diferències entre el sector polític i el sector militar de l’organització. D’aquesta manera, el maig de 1999 l’RCD s’escindirà en l’RDC – Goma (dirigit per Ilunga i a qui dóna suport Rwanda) i l’RCD – Kisangani (dirigit per Wamba dia Wamba i a qui dóna suport Uganda). Entre totes dues faccions hi haurà enfrontaments armats que se saldaran amb morts.\n10 de juliol de 1999. Els presidents de l’RD Congo (Kabila), de Zimbabwe, d’Angola, de Namíbia, de Rwanda i d’Uganda signen l’Acord de Lusaka. Posteriorment, aquest acord serà signat pels grups rebels. L’MLC (Moviment d’Alliberament del Congo) el signarà l’1 d’agost de 1999 i l’RCD (els 51 membres fundadors d’aquest grup) el signaran el 31 d’agost. L’Acord de Lusaka recull el cessament immediat de les hostilitats, una agenda per la retirada de les forces estrangeres, el desarmament de les milícies, el desplegament d’una força de manteniment de la pau de les Nacions Unides i l’organització de negociacions intercongoleses. Però l’Acord de Lusaka no donarà els resultats esperats. Avui dia el cessament de les hostilitats no és un fet.\n5 d’octubre de 1999. L’RCD – Kisangani canvia de nom i passa a ser RCD – ML (Rassemblement Congolais pour la Démocratie – Mouvement de Liberation).\n20 de desembre de 1999. L’MLC, l’RCD – Goma i l’RCD – ML signen a Uganda un acord pel qual formen un front comú en les negociacions intercongoleses, però mantenint les seves pròpies forces i identitats.\n23 de febrer de 2000. A Lusaka, els països implicats i els grups rebels concreten l’1 de març de 2000 com a data d’inici de la implementació de l’acord de cessament del foc.\n15 de febrer: El nou president de la RD Congo, Joseph Kabila — que va arribar alpoder després de l’assassinat del seu pare Laurent al gener– pren part per primera vegada a les cimeres sobre la RD Congo a Lusaka, conjuntament amb quatre països implicats al conflicte i amb els grups rebels. S’anuncia l desplegament d’observadors de les Nacions Unides a la RD Congo, MONUC, i es designa a Sir Ketumile Masire com a facilitador del Diàleg Inter-Congolés.\n15 d’octubre: S’obre aficialment el Diàleg Inter-Congolés a Addis Abeba, capital d’Etiopia, però es suspén després de tres dies i s’acaba ajornant.\n25 de febrer al 19 d’abril: S’obre el Diàleg Inter-Congolés a Sun City, Sudàfrica. Les converses tenen lloc durant sis setmanes i eventualment s’arriba a un acord per compartir el poder al país, que mai no s’ha implementat.\n6 de setembre: La RD Congo i Uganda ratifiquen un protocol d’acord per retirar les tropes ugandeses de territori de la RD Congo.\n6 de març: Després d’onze dies de converses a Pretòria, els delegats adopten un esborrany de constitució i un memorandum per la seguretat i les qüestions militars durant el període de transició.\n16-30 de març: Després del final de les converses per la integració dels grups rebels a les Forces Armades de la RD Congo i les mesures de seguretat durant el període de transició, només el grup rebel de la RCD signa l’acord de Pretòria.\nFebrer: S’adopta una nova constitució i apareix una nova bandera.\nIRIN, en anglès. El Servei d’Informació Regional Integrada -Integrated Regional Information Network (IRIN)- que tracta en exclusiva països africans. IRIN aporta informes diaris, cronologies, etc. IRIN està a la web de l’Oficina de les Nacions Unides per la Coordinació dels Afers Humanitaris -Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA).\nOffice for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA), en anglès i en francès. Disposa d’una pàgina web que ofereix, entre altres, informació per països mitjançant informes d’emergència (en els quals es poden trobar: anàlisis, informes, precedents del conflicte, cronologies, notícies, etc.), també es pot trobar informació sobre treballs de coordinació de camp realitzats, mapes, etc. Des d’un punt de vista més general, OCHA disposa d’informació sobre emergències i coordinació d’ajuda, publicacions, cooperació internacional a Txernòbil, etc.\nCongo 2000, en anglès i en francès Pàgina web que aporta informació sobre la República Democràtica del Congo. En línia es pot consultar història, govern, política, economia, geografia, fòrums sobre temes d’actualitat.\nAfrica Policy Information Center, en anglès. És una organització sense ànim de lucre dedicada a difondre informació i anàlisis sobre qüestions africanes, per tal de fomentar polítiques internacionals orientades al continent africà en la línia del desenvolupament avançat, els drets humans i la justícia social. A la seva pàgina podeu trobar informació diversa (condicions de vida, drets humans, etc., així com notícies provinents d’IRIN, Africa News, BBC, etc.) sobre tots els països africans.\nAsylumlaw.org, en anglès. És una organització que mitjançant l’ús d’Internet pretén ajudar els advocats i aquelles persones que busquen asil a través de difusió d’informació legal sobre la situació d’asil en diversos països, també ofereix informació sobre els estris legals, sobre les condicions de vida en determinats països -entre aquests la República Democràtica del Congo-, etc. United Nations High Comissioner for Human Rights (UNHCHR), en anglès, en francès i en castellà. En alguns dels informes de l’Alt Comissionat de les Nacions Unides pels Drets Humans podeu trobar les violacions dels drets humans que s’han pogut constatar en els països de referència.


plata Col·loïdal - Argenol - 200 ml\n> Cosmètica Natural>plata Col·loïdal - Argenol - 200 ml\nCol·loide compost per nanopartícules de plata d'alta puresa que enforteix el sistema immunològic. Presentat en envàs de 200 ml.\nAntisèptic, antiinflamatori i profilàctic natural\nQuè és la Plata Col·loïdal?\nÉs un complement alimentari a base de plata col·loïdal que ajuda a enfortir el sistema immunològic i s'empra com a antisèptic, antiinflamatori i profilàctic de manera natural.\nLa plata col·loïdal són partícules de plata carregades elèctricament extremadament petites suspeses en aigua destil·lada.\nLa plata col·loïdal reforça el sistema immunològic augmentant el fluid i drenatge limfàtic que retira les toxines dels teixits, així es millora l'oxigenació, la regeneració de les cèl·lules i el flux d'energia en el cos.\nOn hi hagi una sola partícula de plata, per petita que sigui, cap bacteri, virus, fongs o paràsit pot sobreviure. Estudis realitzats mostren que una concentració d'argent col·loïdal de 5 ppm (5 partícules per milió), és suficient per eliminar la majoria dels patògens. És una concentració completament segura per al consum humà, sempre respectant la dosi correcta. La plata col·loïdal actua com un segon sistema immunològic, té efecte preventiu, curatiu i regeneratiu.\nPlata Col·loïdal (120 ppm).\nCom es pren la Plata Col·loïdal?\nAplicar una quantitat suficient de producte que a l'estendre-la, cobreixi la superfície de les mans. Fregar les mans durant un minut i aclarir amb abundant aigua.\nMantenir fora de l'abast dels nens. Conservar a temperatura ambient protegit de la llum.\nMaquillatge Fluid Hidratant Beix - Anne Marie Börlind -...\nMaquillatge Fluid Hidratant Bronze - Anne Marie Börlind -...\nMaquillatge Fluid Hidratant Hazel - Anne Marie Börlind -...\nMaquillatge Fluid Hidratant Honey - Anne Marie Börlind -...\nMaquineta Maquineta per Llapis d'Ulls - Anne Marie...\nPerfilador de Llavis Nude - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nPerfilador de Llavis Rose - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nPerfilador de Llavis Rosewood - Anne Marie Börlind - 1...\nPerfilador de Llavis Berry - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nPerfilador de Llavis Coral - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nPerfilador de Llavis Mocha - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nPerfilador de Llavis Vermell - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nPols compactes Sun - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nPols compactes Transparent - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nPols solts amb Àcid Hialurònic Natural - Anne Marie...\nOmbra d'Ulls Apricot - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nOmbra d'Ulls Beix - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nOmbra d'Ulls Blue Pearl - Anne Marie Börlind - 1 unitat\nOmbra d'Ulls Brown Delight - Anne Marie Börlind - 1 unitat


F FO 1 Imatge 1 Col·laborador/a 97 Visites Bústia de suggeriments\nFoc i Fum TEA Companyia de teatre fundada a Eivissa l’any 1982 per Lluïsa Serra Escandell i Manuel Hernández Garbayo, que s’han mantengut des d’aleshores com a nucli bàsic del grup. Des de bon principi, Foc i Fum es va especialitzar en el teatre d’animació i de carrer, fonamentant el seu treball en la tradició del teatre popular, amb tècniques com els titelles o les màscares. La història de la companyia es pot dividir en dos períodes. Fins a principi dels anys 90, Foc i Fum adreçà els seus espectacles sobretot al públic infantil; la companyia muntà, entre altres, les obres Sa nostra història o Sa segada des bon moro, una rondalla recollida per Joan Castelló, de la qual han fet més de cent representacions. També, ha realitzat nombrosos espectacles de dimonis, pirotècnics i d’animació, així com tallers escolars de teatre. La companyia s’ha endinsat en el terreny del musical amb el muntatge Foc i Fum en concert, del qual es va enregistrar el disc Amb un lloro per parlar, presentat a la Fundació Miró de Palma el 1989. La segona etapa començà el 1993, quan Foc i Fum muntà el seu primer espectacle a discoteques; des d’aleshores la companyia ha orientat la seua activitat cap als espectacles d’animació per a adults, representats gairebé sempre en sales de festa. Es tracta de muntatges que mesclen l’acció teatral amb elements com la manipulació del foc o l’acrobàcia. Dins d’aquesta línia de treball, Foc i Fum va prendre part en el Festival de la MTV celebrat a sa Pedrera de Sant Antoni, l’any 2000, i en la Winter Music Conference, a Miami, l’any 2001. Des del punt de vista estètic, Foc i Fum se situa dins del corrent de recuperació de la tradició popular del teatre, iniciat a Catalunya per grups com Els comediants, i dins de les tendències d’avantguarda introduïdes també per grups catalans com La fura dels baus, que trenquen la divisió entre l’espai del públic i dels actors, amb predomini dels components visuals davant dels textuals). Aquestos elements han fet de Foc i Fum un cas pràcticament únic, en l’àmbit d’Eivissa i Formentera, de teatre no basat en el text literari. [VTR]


Es vol eliminar la gran quantitat de canyissars que hi ha en aquest tram del Torrent de Vallparadís | Aj. Terrassa\nL’Ajuntament de Terrassa ha demanat prop de 120 mil euros a l’Agència Catalana de l’Aigua per poder netejar tres trams de riera. El Consistori ha presentat dos projectes a la convocatòria d’ajuts que l’ACA ha obert per als ens locals, amb l’objectiu de fer actuacions de manteniment i conservació de lleres urbanes de rieres i torrents, i d’aquesta manera, reduir el risc d’inundacions i garantir el flux d’aigua en cas d’avinguda. També es posa especial èmfasi en la retirada d’espècies vegetals invasores. El programa de subvencions, que contempla una partida total de 3,3 milions d’euros, es va obrir el passat 18 de gener i el termini finalitzava aquest 1 de febrer.\nEl primer contempla la neteja i conservació del tram urbà de la riera del Palau. El tram urbà de la riera del Palau, situat entre els jutjats i el gual de l’autopista C-58, té una longitud de 1,49 km i, en aquest cas, el projecte presentat preveu retirar la vegetació que obstaculitza el pas de l’aigua, com són els esbarzers, eliminar els arbres morts, eradicar la canya americana, ja que és una espècie invasora, i replantar amb plantes autòctones. El pressupost d’execució és de 96.416 euros i el termini màxim és de tres mesos. Aquesta actuació donaria continuïtat els treballs que durant l’any passat ha realitzat l’Ajuntament per mantenir en bones condicions de desguàs la llera urbana de la riera del Palau.\nEl segon projecte es focalitza en dos trams del torrent de Vallparadís, els quals seran objecte de neteja. Sumen un total de 352 metres de longitud i estan situats en dos punts diferents del terme municipal. El primer està al nord, a l’alçada del camí de Can Carbonell i la B-40 i, en aquest lloc es retirarà l’abundant vegetació que hi ha i que dificulta el pas de l’aigua. En el segon, situat al sud del terme municipal, s’eliminarà la gran quantitat de canyissars que hi ha i que poden provocar problemes de desguàs al torrent i la riera avall. El pressupost d’execució d’aquest projecte és de 24.764 euros i el termini màxim de les obres és de dos mesos.\nmedi ambient riera del Palau Terrassa\nAnna febrer 09, 2022 | 09:52\nEl que han de fer és com a Barcelona. Transformar la riera, bruta i abandonada en un espai per passejar, jugar, córrer , fora del perill del trànsit (i dels patinets i bicicletes).


Aquest acte aplega anualment els fundadors i representants d'aproximadament 150 empreses, que solen assistir acompanyats de familiars i col·laboradors. La celebració institucional, en definitiva, aplega uns 350 assistents cada any. La Casa Llotja de Mar, seu corporativa de la Cambra de Barcelona, es vesteix amb les seves millors gales per acollir-los.\nLa premsa també es fa ressò de l'esdeveniment i publica el reconeixement i la trajectòria de les empreses reconegudes.\nDia de la Cambra 23 d’octubre de 2019\nT’interessa Dia de la Cambra? Escriu-nos i podrem atendre’t