Tres detinguts a Blanes per violar repetidament una turista holandesa - Diari de Girona\nTres detinguts a Blanes per violar repetidament una turista holandesa\nLa víctima és una jove d'uns vint anys a qui un veí va trobar al mig del carrer seminua i desorientada · Els agressors l'haurien forçada en un parc, primer, i després en un pis · El jutge deixa els sospitosos, dos de 19 i un de 54 anys, en llibertat\nC. Julià / E. batlle\nLa Rambla de Joaquim Ruyra de Blanes, ahir; l'agressió sexual en grup s'hauria produït en un pis d'aquesta cèntrica avinguda David Aparicio\nUna turista holandesa d'uns vint anys ha denunciat haver estat violada per tres homes a Blanes. Els fets s'haurien produït la matinada de diumenge passat, 11 d'agost. Fonts policials consultades ahir per Diari de Girona van explicar que un veí va localitzar la jove desorientada i seminua, a primera hora del matí de diumenge, a l'entrada d'un edifici del centre del municipi. Aleshores, la víctima, que amb l'ajuda del veí va aconseguir trucar al 112, va relatar a la policia que tres homes l'haurien abordat i violat primer en un parc i posteriorment en un pis de la Rambla de Joaquim Ruyra, d'on hauria pogut escapar pel seu propi peu.\nDesprés de prestar declaració davant la policia, la víctima va ser atesa pels Serveis d'Emergències Mèdiques (SEM) i posteriorment va ser traslladada a l'hospital de Calella. Segons les fonts consultades, fins al domicili on s'hauria produït l'agressió s'hi van desplaçar primer agents de la Policia Local, que van procedir a la detenció de dos dels tres sospitosos, dos nois de 19 anys i nacionalitat cubana, residents a Blanes i que es trobaven a l'interior del pis.\nPosteriorment van traslladar el cas als Mossos d'Esquadra, que van efectuar la detenció del tercer sospitós la tarda de diumenge, unes hores després que la víctima denunciés l'agressió. Es tracta d'un home de 54 anys, que també té la nacionalitat cubana i que és veí d'Arenys de Mar. Fonts dels Mossos d'Esquadra van confirmar la denúncia i la presumpta agressió. Als sospitosos se'ls atribueixen delictes d'abús sexual amb penetració. Els tres detinguts van passar ahir a disposició del jutjat de guàrdia de Blanes. Després de prendre'ls declaració, el jutge els va deixar en llibertat provisional sense fiança, els va retirar el passaport, els va prohibir sortir del país i els impedeix apropar-se a menys de 500 metres de la víctima, així com mantenir-hi cap tipus de comunicació.\nEls darrers dos casos de violacions múltiples dels quals es tenia constància a Girona fins ahir es van produir entre els anys 2016 i 2018. Un va tenir lloc a la ciutat de Girona i l'altre, a la Bisbal d'Empordà. El de Girona va tenir lloc el 21 de gener de 2017 i va ser una violació que, segons la denunciant, va ser perpetrada per tres homes a sota d'un pont de l'Onyar. Dos dels suposats agressors van poder ser detinguts pels Mossos d'Esquadra, i al tercer no se'l va identificar. L'altre cas de violació va passar a la Bisbal d'Empordà, el maig del 2018. Els agressors haurien estat cinc adolescents que haurien violat una menor de 12 anys en una fàbrica abandonada del poble. Per poder abusar de la nena, el grup va amenaçar-la de difondre una fotografia seva despullada. Van agredir-la durant un mes, segons va denunciar l'afectada.\nEls cinc adolescents van ser identificats i els Mossos van detenir-ne dos d'entre 14 i 18 anys per coaccions i agressió sexual, ja que la resta no tenien 14 anys i no podien ser imputats. També es va denunciar un cas d'agressió sexual en grup la revetlla de Sant Joan del 2018, a Palamós.


Capella nega haver promès que els presos independentistes sortiran després del 10-N\nPublicat 23/10/2019 11:35:43 +02:00CET\nLa consellera de Justícia de la Generalitat, Ester Capella, ha negat aquest dimecres que hagi promès als líders independentistes empresonats que sortiran de la presó després de les eleccions del 10 de novembre.\n"No prometo coses que no puc i no he de fer. Deu tenir informació que jo no tinc", ha replicat a la diputada del PP al Parlament Esperanza García, qui l'ha acusat d'haver promès la llibertat als presos independentistes després dels comicis.\n"Va visitar els presos i els va prometre impunitat, tornar a casa per Nadal, com els torrons. Va fer proves amb Oriol Pujol per quan arribés la sentència dels senyors de l'1-O", ha retret la diputada popular en la sessió de control al Govern del Parlament.\nCapella ha dit que desconeix si les paraules de García són conseqüència "d'una ignorància volguda o mala fe" perquè, al seu parer, els presos independentistes no tenen ni més ni menys drets que ningú, ha subratllat.\n"Complim la llei", ha insistit la consellera, qui ha acusat el PP i Cs de qüestionar la feina de milers de funcionaris amb les seves paraules i també els ha acusat d'estar en campanya.\nHo ha dit en resposta també a la diputada de Cs Munia Fernández-Jordán, qui ha culpat el Govern de no facilitar-los el registre de visites de membres del Govern i alts càrrecs de la Generalitat als presos.\nNo obstant això, Capella ha explicat que compleixen la llei de transparència i que els han donat la informació que poden facilitar-los: "Protegim la intimitat de les persones que estan privades de llibertat, apliquem la llei".


Qui som? - El Teler de Llum El Teler de Llum\nEl Teler de Llum és el centre d’art de Tarragona i és el resultat de la voluntat de l’Ajuntament de donar a conèixer i de difondre l’art contemporani. Forma part de la Xarxa de Centres d’Art de Catalunya i rep el suport de la Generalitat de Catalunya.\nEl Teler de Llum vol ser un centre on compartir experiències, vol explicar històries properes i experimentar noves maneres de mostrar i d’acostar l’art. L’art pot donar sentit a la vida, fer-nos tornar a mirar detingudament el que ens envolta i fer-nos més sensibles. Tothom és vàlid per a aquest projecte; tothom és necessari.\nEl nostre objectiu és que l’art es faci més present en la nostra realitat. El nostre lema: ‘Tot l’espai per a l’art’.\n> Consulteu la memòria d’activitats de 2015\n> Consulteu la memòria d’activitats de 2016


Olga Xirinacs | Emporion\nper Adrià Arboix\t el des. 18, 2021\n85 anys i el seu llibre que fa 85: Una bomba al jardí\nCada llibre en català és un acte de resistència\nLa imaginació és limitada\nUn gra de sorra és infinit\nQui llegeix bona poesia rarament se sentirà sol\nJordi Virallonga (1955)\nOlga Xirinacs (Tarragona, 1936) és escriptora i professora de piano i de creació literària. Ha publicat novel·la, poesia, narrativa, obres per a infants i llibres de viatges, amb traduccions al castellà, a l’anglès i al rus.\nHa guanyat els premis més importants de literatura catalana, com el Sant Jordi, el Josep Pla, el Ciutat de Palma, el Ramon Llull, el Carles Riba. És Mestra en Gay Saber pels Jocs Florals de Barcelona i el 1990 va rebre la Creu de Sant Jordi.\nLa periodista Carina Filella remarca la paradoxa que, sobre la figura de Xirinacs, malgrat ser una de les autores més prolífiques i llorejades en llengua catalana, pesa un sentiment d’injustícia, pel silenci que plana sobre la seva significativa obra. Potser això s’explica perquè l’autora és de les terres del sud, i s’ha quedat a viure sempre a Tarragona, no pertany a cap grup ni “capelleta” de les que sempre han influït en la literatura catalana, ni tampoc disposa de “padrins” –recorda Filella. Malgrat tot, és una autora que amb constància continua escrivint i incrementant la seva prolífica producció literària, tot mantenint la seva dedicació professional al piano.\nCal ressaltar també l’entrebanc històric ocasionat pel fet de ser dona d’una generació nascuda justament durant la guerra de 1936-1939 i el fet que no va aconseguir publicar amb regularitat fins a final dels anys setanta, quan una altra generació li havia passat al davant, ja que és entre deu i dotze anys posterior a les reconegudes figures de Montserrat Roig, Carme Riera i Maria Antònia Oliver.\nL’actual degana de la institució de les Lletres Catalanes, Margarida Aritzeta, explica: “Olga Xirinacs és una de les escriptores més formidables que hi ha al país, amb una obra interessant en poesia, però amb una diversitat esfereïdora quan s’analitza la seva narrativa”.\nOlga Xirinacs acaba de fer 85 anys amb la feliç coincidència de la publicació del poemari Una bomba al jardí, que és precisament la seva 85a obra literària. Una bibliografia imprescindible, remarca el crític literari Sebastià Bennasar i un fet senzillament extraordinari. Diu l’autora que Una bomba al jardí conté reflexions sobre la vida.\nEl nom del poemari ve del fet que l’escriptora va créixer amb una bomba gran al jardí de casa seva perquè el seu avi i el seu pare varen ser delegats d’ Unión Española de Explosivos a Tarragona. Tenien accés al polvorí i la bomba la van portar al jardí com a curiositat, diu Xirinacs.\nXirinacs sempre ha estat una autora compromesa i una gran defensora de la llengua catalana. Per això “cada llibre en català, cada diari, cada conversa, és un acte d’afirmació i resistència. Llàstima que la política ens està fallant”, diu textualment l’autora.\nOlga Xirinacs és una de les grans plomes catalanes i sens dubte possiblement l’autora tarragonina amb més trajectòria. Cal reivindicar la figura d’Olga Xirinacs no només per la seva potència literària, que ja forma part del patrimoni del país, sinó també per la implicació ferma amb la cultura i la lluita ciutadana.\nDesprés de llegir aquest darrer poemari que ens regala, tota una perla poètica, només ens resta felicitar-la pel seu 85è aniversari i agrair-li la seva ingent i imprescindible tasca cívica, cultural i literària.\nXIRINACS, Olga. Una bomba al jardí. Sonberg Editorial. Barcelona, 2021.\nFILELLA, Carina. “85 anys, 85 llibres”. El PuntAvui, 28 d’abril de 2021, pàg. 2.\nLLORT, Lluís.”Entrevista a Olga Xirinacs. Celebra els 85 anys amb el títol que en fa 85 de la seva carrera”. El PuntAvui, 11 de maig de 2021. Pàg. 24-25.\nBENNASAR, Sebastià. “Olga Xirinacs, 85 anys, 85 llibres d’una autora imprescindible”. VilaWeb, 11 de maig de 2021. https://www.vilaweb.cat/noticies/olga-xirinacs-85-anys-85-llibres-duna-autora-imprescindible/\nFa molts anys hi va haver una tempesta,\ni ho recordo perquè ara n’hi ha poques,\ncanvi climàtic, diuen. Jo era nena.\nEls grans tancaven portes i finestres\ni sentíem caure l’aigua en un ribell de zinc.\nBaixava el veïnat, espantat pels trons\ni enceníem candeles beneïdes\ncada dos de febrer, la festa de la Llum.\nSoc moltes nenes, recollides en una de sola.\nAra ja no baixen els veïns quan plou.\nFins i tot han perdut les paraules.\nEstem sols sobre crits de profetes.\nHi ha molts profetes, ara,\nmés dels que explica la Bíblia.\nEn la vida de nens que creixia\nno duia trenes ni serrell,\nem mirava la lluna marina,\nres no sabia de profetes,\nsinó una llista de noms\nque encara no he oblidat.\nAra els sento i tinc por.\nAquí no cauen bombes\nperò es parla del virus\nque ens mata en el silenci.\nFantasmes blaus de plàstic\nacomiaden la vida.\nVenjança de la Terra, diuen uns.\nSi ve, que em trobi escrivint\nsola, sobre veus de profetes.


6 mesos de presó i 1 any d'inhabilitació especial - Canal Taronja Osona i Moianès\nIniciNotíciesGeneral6 mesos de presó i 1 any d’inhabilitació especial\nLa pena per l’home que va deixar morir una cinquantena d’animals a una granja a les Masies de Roda finalment s’ha rebaixat a 6 mesos de presó i un any d’inhabilitació especial. Tal com avançava Canal Taronja Osona i Moianès en l’informatiu de dimecres, la Fiscalia demanava fins a 18 mesos de presó i una inhabilitació especial de 4 anys per poder exercir cap professió, ofici o comerç que estigués relacionat amb els animals o la seva tinença, una pena que segons el lletrat de la defensa, era “desproporcionada”. Abans del judici, que s’ha celebrat aquest dijous al matí, l’advocat de l’acusat ha presentat un atenuant que es recull al Codi Penal, que ha estat acceptat per la fiscalia i que ha rebaixat finalment la pena.\nEls fets es remunten al març del 2017, quan la Protectora d’Animals d’Osona i l’associació Adro van denunciar la mort, per inanició, d’una cinquantena d’animals, entre els que hi havia conills, gallines, ovelles, cabres i oques. Els fets van succeir a una granja de les Masies de Roda i els animals van morir després de passar abandonats, aproximadament, un mes i mig.\nEn descobrir-se el cas, els Agents Rurals van demanar explicacions directament al propietari de la granja. Aquest, però, va explicar als agents que els animals estaven a càrrec d’un familiar, que darrerament, no se n’havia pogut ocupar per, segons van afirmar, problemes familiars. La persona en qüestió és el jove a qui el ministeri fiscal acusava i que, finalment, ha reconegut els fets davant la jutgessa.


El que em passa pel cap: RELATS CONJUNTS: Ces 53\nPublicat per El que em passa pel cap a 0:42\nXeXu 22 de març de 2013, a les 0:48\nHas aconseguit arrencar-me un somriure. Només amb el nom dels científics ja no es pot evitar.\nEl que em passa pel cap 23 de març de 2013, a les 9:01\nGràcies, XeXu, estic contenta que t'hagi fet somriure. :)\nSílvia 22 de març de 2013, a les 10:46\nEls noms són boníssims! Quin fart de riure :)) Has fet un relat molt i molt original, felicitats.\nEl que em passa pel cap 23 de març de 2013, a les 9:04\nEi, Sílvia! M'alegra que et sembli divertit.\ncantireta 22 de març de 2013, a les 11:00\nEl que em passa pel cap 23 de març de 2013, a les 9:08\nNo sabia que empescar-me i se'm va ocórrer això.\nGràcies, Montse. I molts petonets.\nbielcoramet 22 de març de 2013, a les 13:29\nM. Roser 22 de març de 2013, a les 19:22\nOn n'he d'anar perquè em vacunin d'aquests petits monstres???\nEl que em passa pel cap 23 de març de 2013, a les 9:20\nAviat començarà la campanya. Però no pateixis no són tan agressius com semblen...\nartur 22 de març de 2013, a les 19:53\nMolt ben trobat !!..... i el virus resultant té força coses en comú amb el virus inicial, eh !! genial ; )\nEl que em passa pel cap 23 de març de 2013, a les 9:22\nJa estava per desistir de participar en els "Relats" i vaig trobar la foto del virus real...I va sorgir la idea.\nsalva 22 de març de 2013, a les 21:01\nEl que em passa pel cap 23 de març de 2013, a les 9:24\nGràcies, Salva, pel comentari i la felicitació!\nmontse 22 de març de 2013, a les 21:49\nBon relat, Potser aquest virus l'han creat les farmacèutiques per sortir de la crisi.\nEl que em passa pel cap 23 de març de 2013, a les 9:12\nÉs una possibilitat, les farmacèutiques són capaces de fer-ho ;D\nRafel 22 de març de 2013, a les 22:43\nAquests científics són uns cracs buscant noms als virus, potser els ve de família.\nEl que em passa pel cap 23 de març de 2013, a les 9:19\nAmb tants de virus que pul·lulen pels microscopis han de tenir imaginació!\nCarme Rosanas 22 de març de 2013, a les 22:45\nSembla que s'han fet molt més agressius, aquests virus!!!\n:) Ben trobat, Glòria!\nEl que em passa pel cap 23 de març de 2013, a les 9:17\nI tant! Tenen una cara de males puces que espanten.\nUnknown 24 de març de 2013, a les 12:31\nBona interpretació i molt original. Trobo divertidíssim que hàgis cercat una foto del virus inicial, ja es veu que són de la mateixa família, ja. M'ha agradat molt\nEl que em passa pel cap 24 de març de 2013, a les 18:41\nVa ser la foto del virus inicial que vaig trobar fortuïtament el que em va donar l'idea.\nAssumpta 24 de març de 2013, a les 23:04\nOstres, jo vull que em vacunin, no vull tenir aquests virus horripilants!! :-DDD\nEl que em passa pel cap 24 de març de 2013, a les 23:31\nTothom es vol vacunar!\nEspero que hi hagi vacunes per tothom...\nAlfredRussel 25 de març de 2013, a les 19:29\nMolt bo :) M'he imaginat al doctor Stupidenhouse dient "no són virus, és alguna cosa autoimmune..."\nEl que em passa pel cap 25 de març de 2013, a les 22:09\nÉs que d'un doctor amb aquest nom que se'n pot esperar...\nSícoris 25 de març de 2013, a les 20:08\nVeig que després de la mutació, el virus B1TX0 ha mantingut aquest color verd tan caracterísic.\nUn relat molt divertit (i aquests noms!...)\nEl que em passa pel cap 25 de març de 2013, a les 22:10\nÉs que són uns B1TXO'S molt resistents!\nAlba 25 de març de 2013, a les 21:36\nSi ens ho dius tu m'ho crec!! Però no em vacunaré no.... em vull fer immune sense vacunes! M'ha agradat molt!\nEl que em passa pel cap 25 de març de 2013, a les 22:11\nMolt valenta ets tu, ja ho sé...però una mica imprudent.


L’antiga presó de Palma resisteix, tot esperant el dia de la seva redempció\nCort vol canviar el PGOU, que preveu tomar-la, i convertir-la en un espai multifuncional\n5 min. Palma 27/08/2016 21:53\n651x366 ESPAI DE CREACIÓ L’antiga presó de Palma ja ha acollit sessions de microteatre en què s’han utilitzat les cel·les com a escenaris. / ISAAC BUJ ESPAI DE CREACIÓ L’antiga presó de Palma ja ha acollit sessions de microteatre en què s’han utilitzat les cel·les com a escenaris. / ISAAC BUJ\nDe tots els grans edificis en desús que hi ha a Palma, l’antiga presó és el que fa més anys que està en via morta. Fou abandonada al voltant del canvi de segle; així ho estableixen els darrers vestigis que s’hi troben: a la infermeria, un adhesiu d’un conegut diari esportiu celebra la setena Champions del Reial Madrid damunt el calaix principal de l’arxiu. Al que fou la cuina, diaris de finals de 1998, en castellà i en anglès, permeten fer un petit viatge a través del temps: la tragèdia de l’huracà Mitch, el cas Lewinsky, el president Jaume Matas i ETA protagonitzen els darrers titulars que es van poder llegir en unes instal·lacions que encara fan olor de fregit i on taques d’oli greixós estan escampades per terra, capaces d’arruïnar el calçat del visitant despistat.\nLes cel·les són, òbviament, l’element que desperta més expectació. Són espais de pocs metres quadrats que, avui dia, presenten un estat deplorable. Els sanitaris estan destrossats, hi ha runa pertot i la humitat escrostona les parets. Un element es manté immutable al pas del temps: les bases metàl·liques damunt les quals els presos havien de dormir. A simple vista, fa la sensació que tot aquell qui fes més d’1,70 ho tindria complicat per descansar estirat. La minúscula finestra permet connectar lleugerament amb la visió del món que tenia el reclús, si bé el paisatge postapocalíptic que ofereix la pista de bàsquet consumida pel rostoll és, sens dubte, diferent de la que hi devia haver durant els anys d’esplendor de la instal·lació, on fins a un miler de presos van arribar a compartir, amuntegats, aquestes parets.\nEls ecos del passat ressonen per totes les dependències: restes de tambors gegants a la bugaderia; un llibre de registre d’obres de manteniment en el qual, precisament, ja s’advertia dels problemes d’humitat a les cel·les; tetrabrics de llet de marques desaparegudes; botelles de licor barat; desenes de catèters escampats per la infermeria; una bàscula abandonada al pati... Hi ha un element, però, que trenca amb la sordidesa i que dóna pistes sobre el futur d’un edifici que, durant dècades, fou contemplat amb temor.\nLa creativitat podria anar a la presó\nEn una de les garites dels vigilants, s’hi pot llegir el que sembla un programa d’actuacions. En efecte, a l’antiga presó s’hi van dur a terme mostres de microteatre, quan les instal·lacions no presentaven un aspecte tan deplorable, i les cel·les s’empraven com a escenaris per on el públic s’anava trobant les diverses actuacions. Ara, l’Ajuntament estudia seriosament convertir la infraestructura en un centre multifuncional que pugui acollir activitats artístiques i serveis per al barri: locals d’assaig per a músics, espais de creació i, fins i tot, una sala polivalent que podria ser l’escenari per a espectacles de tot tipus i actes organitzats per les associacions del barri. El primer obstacle per aconseguir-ho és revisar el Pla General d’Ordenació Urbanística (PGOU), redactat a finals de 1998 i que preveu tomar l’edifici i emprar el solar per erigir-hi un centenar d’habitatges de protecció oficial, a més de construir un nou accés a la via de cintura que descongestioni el trànsit per la rotonda de l’Ocimax. “Hi ha una visió en aquella època que la presó fa nosa”, admet el director general d’Urbanisme, Gabriel Horrach, qui explica que els darrers mesos s’hi han organitzat diverses visites amb tècnics i entitats amb l’objectiu d’acumular idees per al seu ús futur. Cada vegada que hi va, admet, descobreix noves possibilitats i, malgrat que el cost de la rehabilitació serà ben elevat, considera que, a primer cop d’ull, l’estructura de l’edifici no ha quedat malmesa i és encara aprofitable. “Les presons no les feien de qualsevol manera. Es construïen amb materials resistents, per motius de pura lògica”, assenyala mentre va comprovant la gruixa de les parets donant-hi copets amb els artells.\nHorrach reconeix que hi ha molta feina a fer i que encara no s’ha valorat seriosament el cost de la rehabilitació, però la idea de convertir l’antiga presó en un refugi creatiu agrada molt a l’equip de govern. Hi ha altres iniciatives privades, com la proposta d’un empresari alemany de convertir-la en un museu de cotxes antics d’alta gamma, que no engresca tant, perquè es considera que no aportaria cap valor afegit als veïns del barri.\nUna operació beneficiosa\nEl futur de l’antiga presó és menys complex de resoldre que el d’altres infraestructures emblemàtiques com la de Son Dureta. En aquest cas, si més no, ja s’ha resolt la qüestió de la titularitat de l’edifici. El juliol de 2013, l’Ajuntament de Palma i la Societat d’Infraestructures i Equipaments Penitenciaris (SIEP) van signar l’acord pel qual Cort es quedava amb l’edifici a canvi d’una permuta de terrenys. El cost total de l’operació per a l’Ajuntament va ser de 186.000 euros, una xifra molt allunyada dels 1,7 milions que reclamava inicialment l’Estat. Els terrenys, segons va publicar la premsa en aquell moment, estan taxats en 3,8 milions d’euros.\nQui llavors era titular d’Urbanisme, Jesús Valls, va fer una crida a la inversió privada assegurant que Cort no tenia múscul financer per invertir. De fet, ja es va citar el projecte del museu de cotxes antics i s’advertia que la iniciativa incloïa oferta complementària com l’obertura d’un restaurant i, fins i tot, d’un hotel. Ara, el nou equip municipal pretén tornar al barri uns equipaments que sempre foren vistos amb recel pels veïns.


La periodista desquiciada: Trias pacta amb el PP un negoci ruinós\nTrias pacta amb el PP un negoci ruinós\nBarcelona privatitza els pàrquings més rendibles\nMentre a la banda muntanya de la Plaça Sant Jaume els renecs de CiU contra el govern popular de Madrid cada vegada són més forts, a la banda mar l'alcalde de Barcelona, el convergent Xavier Trias, no dubta a pactar amb el PP que lidera el germà del ministre de l'Interior per tirar endavant els seus polèmics projectes de ciutat. L'últim cas d'aquesta sorprenent relació política ha estat la privatització de la gestió dels pàrquings municipals més rendibles de la ciutat.\nL'acord comporta la creació de la societat mixta Barcelona d'Aparcaments Municipals (BAMSA) que explotarà els pàrquings per un periode de 25 anys i en controlarà el 60% de la gestió. A canvi, l'Ajuntament calcula que ingressarà uns cent milions d'euros. Tot i que des del consistori barceloní s'assegura que la decisió pretén garantir la viabilitat dels aparcaments, la realitat és que els equipaments afectats, sobretot els 15 que gestiona directament l'empresa municipal B:SM d'un total de 51, són els que més beneficis generen: uns 13,2 milions d'euros anuals segons fonts sindicals.\nEl pla de privatització preveu que a aquests 15 aparcaments s'afegeixin 11 més fins a arribar a la xifra total de 26 a mida que les concessions actuals -la majoria en mans de SABA, ara sota el control de Criteria CaixaHolding- caduquin el 2016. No cal ser molt llestos per saber quin operador privat acabarà fent-se amb aquest sucós negoci, oi? Una altra dada interessant és que els 26 pàrquings afectats sumen 11.646 places i ocupen un privilegiat espai al centre de Barcelona delimitat per l'avinguda Paral·lel, els passeigs de Gràcia i de Sant Joan, el parc de la Ciutadella, el passeig Marítim i els carrers de la Creu Coberta i Josep Tarradellas.\nMalgrat els intents de CiU de convèncer que és una bona operació perquè una part dels diners es destinarà a la creació d'un miler de pisos de lloguer assequible, els treballadors de B:SM no deixen de denunciar el "negoci ruinós" que representa en realitat. Han fet càlculs i els comptes no surten: Els pàrquings afectats rendeixen uns 13 milions d'euros a l'any, les concessions són a 25 anys i els preu per a l'entrada d'inversors és de cent milions d'euros. Doncs bé, en aquest temps, l'empresa B:SM facturaria 325 milions d'euros.\nAquesta no és la primera vegada que l'Ajuntament de Barcelona es planteja externalitzar bona part de la gestió dels pàrquings públics i estalviar-se de pas el sou d'uns quants treballadors, que o perdran la feina o veuran el seu sou gibaritzat. L'anterior equip de govern del socialita Jordi Hereu ja va estudiar una proposta similar, però la va desestimar per poc rendible per a les arques municipals.\nLa mania d'alguns alcaldes de creure's que poden gestionar Barcelona com si fos la seva empresa i desempallegar-se del patrimoni públic per fer negocis de dubtable solvència econòmica comença a ser molt preocupant.\nPublicat per Cristina Palomar a 13:37


Què aporta l'ajuda entre iguals als infants?* · Senderi\nAquest curs en pandèmia ha estat tot un repte. Des de les escoles, l'inici va ser incert, amb dubtes, pors, neguits... però això no va anar en detriment de la il·lusió, els esforços i l'energia per a l'obertura dels centres garantint les condicions de seguretat així com les seves funcions essencials. Ara que ja estem a la recta final, podem mirar endarrere i afirmar que ha estat tot un èxit. I és que, malgrat el confinament de grups puntuals i molts canvis que, evidentment ens han afectat a grans i petits, les escoles han estat modèliques en la seva capacitat d'adaptació i de donar resposta a la situació actual.\nPerò malgrat aquesta lectura positiva, el cert és que aquest curs hem hagut de renunciar a algunes de les nostres pràctiques habituals tot incorporant algunes modificacions força artificials: les mascaretes, els grups estables, la distància física, la reducció o inexistència de sortides a l'entorn o la impossibilitat d'implementar alguns projectes característics, en són alguns exemples. I precisament dedicarem aquest article a una de les propostes que aquest curs no hem pogut implementar per l'organització en grups estables: l'ajuda entre iguals.\nQuè és l'ajuda entre iguals?\nL'ajuda entre iguals és una pràctica d'aprenentatge servei que impulsa la creació de vincles entre persones que comparteixen un mateix estatus, però que alhora presenten una diferència que permet a una d'elles assumir un rol educatiu intencional respecte l'altre. Un recurs molt emprat pels educadors i educadores, i amb una àmplia gamma d'experiències al nostre territori.\nEls programes de padrins/es de lectura, les associacions esportives gestionades pel propi alumnat, les experiències de col·laboració entre alumnes de diferents cursos, els projectes com el dels alumnes guia o els de mediació i resolució de conflictes entre iguals, són alguns exemples de com es concreten aquest tipus de pràctiques als centres educatius.\nQuè aporta l'ajuda entre iguals a l'alumnat?\nL'ajuda entre iguals és una proposta senzilla que genera un context d'aprenentatge molt positiu pels infants que hi participen.\nL'alumnat que facilita la seva ajuda i recolzament consolida els coneixements mitjançant l'experiència. El domini sobre el que es vol transmetre resulta essencial, i no hi ha millor manera d'aprendre que ensenyant. A més, els infants fan alguna cosa amb i per a algú altre, augmentant la seva autoestima, la satisfacció personal, la motivació, la responsabilitat i el compromís vers l'activitat. Sense oblidar, en aquest punt, com resulta de necessari i imprescindible l'acompanyament i el suport per part dels educadors i educadores.\nEls i les alumnes que reben l'ajuda obtenen una atenció individualitzada i suport de la mà d'un referent proper. Disminueix la seva por a equivocar-se i guanyen seguretat, cosa que facilita enormement el propi progrés i la superació dels reptes que se'ls puguin plantejar.\nCréixer en relació amb els iguals\nAllò essencial en l'ajuda entre iguals és que l'alumnat, quan treballa de forma conjunta, posa en pràctica un dinamisme bàsic d'humanització: el reconeixement mutu entre persones. La proximitat existent entre els infants afavoreix la creació d'una relació caracteritzada per la confiança, la complicitat i l'afecte.\nAixí, doncs, els i les alumnes que hi participen treballen plegats per assolir un objectiu educatiu precís, a la vegada que es coneixen i construeixen un vincle i una relació d'amistat. I és precisament amb l'obertura d'aquest canal de l'afecte i de les emocions que l'aprenentatge es veu potenciat.\nCom a conclusió, mitjançant l'ajuda entre iguals els infants són capaços de construir relacions interpersonals i vincles afectius. Un aprenentatge bàsic per al creixement personal, social i, en definitiva, per a la vida.\nHem de considerar, per tant, que a mesura que tot vagi passant i sigui possible, resultarà més necessari que mai potenciar aquest tipus de pràctiques a les escoles. Per a aquest temps de distanciament i limitacions en les relacions entre companys i companyes i tot el que ha comportat, l'ajuda entre iguals pot ser un bàlsam.\nMaribel de la Cerda, Project Manager del Programa Komtü\nFoto: Sònia Armengol i programa Komtü\n(*) Article publicat a la newsletter del mes de juny del Programa Komtü.\nKomtü és un programa impulsat per la Fundació Nous Cims que treballa per a la millora del benestar emocional dels nens i nenes a les escoles d'infantil i primària.\neducació emocional, mentoria i ajuda entre iguals, educació en valors, aprenentatge servei


100% d'olis essencials de puresa natural per a cabell, cura de la pell Proveïdors i fabricants d'olis de lavanda - Compra els millors productes - CAMP NATURAL\n100% oli essencial pur natural de la lavanda per al cabell, cura de la pell oli de lavanda\nNúmero CAS: 8000-28-0\nAspecte: el groc lleuger o groc pàl·lid aclareix el líquid\nDensitat relativa: 0,875 ~ 0,895\nRefracció: 1.457 ~ 1.470\nL'oli de lavanda s'extreu de la flor de lavanda, que es coneix científicament com Lavandula i pertany a la família de les lamiaceae. L'oli de lavanda s'extreu majoritàriament per la vella mètode de destil·lació de vapor. Hi ha gairebé trenta-nou varietats de lavanda, però només quatre varietats d'aquesta flor es poden utilitzar com a oli essencial.\nL'oli de lavanda és molt útil en aromateràpia i moltes preparacions aromàtiques es fan amb oli de lavanda. L'oli de lavanda s'adapta bé amb molts altres olis essencials com el cedre, el salvia clària, el gerani i la nou moscada. Avui en dia, l'oli essencial de lavanda s'utilitza en diverses formes, incloent oli d'aromateràpia, gel, infusió, loció i sabons.\nPreu d'oli de lavanda\nGroc lleuger o groc pàl·lid aclareix líquid\n1. Refrescar-se i restaurar la consciència, té una bona ajuda per estudiar.\n2. Tranquil·litzant i relaxant.\n3. Promoure la circulació sanguínia.\n4. Prevenir la hipertensió\n5. Relaxeu l'esperit.\n6. Millorar la immunitat\n7. Manteniu el tub d'aire, i bo per al nas i la gola i així successivament.\n8. S'utilitza en l'ús cosmètic i quotidià.\n1. Aromateràpia: ús de làmpades aromàtiques o afegir unes gotes d'oli de lavanda a l'aigua, l'ús de la temperatura dels aparells d'escalfament d'incens, olis essencials que escapen a l'atmosfera.\n2. Bany: unes gotes d'oli de lavanda o 50-100 ml de solució orgànica de roses (perfum): afegiu aigua calenta a la piscina i, a continuació, tot barrejant, la temperatura de l'aigua controlada a 39 o menys, no massa calenta, ja que la lavanda d'oli és fàcilment dissolts en aigua, poden ser els primers a unir-se a l'oli base, la llet, la mel, les sals de bany per barrejar-les amb aigua.\nHot Tags: oli essencial d'espígol per al cabell, oli de lavanda, oli de lavanda\nUn parell de: 100% oli essencial de menta natural pura per a cabell, oli de menta per a pasta de dents\nSegüent: 100% pur natural Clary Sage Oil essencial per a cabell, perfum Clary Sage Oil\n100% oli essencial de pura rosa natural per a la pel...


Presentació del llibre de Tomàs Moreno Millán | Intersindical Valenciana\nPortada del llibre, editat per Enquadres\n09 / 05 / 2018 | Dolors Jimeno\nAhir vam presentar a la nostra seu el, per ara, últim llibre de Tomàs Moreno Millán, poeta, narrador, mestre i membre de la Intersindical. Col·labora en moltes iniciatives relacionades amb la lectura i l’escriptura. Dirigeix un taller de poesia a la Universitat de València i és autor del blog http://tomasmoreno.blogspot.com/.\nVa ser presentat per Antoni Rovira\nAntoni és llicenciat en Filologia Catalana i llicenciat en Filologia Italiana. Professor de valencià, traductor i escriptor.(per exemple ha traduït a l’italià el Tirant, en la versió de Josep Palomero, i també, del mateix autor, El tatuatge dels apàtrides, una novel·la que personalment recomane). És un animador literari constant. Igual s’encarrega del Conte del diumenge, com de coordinar un llibret de falla com de col·laborar amb el CEFIRE de plurilingüisme per a promoure l’escriptura en valencià en els instituts de secundària de les zones castellano-parlants.\nDurant la presentació, Voro Guzmán llegia els relats que li requeria Tomàs Moreno a mesura que explicava el procés de creació del volum.\nVoro és actor i director teatral. Formà part de La Mandràgora en els temps del teatre independent. Ha muntat obres per a les falles que han sigut premiades per la Junta Central Fallera. També ha obtingut el prestigiós premi de teatre Vila de Mislata.\nEl llibre conte il·lustracions de Ferran Capilla i del mateix Tomàs Moreno. El recull de relats està farcit de reflexions, refranys i frases fetes relatives al nombre 40. Fa l’ullet a Blasco Ibáñez, a Paul Auster… Relats diversos que amaguen moltes sorpreses.\nPròximament publicarem les intervencions de Tomàs i d’Antoni.


Serrallonga 1640: d’octubre 2019\nLa Balma de les Piques és una de les més grans del Collsacabra, es tracta d'una cavitat d'uns 50 metres de llarg i uns quatre metres d'alçada en la part més alta. Va ser habitada per pastors i el seu nom prové d'unes piques d'aigua fetes en pedra que s'hi guarden. Està situada en l’anomenat Puig de les Balmes, un espai on hi trobem diferents formacions rocalloses i espais balmats ben singulars.\nEn Serrallonga confessa en el procès sumarial que un dels seus fautors era en Pere Arau de Tavertet i que aquest els portava menjar i beure al bosc, especialment quan tenien un segrestat pel qual demanaven rescat (composar), podria ser que un d’aquets amagatalls dins el bosc fos una de les moltes balmes que existeixen prop de Tavertet:\nAbans d’iniciar la ruta que hem elaborat per les masies de terme, convé conèixer un espai ben singular i íntimament lligat a la llegenda i la història del bandoler: el Puig de la Força.\nA sobre de la vall de Sau s'aixeca el Puig de la Força. És un altiu penyal rogenc al lloc on la cinglera és més espectacular. Sobre aquest penyal , un veritable niu d’àligues exposat en les alçades, encara hi ha restes del que era el castell de Cornil.\nPer arribar-hi, des de Tavertet, s'ha de caminar unes dues hores per l'anomenat Pla del Castell. Una ruta fàcil i que pot completar una caminada matinal per la ruta de les masies que hem preparat.\nLa destresa que tenia amb les armes va fer que ràpidament guanyés el combat. Amb un sol cop de daga li va tallar un dit al jove provocador. Mentre el lloctinent es revolcava de mal, en Serrallonga va agafar el dit sangonós i d'una revoltada el tirà cingles avall.\nEl record de la presència d’en Serrallonga en aquest singular lloc encara es repeteix en una segona i popular llegenda del Collsacabra.\nEn el cim del Puig de la Força hi queden unes poques restes de la pedra de l’antic castell de Cornil i també un forat excavat en la roca, una mena de cisterna, que la tradició ha convertit en l’antiga presó de la fortalesa. Segons la llegenda en aquesta presó en Serrallonga i els seus haurien tingut amagat l’amo de can Bac de Collsacabra, quan els varen segrestar per a demanar-ne un rescat:\n“L’amo del Bac de Collsacabra tornava a Pruit acompanyat pel rector d’aquesta parròquia. Desprès d’acomiadar-se del capellà i prop de la casa del Bac, en un lloc conegut com a roures de l’amo, un escamot de trabucaires d’en Serrallonga el segrestà. Varen dur-lo al castell de Cornils, situat sobre el Puig de la Força de Tavertet, tancant-lo dins la presó, i, un cop fet això demanaren un rescat d’una mesura rasa d’unces d’or.\nEl poble de Tavertet i el seu entorn és, ens ho mirem per on ens ho mirem, un dels llocs més espectaculars del nostre país. Aquesta joia del Collsacabra, un gran vaixell de pedra blanca i rogenca que es deixa caure a les aigües del pantà de Sau, disposa de prou atractius per a merèixer ser coneguda i passejada.


Pere Boadas Vaello / Aida Cateura Vall-llosera / Lluís Ramió Torrentà / Marta San Millán Alonso / Juan San Molina / Enrique Verdú Navarro / Francesc Xavier Xifro Collsamata\nPere Boadas Vaello / Aida Cateura Vall-llosera / Carlos Munné Rodríguez / Lluís Ramió Torrentà / Juan San Molina / Enrique Verdú Navarro / Francesc Xavier Xifro Collsamata\nPere Boadas Vaello / Aida Cateura Vall-llosera / Carlos Munné Rodríguez / Lluís Ramió Torrentà / Marta San Millán Alonso / Juan San Molina / Maria Teresa Serrando Querol / Enrique Verdú Navarro / Francesc Xavier Xifro Collsamata\nPere Boadas Vaello / Aida Cateura Vall-llosera / Lluís Ramió Torrentà / Marta San Millán Alonso / Juan San Molina / Maria Teresa Serrando Querol / Enrique Verdú Navarro / Francesc Xavier Xifro Collsamata\nPere Boadas Vaello / Aida Cateura Vall-llosera / Lluís Ramió Torrentà / Juan San Molina / Enrique Verdú Navarro / Francesc Xavier Xifro Collsamata\nPere Boadas Vaello / Aida Cateura Vall-llosera / Maria Judit Homs Avila / Lluís Ramió Torrentà / Juan San Molina / Enrique Verdú Navarro / Francesc Xavier Xifro Collsamata\nPere Boadas Vaello / Lluís Ramió Torrentà / Juan San Molina / Irene Soles Tarres / Enrique Verdú Navarro / Francesc Xavier Xifro Collsamata\nSessions ABP Avaluació continuada que es realitza durant els 6 casos problema. S'avaluen les competències establertes per la rúbrica de la Facultat de Medicina 40 No\nProporció: 1ª sessió (10%) + 2ª sessió (10%)= 20% 20 Sí\nProva d'avaluació de contingut teòric prova avaluativa de continguts mitjançant preguntes tipus test de 4 respostes possibles i una sola de vàlida. Es descompte 0,25 per resposta incorrecte. 20 Sí\nProva d'avaluació TALLERS PRÀCTICS examen d'habilitats pràctiques de reconeixement sobre preparacions anatòmiques, imatges radiològiques, preparacions histològiques i proves fisiològiques. 20 Sí\nLa qualificació s'obtindrà dels següents apartats\n(a) rúbrica de l'avaluació continuada durant les sessions de tutories ABP\n(b) Examen tipus ABP. La 1ª part de l'examen serà la justificació de dos casos clínics i la segona part de l'examen serà la resposta a preguntes curtes dels temari escollit per l'estudiant\n(c) Avaluació teorico-pràctica. Conté un examen d'elecció múltiple TEST de resposta única i un examen pràctic.\nPer aprovar el mòdul cal tenir superades (APTE igual i superior a 5.00) PER SEPARAT les parts (a) (b) i (c) descrites anteriorment.\nUna vegada superades les tres parts, la nota final del mòdul es calcularà en base al criteri següent:\na) Avaluació continuada mitjançant rúbrica ABP: 40%\nb) Examen tipus ABP: 20% (10% 1a part + 10% 2a part)\nc) Examen teorico-pràctic: 40% (20% test + 20% pràctic)\nEs considera no presentat aquella o aquell estudiant que no hagi realitzat cap de les activitats d'avaluació.\nEn situacions excepcionals i degudament justificades els i les alumnes podran acollir-se a l'avaluació única. Per acollir-se a aquesta avaluació alternativa caldrà seguir els passos establerts per la Comissió de Govern de la Facultat de Medicina. Tanmateix, el procediment seguirà també les directrius que estableixen la Comissió de Govern de la Facultat de Medicina. L'avaluació consistirà en un examen ABP (amb un valor de 50%) i en un examen que contindrà preguntes test i preguntes dels tallers pràctics (amb un valor de 50%) dels objectius del mòdul.\nPer considerar superat el mòdul caldrà obtenir una qualificació mínima de 5.0\nEs podran realitzar de les següents maneres:\n(a) les 3 tutories setmanals amb la corresponent tutora o tutor d'ABP\n(b)presencial amb docent que no sigui la tutora o tutor d'ABP. Caldrà comunicar amb suficient antelació a la o el docent la sol·licitud de tutoria presencial justificant-la i informant si serà individual o grupal. Caldrà acordar amb la o el docent el lloc, el dia i la hora de la tutoria. La o el docent sempre podrà limitar el nombre de persones que assisteixen a la tutoria per tal de que sigui el màxim de profitosa.\n(c) No presencial. Seguint les mateixes indicacions que en el punt b, es realitzarà mitjançant una plataforma de videoconferència\nMés enllà de les vies de comunicació amb l'estudiantat durant les sessions presencials, altres vies de comunicació que es podran utilitzar seran: fòrum de preguntes habilitat en el moodle, correu electrònic institucional de la o el docent, videoconferència.\nEn cas d'un escenari de NO presencialitat. Es mantindran totes les activitats seguint l'horari establert, que es realitzaran a través del Moodle o les plataformes de teleconferència que habilita la Universitat.\nEn el cas d'un escenari de presencialitat amb limitació d'aforament a les aules i laboratoris: Les activitats es realitzaran presencialment complint amb les limitacions d'aforament. En aquest cas es poden produir canvis en els horaris establerts per tal de distribuir els diferents grups complint amb l'aforament marcat per a cada aula i/o laboratori. En el cas que fos impossible garantir la limitació d'aforament, aquella sessió es realitzaria mitjançant plataforma de videoconferència mantenint l'horari establert.\nEn el cas d'un escenari de presencialitat. Totes les activitats es realitzaran als centres docents a les aules i horaris establerts\nEn el cas d'un escenari de No presencialitat: es mantindran les activitats avaluables, que es realitzaran a través del Moodle i seguint els % establerts en el apartat d'avaluació i qualificació.\nEn el cas d'un escenari de presencialitat: es seguirà les activitats avaluables tal i com estan previstes garantint limitacions d'aforament en el cas que estiguin en vigor\nEn el cas d'un escenari de no presencialitat les tutories i les vies de comunicació seran les telemàtiques, prioritzant els fòrum inclosos en el moodle del mòdul.\nEn el cas d'un escenari de presencialitat amb limitació d'aforament, les tutories presencials grupals tindran que realitzar-se en un espai que garanteixi la limitació d'aforament en vigor.


Mapa | Aracne fila i fila\nMuralles romanes amb Google Maps\nLes muralles romanes envoltaven les ciutats antigues per defensar-se dels enemics i algunes han sobreviscut fins al segle XXI com a bell exemple de la voluntat de viure d’una ciutat. En aquest Google maps, obert a la col·laboració, entre tots i totes, com sempre, hem d’anar localitzant aquests trams de muralla romana, amb torres o sense, d’arreu de l’imperi romà:\nThis entry was posted in Cultura Clàssica 3r, General, Llatí 1r, Llatí 4t and tagged Cultura romana, Mapa, Muralles, Urbanisme on 21 maig 2011 by randymart.11.\nCuriositats de Roma: La boca de la Veritat\nJa han començat les classes, però seguim amb el record de les vacances i jo continuo la sèrie, Curiositats de Roma, encetada arran del meu viatge a Roma: En Pasquino, Una piràmide romana… Ara toca La boca de la Veritat! No us ho creureu, però jo la vaig descobrir en una pel·lícula: Vacances a Roma de Wyler!\nPeck va preparar una broma a Hepburn en l’escena de La boca de la veritat. La llegenda sobre aquest monument explica que qui menteix perd la mà en introduir-la en la boca. Així, Peck hi ficà la mà i l’amagà per sota de la seva màniga. Això provocà un esglai d’Hepburn. Wyler, en veure la reacció d’Hepburn, no va dubtar ni un moment en incloure l’escena de la broma en la pel·lícula Vacances a Roma.\nLa Boca de la veritat (en italià: Bocca della Verità) és una antiga màscara de marbre pavonazzetto, col·locat en la paret del pronaos de l’Església de Santa María de Cosmedin a Roma l’any 1632 (Recordeu d’introduir-la en el nostre Google Maps de Curiositats de Roma!).\nL’escultura, datable al voltant del segle I, té un diàmetre d’1,75 metres i representa un rostre masculí amb barba en el qual els ulls, el nas i la boca estan perforats i buits. Tampoc no se sap del cert la seva antiga utilitat: si era una font o part d’un impluvium o fins i tot una claveguera (hipòtesi sorgida arran de la seva proximitat a la Claveguera Màxima). En canvi, se sap que la màscara gaudeix de fama molt antiga i llegendària: es presumeix que aquest sigui l’objecte esmentat al segle XI en els Mirabilia Urbis Romae, on es diu:\nAl costat de l’Església de Santa María de la Fontana es troba el temple de Faune. Aquesta imatge va parlar a Julià, l’emperador conegut com “l’Apòstata” i ho va enganyar.\nUn text alemany del segle XII descriu detalladament com, des de darrere de la boca, el diable −autodenominant-se Mercuri (que en aquell temps era protector dels comerços i dels garbulls)− va agafar una llarga estona la mà de Julià l’Apòstata (que havia enganyat a una dona i davant aquell ídol havia de jurar la seva bona fe), prometent-li rentar la seva reputació i una gran fortuna si tornava a l’antiga esplendor del paganisme. En una altra llegenda alemanya de dos segles més tard, trobem la imatge que no gosa mossegar la mà d’una emperadriu romana que −tot i que efectivament havia comès adulteri− la va enganyar amb un artifici lògic. Al segle XV alguns viatgers italians i alemanys recorden amb certa credulidad que aquesta pedra “és anomenada pedra de la veritat, doncs antigament tenia la virtut de mostrar quan una dona ha fallat al seu marit”.\nEl nom boca de la veritat apareix en l’any 1485, i l’escultura apareix esmentada des de llavors entre les curiositats de Roma, i ha estat reproduïda en dibuixos i postals. A partir d’aquests, se sap que a l’inici estava fos del pòrtic de l’església i que va ser traslladada després de les restauracions sol·licitades per Urbà VIII en l’any 1631.\nM’han dit que La Boca de la Veritat també apareix en el videojoc Animal Crossing de la Nintendo GameCube com a part del mobiliari que el jugador pot col·locar a la seva casa.\nThis entry was posted in Cultura Clàssica 3r, General, Llatí 1r, Llatí 2n, Llatí 4t and tagged Art, Cultura romana, Curiositats, Filmografia, Mapa, Roma, Viatges on 17 setembre 2010 by pladevallblocsxtec.


Imma Grandvallet SERVEIS IMMOBILIARIS - Xalet en venda en Els Cortals per 1.550.000 € - 009104\nImma Grandvallet SERVEIS IMMOBILIARIS - Xalet en venda a Els Cortals per 1.550.000 € 009104\nXalet en venda al Carrer dels Cortals\n3 HabitacionsHabs - 3 Banys - 600 m2\nXalet en venda situat a la carretera dels Cortals. Propietat amb un encant especial i situat a 5 minuts de centre d'Encamp. Construït sobre parcel·la de 600m2 i amb 200m2 habitables dividits en 3 plantes. Planta baixa: garatge per a diversos cotxes, safareig i sala de màquines. Primera planta: ampli saló menjador amb llar de foc i sortida a gran jardí que envolta tota la casa, cuina tancada amb rebost, 1 despatx i un lavabo de cortesia. Planta segona: 2 dormitoris dobles (1 d'ells amb balcó) 1 bany complet i una gran suite amb balcó, bany complet i vestidor. La propietat és molt assolellada amb molt bones vistes.\nXalet en venda situat a la carretera dels Cortals. Propietat amb un encant especial i situat a 5 minuts de centre d'Encamp. Construït sobre parcel·la de 600m2 i amb 200m2 habitables dividits en 3 plantes. Planta baixa:...


5 consells per tenir cura del teu cor aquest Nadal | Salut a prop\nTots tenim assumit que el Nadal és una època d'excessos i de costums poc saludables que passen factura. Després de les festes, a causa dels tiberis i dels dolços típics, gairebé sempre guanyem uns quants quilos de més. I és que, si ens deixem anar, podem consumir fins a 5.000 quilocalories diàries. Però no és només això, també solen augmentar els casos de colesterol alt i d'hipertensió, cosa que no afavoreix en absolut la salut del cor.\nTenir cura del cor i gaudir de les festes nadalenques no és incompatible si seguim alguns consells senzills. El secret està a planificar bé els menús i escollir els més saludables, compensar els tiberis i intentar practicar la moderació.\n1. Dinars, sopars i alcohol, amb moderació\nEls tiberis i l'alcohol solen ser els excessos més grans en les festes nadalenques. Si no volem passar-nos gaire, en general hem de tenir cura amb els entrants, les postres, els dolços típics i les copes de després, perquè solen ser una injecció de calories i greixos que eleven el nostre colesterol, i una important ingesta de sucre gens recomanable per a les persones diabètiques.\nA l'hora de cuinar, planificar els menús amb antelació ens dona l'oportunitat de triar plats més saludables, però igualment saborosos. Podem tenir en compte, per exemple, que el pollastre, el peix i el gall dindi tenen menys greix, i que cuinar al forn o a la planxa és més sa que els fregits o els arrebossats. També cal procurar no excedir-se en les quantitats a l'hora de cuinar, que sobri el menys possible per evitar repetir plats calòrics.\nA l'hora de dinar, és millor no reservar-se per al gran tiberi, perquè hi ha persones que no volen esmorzar o berenar per tal de dinar o sopar més. És millor picar una mica durant el dia o prendre un aperitiu 30 minuts abans del dinar o del sopar principal. També és recomanable menjar amb tranquil·litat i amb una mica de moderació, no excedir-se amb la ració de les postres i evitar els afartaments dels dolços típics de Nadal. Encara que tots els dolços nadalencs solen contenir altes quantitats de sucre, si hem de triar els menys perjudicials per a la salut cardiovascular hauríem de decantar-nos pels que estan fets amb base d'ametlla, ja que aquest fruit sec conté greixos saludables per al cor. I compte amb els dolços "sense sucre", que de vegades poden contenir més greixos.\n2. Compensar els grans tiberis amb uns altres de més lleugers\nCom que menjarem en excés en els dies assenyalats i en els sopars o dinars d'empresa, hem de procurar mantenir un equilibri en la nostra alimentació la resta de les festes i compensar amb una dieta equilibrada, baixa en greixos saturats, sucres afegits i sal. Recórrer al menjar al vapor, al forn, a la graella o a la planxa abans que fregits, encara que sigui amb oli d'oliva, i optar per aliments sans i lleugers, com ara amanida, peix, pollastre o gall dindi, verdura i fruita fresca.\nUna mica d'exercici almenys 30 minuts al dia és especialment saludable per al cor, per a la ment i una bona manera d'eliminar calories i compensar els excessos que fem de forma puntual. En aquest sentit, no és recomanable l'exercici intensiu de forma puntual per cremar els excessos, ja que pot ocasionar lesions o accidents cardiovasculars a causa del sobreesforç sobtat. Un passeig a bon ritme és suficient.\n4. Descansar bé\nAmb els excessos d'aquests dies s'acumula un extra de toxines en el nostre organisme que hem d'intentar eliminar. Descansar bé, les hores suficients, és fonamental perquè els òrgans que compleixen aquesta funció es regenerin de forma adequada i puguin fer la seva feina. L'organisme necessita desconnectar per regenerar-se i permetre que tot l’engranatge funcioni correctament.\n5. Evitar l'estrès\nLes reunions, siguin familiars o no, poden ser molt satisfactòries, però en ocasions també poden causar tensions. Hem d'intentar gaudir dels amics i la família sense discussions.


Imputen l´alcalde de Santiago i el seu cap de gabinet per l´operació Pokemon - Diari de Girona\nImputen l´alcalde de Santiago i el seu cap de gabinet per l´operació Pokemon\nÁngel Currás es nega a dimitir i assegura que declararà "amb la màxima tranquil·litat"\nLUGO | EFE/DDG La titular del Jutjat d'Instrucció número 1 de Lugo ha imputat l'alcalde de Santiago de Compostel·la, Àngel Currás (PP), i el seu cap de gabinet, Francisco Castro, en l'Operació Pokemon, que investiga presumptes irregularitats en les adjudicacions d'ajuntaments gallecs a diferents empreses. El Grup Vendex, beneficiari de diverses adjudicacions, està a l'epicentre d'aquestes investigacions.\nEl regidor, que va accedir al càrrec l'abril de l'any passat en substitució del dimitit Gerardo Conde Roa, del mateix partit, en el seu cas acusat d'un suposat delicte fiscal, haurà de comparèixer davant la magistrada d'aquí a dues setmanes. Abans que a Currás, la jutgessa va imputar en aquesta trama de corrupció els alcaldes d'Ourense, Francisco Rodríguez (PSOE), i de Boqueixón (la Corunya), Adolfo Gacio (PP), que van abandonar els seus càrrecs al capdavant dels esmentats consistoris. També el president del PSdeG-PSOE i alcalde a Lugo, José Clemente López Orozco, que va rebutjar dimitir, una postura que va deixar el seu partit en minoria en aquesta ciutat, després que el BNG decidís abandonar la coalició després de la negativa d'Orozco a anar-se'n.\nEn aquesta mateixa línia, Currás va afirmar que és "innocent" i va dir que declararà "amb la màxima tranquil·litat" i amb la confiança que "tot s'aclareixi". Preguntat per si té intenció de dimitir, va insistir que es considera innocent i que aquesta decisió no està en el seu ànim, encara que va afegir que "el codi del partit és clar", fet pel qual, si es decideixen mesures cautelars contra la seva persona, posarà el càrrec "a disposició del partit, sense cap dubte".\nSobre el motiu de la imputació, va confessar desconèixer-lo, encara que va suggerir, per allò ja publicat, que es podria referir a assumptes de contractació a l'Escola de Salgueiriños i a la gestió en altres centres d'educació en serveis com uixers o neteja.\nConversa amb Feijóo\nL'alcalde va assenyalar que ell mateix havia informat de la seva imputació el president de la Xunta i del partit a Galícia, Alberto Núñez Feijóo, encara que va rebutjar referir-se al contingut de la conversa. Va expressar l'"absoluta seguretat" que col·laborarà amb la Justícia i va informar que ha donat instruccions perquè es faciliti a la jutgessa tota la documentació requerida amb "la mxima diligència".\nEn el cas de Santiago de Compostel·la, Àngel Currás s'ha vist implicat en l'Operació Pokemon després de la imputació feta en aquesta causa a la seva regidora d'Educació, Rebeca Domínguez, que va prestar declaració a l'esmentat jutjat de Lugo el passat 20 de desembre de 2012.


Tècnic/a en Màrqueting Digital i Branding Grup Montaner - Teletreballa.com\nOferta publicada el 10/01/22\nTècnic/a en Màrqueting Digital i Branding\nDESCRIPCIÓ TRADUÏDA AUTOMÀTICAMENT DEL CASTELLÀ\nEn Grup Montaner som experts a generar oportunitats d'èxit per a persones i empreses.\nActualment som presents en 3 països a través de 35 oficines i delegacions.\nSom més de 3.500 empleats treballant dia a dia per una mateixa passió: les persones. Com a Grup d'empreses líder en la gestió de persones, estem especialitzats en la consultoria estratègica, la seducció del talent, el treball temporal i l'externalització de processos de treball (outsourcing).\nLa companyia, d'origen familiar, va ser fundada en 1973 i compta amb 45 anys d'experiència.\nActualment, es requereix incorporar, en el Departament de Màrqueting i Comunicació:\nTècnic/a de Màrqueting Digital i Branding\nQue, reportant al Director de Màrqueting i Comunicació, realitzi les següents funcions:\n- Contribuir al disseny de l'estratègia digital i de branding de Grup Montaner i les seves marques (keywords, targets, campanyes paid, etc)\n- Responsable de la implementació de l'estratègia digital i branding: coordinació amb l'agència proveïdora, seguiment de KPIS, execució d'activitats, actualització de dossiers comercials, responsable marxandatge\n- Community Management: calendari continguts, publicació en les xarxes socials, creativitats (vídeo, foto, etc), stories, sessions 'live' en xarxes, enquestes\n- Creació de continguts: xarxes i blogs (SEU), dissenys en Illustrator, prendre fotos internes, microvídeos, butlletí intern ‘montanews’, newsletters comercials i informatives, enquestes de satisfacció emprats i clients\n- Recerca i documentació: benchmark, competència\n- Màster o FP de Màrqueting DIGITAL\n- PREFERENTMENT: experiència en agència de màrqueting digital\n- Experiència campanyes SEM (google adwords), display, Keywords research\n- Català (nivell C)\n- Apassionat per la comunicació digital, la redacció SEU, les tendències socials\n- Valorable: que sigui creador de continguts (podcasts, youtuber, etc.)\n- Valorable: posseïdor certificat de discapacitat\n- 3-5 anys experiència laboral\nBusquem una persona amb capacitat de treballar en equip, analítica, creativa, amb capacitat comunicativa, amb motivació i il·lusió de continuar aprenent i que vulgui divertir-se treballant.\n- Jornada completa de dilluns a dijous de 8.30 a 18:00h, divendres intensiu. Teletreball 4 dels 5 dies laborals. Possibilitat de treballar des de l'oficina si al candidat/al prefereix.\n- Posició estable: indefinit amb període de prova de 6 mesos.\n- Retribució inicial: 26.000€ - 28.000€ bruts anuals + 10% variable\nRetribució inicial: 26.000€ - 28.000€ bruts anuals + 10% variable


Cada curs acadèmic es publicarà en el web d’Estudis quins són els màsters universitaris que estan inclosos en el Programa de Màster Transversal.\nEl llistat complet de les assignatures que es poden cursar es podrà consultar en el catàleg d‘assignatures del programa de màster transversal. L’estudiantat haurà de tindre en compte que no trobarà disponibles per a la matrícula totes les assignatures de tots els màsters que s’incloguen en el programa, siga perquè els màsters als quals pertanyen tenen completa la seua matrícula, o bé perquè, segons el parer de la direcció del màster, no poden ser oferides com a assignatures independents.\nA més, les assignatures de Pràctiques i TFM no s’inclouen en el programa.\nCada alumne o alumna disposarà de les mateixes convocatòries que en el cas de matricular-se en un màster universitari. En el web de la Universitat, http://www.uji.es, està disponible un enllaç al calendari acadèmic actualitzat.\nEn cas de no superar alguna assignatura, si l’estudiantat així ho desitja, podrà tornar a matricular-se d’aquesta en el curs següent, sempre que l’assignatura estiga oferida en aqueix curs dins del programa de màster transversal. Cal tindre en compte, a més, que, com en la resta d’estudis, es considerarà segona matrícula (o posterior), per la qual cosa suposarà majors taxes que en la primera matrícula.


La retallada de la despesa pública anunciada per la presidenta de Castella la Manxa és del 20 %, en concret, 1.815 milions d'euros. Amb aquest percentatge Cospedal pretén encongir el pressupost als nivells de l'any 2005, uns 7.000 milions d'euros. Pel que fa a l'educació s'ha anunciat l'augment de dues hores lectives per als docents (de 18 a 20 en Secundària i de 23 a 25 en Infantil i Primària), es deixarà de pagar dos mesos de vacances als interins que treballin mes de 5,5 mesos. En total, en l'àmbit educatiu s'espera congelar la despesa en mes de 139 milions, mitjançant mesures com la supressió de centres de formació docent i la congelació de plantilla. Això en la pràctica, suposarà l'acomiadament d’al voltant de 3.500 docents, amb el conseqüent augment del ràtio en les aules i la deterioració de l'educació pública.\nEl dia 7 de setembre, més d'un 800 estudiants i professors ens concentrem enfront de la Delegació Provincial d'Educació de Guadalajara per a protestar per les retallades anunciades per Cospedal ahir mitjançant correu electrònic als centres. Davant la massiva resposta es va proposar en la concentració anar al Teatre auditori Buero Vallejo on tenia lloc el pregó oficial de les festes de Guadalajara. Els centenars de persones allí congregats van votar entusiastament a favor d'això. Una vegada en el Teatre, els docents i estudiants, vam confluir amb el moviment 15-M, que protestava en solidaritat amb la vaga de fam empresa per ex-treballadors de l'empresa Magerit Facility Services, i policies i bombers que protestaven en demanda d'una revisió de la Relació de Llocs de treball.\nEs van succeir també mobilitzacions de centenars de persones en la resta de capitals provincials i ciutats de Castella la Manxa, com Toledo, Cuenca, Ciudad Real, Albacete i Talavera de La Reina.\nNO A LA CRIMINALITZACIÓ DEL MOVIMENT\nDesprés de la gran mobilització del passat dimecres 7 de Setembre, el Partit Popular al costat dels mitjans de comunicació afins, va llançar una campanya salvatge de criminalització del moviment, on es ratllava als professors i mestres de violents, el portaveu del Govern Regional deia a l'endemà: “El que ahir succeïa a Guadalajara és un assalt portat a terme per assaltants”, també deia que ells són “respectuosos amb les manifestacions de la comunitat educativa, però el que no és normal és el que va ocórrer anit a Guadalajara, perquè qualsevol manifestació que venja marcada per la violència tindrà el nostre rebuig”. Tota aquesta campanya té l'objectiu d'intentar desviar l'atenció del problema fonamental que és que el Govern del Partit Popular té la intenció de desmantellar l'educació pública. A més el divendres 9 de Setembre va aprovar una moció en el Ple de l'Ajuntament de Guadalajara, que va aprovar el PP en solitari, en la qual instava que la Subdelegació del Govern obrís una investigació per a imposar sancions als “capitosts” de la manifestació. L'objectiu està clar, estan intentant guanyar-se a l'opinió pública ratllant als professors de violents, acoquinar als docents i alhora escapçar el moviment a Guadalajara.\nAquesta campanya és absolutament desproporcionada, ja que durant la concentració i el pregó l'actitud dels manifestants va ser absolutament pacífica, fins i tot després de les provocacions insistents del regidor d'Urbanisme de l'Ajuntament de Guadalajara Juan Antonio de les Heras. En tot cas el govern de la dreta insisteix a condemnar la violència, mentre que l'única que ha existit és la qual han exercit ells acomiadant a 3500 docents a Castella la Manxa.\nÉS NECESSARI UN PLA DE LLUITA CONTRA ELS ATACS DEL PP\nFins ara els sindicats amb presència en Educació, han respost anunciant concentracions un sol dia. Per a poder frenar els plans del PP no és suficient convocar simplement concentracions un sol dia, o organitzar una vaga testimonial altre dia. És necessari que els sindicats plantegin un pla de mobilitzacions a l'altura de l'atac, que sigui estès en el temps i que comenci amb una gran Vaga General en Educació. Si després d'ella el Govern de Cospedal no recula, convocar una VAGA GENERAL DE 48 hores i fins i tot una vaga indefinida. A més cal unificar totes les lluites del sector públic, ja que si avui la retallada més important es dóna en el terreny educatiu, demà serà la sanitat pública la damnificada pels plans del PP. Tot això organitzant assemblees en els centres d'estudi entre docents pares i estudiants. L'única forma de parar els atacs és amb l'organització i la lluita.\nPER UNA VAGA A L’ENSENYAMENT JA!


Calendari escolar 2018-19 (amb vacances) a Catalunya i Barcelona | betevé\nLes escoles començaran l'activitat el 12 de setembre i el curs s'acabarà el 21 de juny\nRedacció | Dilluns, 10 de Setembre del 2018, a les 23.27\nEl Departament d’Ensenyament ha fet públiques les dates clau del curs escolar 2018-2019.\n12 de setembre del 2018: inici de les classes al segon cicle de l’educació infantil, l’educació primària, l’educació secundària obligatòria.\n14 de setembre del 2018: inici de les classes al batxillerat, els cicles formatius de grau mitjà i de grau superior de formació professional inicial i d’arts plàstiques i disseny, el curs de formació específic per a l’accés a cicles de grau mitjà, el curs de preparació per a la incorporació als cicles formatius de grau superior i en la resta dels ensenyaments de règim especial, llevat de les escoles oficials d’idiomes.\nDel 22 de desembre del 2018 al 7 de gener del 2019: vacances de Nadal.\nDel 13 al 22 d’abril del 2019: vacances de Setmana Santa.\n21 de juny del 2019: acaben les classes a tots els centres, llevat de les dels ensenyaments de règim especial i de la formació professional, que ho faran d’acord amb la seva programació acadèmica.\nLes escoles d’adults començaran les classes, com a molt tard, el 19 de setembre. Pel que fa a les escoles oficials d’idiomes començaran les classes no més tard del 26 de setembre.\nLes proves extraordinàries de l’educació secundària obligatòria, de primer de batxillerat, i dels cicles formatius d’ensenyaments esportius i d’arts plàstiques i disseny i, quan escaigui, dels cursos de formació específics d’accés als cicles formatius es faran del 2 al 4 de setembre del 2019. Per als cicles formatius de formació professional i el segon curs de batxillerat les proves extraordinàries es faran al juny després de les proves ordinàries.\nDies festius, pendents de definir\nTenen la consideració de dies festius els que determini la disposició corresponent del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i els dos dies de festa local. A més a més, cada centre podrà establir tres dies festius de lliure disposició, que s’han de distribuir entre els tres trimestres i no poden coincidir amb els d’inici i final de les classes.\n— curs escolar — escola — festius — vacances\nTerrícoles: Rodrigo Araneda, dir. ACATHI i Eloi Morte, dir. Pride Bcn\nDeuwatts: Controvèrsies alimentàries


Lògica, història de la - Wikisofia\nLògica, història de la\n Desenvolupament de la lògica occidental a través del temps, des del seu naixement amb Aristòtil fins a l'aparició i florida de la lògica moderna. Se la considera fruit de la convergència de quatre línies de pensament marcades per: la lògica antiga,la idea d'un llenguatge universal per a la ciència, el desenvolupament de l'àlgebra i l'aritmètica en el s. XIX, o desenvolupament de la matemàtica de la lògica, i les investigacions de la lògica de la matemàtica (veg. citació).\n1 La lògica antiga\n2 La llengua perfecta\n3 La matemàtica de la lògica\n4 La lògica matemàtica\nLa lògica antiga\nEl seu creador és Aristòtil amb el Organon, o conjunt d'obres lògiques: Categories, que tracta dels termes, De la interpretació, on estudia l'enunciat, Analítics primers, on estudia el sil·logisme i Analítics segons, que tracta de la demostració, Tòpics i Elencs sofístics, on tracta del sil·logisme dialèctic i sofístic, respectivament. S'afirma, no obstant això, que Parmènides, els sofistes i el mateix Plató, poden considerar-se almenys antecedents i predecessors d'algunes teories lògiques. Aristòtil és, en tot cas, el primer a desenvolupar un sistema complet de lògica, que es coneix amb el nom de sil·logística. És aquesta una lògica de predicats basada en els termes i en la predicació, o manera com s'atribueix al subjecte el predicat, en la frase o proposició, l'estructura de la qual s'indica amb l'expressió «S és P». Per exemple: «Si A es predica de tot B, i B es predica de tot C, A es predica de tot C. A ha de predicar-se necessàriament de tot C». (Aristòtil, Analítica primera, I, 1, cap. 4, Obres, Aguilar p. 277. veg. text.\nEl tractament dels sil·logismes és formal i Aristòtil recorre també a l'ús de variables. Estudis d'història de la lògica han demostrat que el sistema lògic aristotèlic és consistent i decidible.\nLa seva obra va ser continuada i perfeccionada per Teofrast d'Eresos, segon director del Liceu, sobretot respecte a la lògica modal i a la lògica d'enunciats o proposicions, només implícitament suposada per Aristòtil.\nEls qui van desenvolupar sistemàticament la lògica d'enunciats van ser, no obstant això, els megàrics (entre 400 i 275 aC) i els estoics (entre 300 i 200 aC). Amb ells apareix el recurs a diverses formes d'argumentació, i no a la sola implicació, i analitzen el valor de les connectives com funcions veritatives.\nAls megàrics, entre els qui destaquen Diodor Cronos i Filó de Mègara, es deu la formulació de les primeres paradoxes lògiques, atribuïdes principalment a Eubúlides (veg. citació), l'estudi dels enunciats modals i intenses discussions sobre el sentit del condicional. Diodor sosté que un enunciat condicional és veritable si i només si no pot enunciar-se, en cap moment, com a compost d'un antecedent veritable i un conseqüent fals. Mentre que Filó sosté que un enunciat condicional ha d'interpretar-se veritable en tot cas, menys quan l'antecedent és veritable i el conseqüent fals. Així, per al primer, «si és de nit, llavors és de dia», no és mai un enunciat veritable, mentre que, per al segon, aquest enunciat és veritable dita durant el dia. A aquesta interpretació filoniana del condicional se l'ha anomenat modernament implicació material, segons la qual «Si P, llavors Q» equival a «O no P o Q».\nEntre els estoics, Crisip de Soli, anomenat segon fundador de l'Estoa, destaca com un dels principals lògics grecs. La lògica estoica és una lògica d'enunciats ja en desenvolupament, basada en el principi de bivalència (a ells es deu la definició d'enunciat - que anomenen axioma- com el que pot ser veritable o fals), que recorre a la negació, conjunció, disjunció (exclusiva, i potser la inclusiva) i el condicional filonià, com a connectives definides a manera de funcions veritatives; amb elles construïen els principis lògics (veg. citació). Les discussions sobre el condicional, unides a les dels megàrics, van ser tantes i tan intenses que Calímac (s. II aC) afirmava que «fins als corbs claquen per les teulades sobre aquest problema».\nEl famós metge Galè (entre els anys 129 i 199 dC), que escriu una Introducció a la dialèctica, així com comentaris a la lògica d'Aristòtil, Teofrast i els estoics, barreja la lògica aristotèlica amb l'estoica. Se li atribueix, així mateix, la introducció de la quarta figura del sil·logisme (alguns l'atribueixen al filòsof jueu Albalag, del s. XIII). Després del període estoic, durant l'època dels «comentadors», iniciada per la labor recopiladora d'Andrònic de Rodes, floreixen comentaris sobre les obres lògiques d'Aristòtil. Així, Alexandre d'Afrodisia (s. III), Porfiri (s. III), Simplici (s. VI) i Filopò (s. VI). Entre els romans del mateix període, especial rellevància té Boeci, a través del qual penetren, per primera vegada, en l'occident llatí algunes de les obres lògiques d'Aristòtil: tradueix Categories i De la interpretació, sobre les quals també redacta comentaris; escriu Sobre el sil·logisme categòric i Sobre el sil·logisme hipotètic, i comenta a més la Eisagogé, del neoplatònic Porfiri i Topica,de Ciceró. Dels comentaris de Boeci a la Eisagogé, procedeix en bona mesura l'anomenat problema dels universals, de tanta importància filosòfica especialment durant l'edat mitjana (veg. citació).\nLa lògica medieval –entenent per tal la que es desenvolupa en l'occident cristià durant l'edat mitjana, del s. XI al XV–, és hereva de la lògica grega i, especialment, de la sil·logística aristotèlica. A.N. Prior destaca quatre aportacions noves i fonamentals de l'Escolàstica: (1) una teoria general de la referència (suppositio terminorum), (2) una teoria general de la implicació (consequentia), (3) un desenvolupament de la lògica de les modalitats, i (4) el tractament de paradoxes i problemes lògics del llenguatge (A.N. Prior, Historia de la lógica, Tecnos, Madrid 1976, p. 75).\nEl primer tractat medieval de lògica és la Dialèctica, d'Alcuí, obra escrita en forma de diàleg per a ser utilitzada en el trivium, base de l'ensenyament elemental medieval, que Alcuí restaura a iniciativa de l'emperador Carlemany. Durant un llarg període de temps, la lògica queda relegada a aquestes nocions elementals de les arts liberals. L'aparició dels «dialèctics» del s. XI i les primeres discussions sobre la naturalesa dels universals renoven l'interès per la lògica i la seva relació amb la gramàtica. El primer lògic medieval important és Pere Abelard. Les seves obres de major interès són la Dialèctica, en la qual reelabora l'herència lògica deixada per Boeci, i Sic et Senar, en la qual introdueix un dels procediments més característics de l'estudi de les qüestions en l'Escolàstica.\nA partir de la segona meitat del s. XII, es coneixen ja en occident la resta d'obres lògiques d'Aristòtil; la lògica basada en aquestes noves obres es va conèixer amb el nom de ars nova, o «nova lògica», la usada ja a les universitats del s. XIII. La doble direcció en l'estudi de la lògica que va existir en aquestes –d'una banda, l'estudi més formal de la lògica desenvolupat amb certa llibertat i independència per les facultats d'arts, basat en les primeres obres conegudes del Organon aristotèlic, més Analítics primers, Tòpics i Elencs sofístics, i per una altra, un estudi de la lògica d'acord amb la metafísica aristotèlica i Analítics segons, dut a terme per les facultats de teologia, més fidels al pensament aristotèlic– va donar origen a la logica antiqua, de les facultats teològiques, i a la logica moderna, de les facultats d'arts. L'autor més representatiu d'aquesta lògica moderna és Petrus Hispanus; les seves obres de lògica, Summulae Logicales, van ser els manuals usuals durant els segles XIV i XV, amb més de 150 edicions.\nA la fi del s. XIII, la lògica moderna s'instal·la a Oxford, on aconsegueix els seus moments més àlgids amb Roberto Kilwarby, Joan Duns Escot (encara que els tractats lògics s'atribueixen a un Pseudo-Escot) i, sobretot, Guillem d'Occam.\nLa doctrina sobre les conseqüències,desenvolupada d'una manera especial durant aquesta època, representa una de les influències de la lògica estoica sobre la medieval. «Conseqüència» és, per als medievals, un condicional o un argument amb la partícula «ergo» unint enunciats. Es discuteix intensament quines són les condicions de veritat tant dels condicionals com d'aquests arguments i s'escriuen sobre aquest tema tractats titulats De Consequentiis. Tals tractats, encara que no eren independents de la lògica aristotèlica, recullen algunes de les lleis fonamentals de la lògica d'enunciats. S'afegeix la teoria de la suppositio, o de la significació d'un mateix terme segons el, ja que ocupa en un enunciat. Aquestes teories guarden relació amb la teoria moderna de la quantificació.\nLa llengua perfecta\nLa recerca d'una llengua perfecta –un llenguatge complet, simple i universal– té en l'Ars Magna [El gran art], de Ramon Llull, els seus orígens medievals. Segons Llull, amb 54 idees bàsiques podria teixir-se un gran art per a expressar qualsevol veritat necessària a l'home. Descartes i Leibniz són –sense oblidar, no obstant això, a George Dalgarno, amb Ars Signorum (1616), Atanasio Kircher, amb el seu Novum hoc inventum quo omnia mundi idiomata ad unum reducuntur [Nou invent amb el qual es redueixen a un tots els idiomes del món] (1660), que inclou un diccionari de 1620 paraules, i John Wilkins, amb Essay towards a Real Character and a Philosophical Language [Assaig a favor d'un alfabet real i un llenguatge filosòfic] (1668)– els principals valedors d'una characteristica universalis, d'un llenguatge universal de proposicions veritables que pogués ser usat per a raonar científicament. Descartes cerca, des dels dies en què coneix a I. Beeckman, i superant a Llull, una «ciència totalment nova, que permeti resoldre en principi totes les qüestions» (veg. citació), o un llenguatge universal vinculat a la veritable filosofia, que elimini la possibilitat d'equivocar-se raonant (veg. citació). Leibniz –l'únic, d'altra banda, dels seus contemporanis que no creu, com sí que farà poc després Kant, que la lògica sigui un saber ja totalment establert i acabat, i a qui s'atribueix la paternitat de l'expressió «lògica matemàtica»– és el defensor per antonomàsia d'una mathesis universalis, o llenguatge universal matemàtic, que, des de la seva primera Dissertatio d'art combinatòria, escrita a vint anys, en 1666, fins a les més tardanes Elementa characteristicae generalis i Historia et commendatio linguae characteristicae i àdhuc el seu projecte d'una enciclopèdia universal, no cessa d'identificar el «raonament i el càlcul», amb el suport de signes o de conceptes primers (veg. citació).\nA més d'aquests autors que poden considerar-se «precursors» de la lògica matemàtica, ha de recordar-se la Lògica de Port-Royal: Logique, ou l'Art de penser [Lògica, o art de pensar] (1622), d'Antoine Arnauld i Pierre Nicole, i que manté una perspectiva antiescolàstica i antiaristotèlica, defensada anteriorment sobretot per Petrus Ramus, però també per Bacon, Descartes, Pascal i uns altres. La seva orientació psicologista serà decisiva al llarg dels segles XVII a XIX. Bernard Bolzano és un dels pocs, i el principal, que no segueix aquesta orientació psicologista. El fet de contemplar la lògica com a teoria de la ciència fa que s'interessi, no pels aspectes psicològics, sinó per l'estudi formal dels termes i enunciats.\nLa matemàtica de la lògica\nMalgrat que l'empirisme clàssic anglès, Locke especialment, s'oblida per complet de la lògica, són anglesos els qui, a mitjan s. XIX, comencen a desenvolupar en la pràctica les idees de Leibniz sobre un càlcul lògic universal. Aquest període inicial, protagonitzat pels britànics W. Hamilton (1788-1856), G. Boole, sobretot, A. de Morgan, W.S. Jevons i l'alemany E. Schroeder (1841-1912), representa el desenvolupament de la matemàtica de la lògica –o àlgebra de la lògica–, poderosament influïda pels canvis experimentats en l'àlgebra i la geometria entre 1825 i 1900, iniciats amb la distinció entre àlgebra aritmètica i àlgebra simbòlica, feta per George Peacock (1791-1858) en Tractat d'àlgebra (1842-1845). Boole concep la lògica com una àlgebra de classes; es basa en el cas que la lògica és una part de la matemàtica, i el paral·lelisme que s'estableix entre ambdues li permet entendre els enunciats com a equacions. En Les lleis del pensament (1854) formula les lleis de l'anàlisi matemàtic de la lògica. Les investigacions posteriors en la matemàtica de la lògica són desenvolupaments de les seves teories, correcció dels seus errors, millora i simplificació dels mètodes d'expressió, o ampliació de les seves perspectives, fins a la seva axiomatització. Així, per exemple, William Stanley Jevons, constructor d'altra banda d'una màquina de raonar, suggereix que la summa o unió de classes (xy) sigui entesa com la classe de les coses que són x, i o x i i a un temps («o» inclusiva), noció també admesa per a. de Morgan, i reemplaça l'expressió booleana del complement de classe, «1-a», per l'actual, . Ch.S. Peirce, que anomena al seu sistema Àlgebra General de la Lògica, és un dels autors que amplien l'obra començada per Boole, elaborant algebraicament la lògica de les relacions; d'aquí sorgeix la idea que la lògica d'enunciats és la base de la lògica en general.\nLa lògica moderna neix pròpiament amb la publicació,en 1879, per Gottlob Frege, de Conceptografia (en alemany, Begriffsschrift, eine der arithmetischen nachgebildete Formelsprache des reinen Denkens [Conceptografia d'un llenguatge formal del pensament pur a la manera aritmètica]; trad. cast.: Conceptografía, UNAM, México 1972), assaig que, juntament amb la seva obra de major importància, Fonaments de la geometria (1884), va passar inadvertida fins que l'obra de Russell, Principis de les matemàtiques (1903), va cridar l'atenció sobre el seu contingut. La petita obra de 1879 representa la formalització completa de la lògica elemental, o el primer sistema complet de lògica elemental, i mostra que l'aritmètica s'identifica amb la lògica, o que és una part de la lògica, en aparent contraposició amb la postura de Boole. La teoria dels quantificadors ha estat considerada com la novetat de major relleu introduïda per Frege i una de les aportacions lògiques de major importància del s. XIX; aplicada als enunciats categòrics representa un punt clar d'unió entre la lògica aristotèlica de termes i la lògica d'enunciats iniciada pels estoics.\nEls Principia Mathematica (1910-1913), de A.N. Whitehead i B. Russell, culminen la comprensió de la lògica com a sistema deductiu iniciada per l'obra de Frege, el desenvolupament de la qual, en diversos vessants, persisteix en l'actualitat com a teoria lògica admesa ja com a clàssica.\nDesprés dels Principia Mathematica,les investigacions lògiques s'han ocupat preferentment del perfeccionament de la formulació axiomàtica del sistema de lògica que proposen i de l'estudi de les propietats formals dels càlculs lògics: consistència, completesa i decidibilitat.\nEl rebuig del punt de vista de Frege, reafirmat en principi per Whitehead i Russell, que la matemàtica és lògica, porta a l'aparició de filosofies de la matemàtica rivals: la filosofia formalista de la matemàtica de Hilbert i la concepció intuïcionista de Luitzen Egbertus Jan Brouwer.\nReacció també a l'obra lògica de Whitehead i Russell són les lògiques no clàssiques polivalents, no fundades ja en el principi de bivalència: Lukasiewicz i Post són els primers a desenvolupar lògiques trivalents. Arend Heyting (1898-1980) formula una lògica intuïcionista, que aplicant els principis matemàtics de Brouwer abandona el principi del tercer exclòs.\nVeg. lògica simbòlica, lògica matemàtica.\nObtingut de «https://www.wikisofia.cat/w/index.php?title=Lògica,_història_de_la&oldid=58709»\nDarrera modificació de la pàgina: 9 oct 2018 a les 12:48.


Sobre l’eliminació de les armes nuclears — FundiPau\nSobre l’eliminació de les armes nuclears\nEl 2017 ha estat un any clau per avançar cap a l’eliminació de les armes nuclears. Després de deu anys de campanya intensa de la societat civil i de l’impuls d’alguns governs, el mes de juliol s’aprovava a les NNUU el Tractat sobre la Prohibició de les Armes Nuclears.\nA l’acabar l’any, la Campanya Internacional per a l’Abolició de les Armes Nuclears, rebia el Premi Nobel de la Pau. Tot un reconeixement a una tasca que pretén garantir de debò la seguretat de la població mundial.\nFundiPau hem participat activament en la campanya i per donar a conèixer tota la tasca feta durant aquests anys, el procés d’aprovació del tractat i el reconeixement amb el Nobel us presentem la publicació Armes nuclears. Campanya ICAN, tractat de prohibició i Premi Nobel de la Pau 2017 .\nArmes nuclears CAT\nArmas nucleares CAST\nAquesta publicació compta amb el suport de\nICIP – Institut Català Internacional per la Pau


Arxius de empresa - consultcat\nHome Blog empresa\nCom millorar el teletreball\nJavier Rodríguez 21 juliol, 2021 Consultoria, Empresa, Gestió, Recursos humans\nDegut a la situació actual, molts dels que ens esteu llegint, de ben segur que ho esteu fent teletreballant des de casa vostra. La COVID-19 ha impulsat el creixement d’aquesta modalitat de treball de manera … Read More\nESCALA DE VALOR. EL DIAMANT DE L’EMPRESA\nMarc Martínez 26 abril, 2018 Consultoria\nCada persona té la seva pròpia escala de valor. Els seus criteris per avaluar què és important i prioritari a la seva vida. De la mateixa manera, les empreses han d’establir criteris amb els quals … Read More\nLA PERSPECTIVA ÉS CLAU PER NEGOCIAR\nMarc Martínez 24 maig, 2017 Consultoria\nL’èxit de l’empresa depèn en gran mesura de les habilitats de negociació dels seus principals agents. Aquests, han de deixar de tenir una visió a curt termini. Han d’escoltar al client i actuar de manera que totes … Read More\nMarketing 4.0: Predicció en estat pur\nMarc Martínez 16 maig, 2017 Consultoria\nEl Marketing ha anat evolucionant de la mà de la tecnologia en tots aquests anys. I la cosa no s’atura. Després del Marketing 1.0, centrat en el producte, el Marketing 2.0, amb el focus en … Read More\nSegur que heu sentit parlar del Lean Manufacturing, la ja clàssica metodologia Toyota de gestió del qualitat en els seus processos productius basada en eliminar tot allò que no crea valor i no tenir cap … Read More\nEmprendre i obrir un negoci, has de saber que…\nMarc Martínez 28 març, 2017 Consultoria\nNo hi ha una fórmula matemàtica que garanteixi l’èxit del teu negoci. Això ho has de tenir molt clar per emprendre. Però tenim una bona notícia! A continuació t’explicarem certs aspectes que has de tenir … Read More\nVendre a empreses. Les claus de la venda B2B.\nMarc Martínez 21 març, 2017 Consultoria\nEl més probable és que si has arribat fins aquí és perquè tu també vens productes o serveis a altres empreses. Ha arribat un punt en el què no saps quin és el bon camí … Read More\nLa Direcció Financera a l’empresa\nNuria Garcia 21 febrer, 2017 Consultoria\n“Ostres! aquest mes no se com arribarem” “No tenia prevista aquesta despesa!” “Tot això he de pagar d’impostos???” “No se quant varem guanyar l’any passat, mes o menys…” “circul…que?” “Això ho porta el meu gestor”… … Read More\nNuria Garcia 7 juliol, 2016 Consultoria\nConeixeu les diferencies entre el Inbound i el Outbound Màrqueting? No? Som-hi doncs! A un Pla de Màrqueting hem de definir l’estratègia que farem servir i les tàctiques que ens serviran per connectar amb el … Read More\nLes bondats de la formació a la nostra empresa\nNuria Garcia 27 abril, 2016 Consultoria\nQuan es parla de formació a l’empresa, el primer que us pot venir al cap és el cost que suposa, no només en diners sinó també en temps dels col·laboradors i la conseqüent pèrdua de productivitat. … Read More


El ple aprova incrementar els esforços per implementar la regulació dels lloguers – SOMVNG\nEl ple ordinari ha tingut com a punts principals de l’apartat de dictàmens la municipalització dels centres cívics i diverses modificacions del pressupost. Pel que fa a la gestió dels equipaments cívics, es tractava de la denegació de les al·legacions de CCOO. La secció sindical de l’Ajuntament denunciava la inseguretat en què deixa a les treballadores la proposta del govern, així com la desigualtat que viuran amb la resta de la plantilla del consistori. SOM VNG defensa la gestió directa dels serveis públics perquè vol “millorar la qualitat i la proximitat amb la ciutadania d’aquest servei, i perquè volem garantir unes bones condicions laborals per a les treballadores”, ha afirmat Ester Franco. Per a la regidora, “és una llàstima que la primera internalització que fa aquest govern deixi a les treballadores en situació d’inseguretat i desigualtat”. En conseqüència, el grup municipal ha votat en contra.\nEn les modificacions del pressupost, la regidora de SOM VNG Ester Franco ha destacat que es tracta d’unes modificacions que es fan pocs mesos després d’aprovar-se els pressupostos de 2021. Per tant, es tracta d’autoesmenes del mateix govern a uns pressupostos que podrien haver incorporat una major despesa en la millora de la via pública, entre altres. A més, també ha destacat s’hi destinaran 100.000€ més al contracte de recollida d’escombraries. “Entenem que aquests diners es destinaran per pagar els contenidors que, segons el mateix govern, hauria d’haver posat Valoriza, tal com van denunciar en roda de premsa el 16 de març”, ha expressat la regidora.\nEn l’apartat de mocions, el grup municipal de SOM VNG ha tornat a portar al plenari la problemàtica que existeix a la ciutat per accedir a un habitatge digne. En aquesta ocasió ha proposat una moció sobre la nova llei de regulació dels lloguers, amb una moció elaborada conjuntament amb el Sindicat de Llogateres. Tal com ha expressat Enver Aznar “les dificultats per pagar els lloguers són cada vegada majors, perquè l’especulació cada vegada és més accentuada”. A més, ha afirmat “els problemes per pagar el lloguer no són només de la gent que es troba en risc d’exclusió social, o una qüestió dels joves. La realitat és que el lloguer és un problema per a la butxaca de gran part de la ciutadania“. Amb la moció, que ha estat aprovada, es proposava fer una campanya informativa, tant als agents de la propietat immobiliària com a la ciutadania, així com reforçar la formació del personal de l’Oficina Local d’Habitatge en aquesta llei perquè l’Ajuntament s’impliqui en la defensa dels drets de la ciutadania davant de les pràctiques il·legals.\nSigna la Iniciativa Ciutadana Europea per l’alliberament de les patents\nUna altra moció que també ha presentat SOM VNG ha estat la moció per l’alliberament de les patents de les vacunes de la COVID-19. Aquesta moció plantejava l’adhesió de l’Ajuntament de Vilanova i la Geltrú a la Declaració de Barcelona, signada per ONG com Oxfam, Amnistia Internacional i Metges Sense Fronteres, i altres entitats de prestigi. De la mateixa manera, el plenari amb aquesta moció també va acordar donar suport a la Iniciativa Ciutadana Europea per la supressió de les patents de les vacunes (Non profit on pandemic), donar-la a conèixer entre la ciutadania i establir un punt de recollida de signatures. En la defensa de la moció, el regidor Enver Aznar va expressar que “sense fons públics no s’hagués descobert res, absolutament res”. A més, també reflexionar sobre la necessitat de fer arribar les vacunes a tot el món: “això no va de vacunar només als països rics, a Europa o als blancs, estem parlant de la necessitat d’enfrontar la pandèmia amb una visió mundial”, va afirmar. Amb l’actual sistema, va denunciar, “és més important l’exclusiva de quatre multinacionals que salvar la vida de milions de persona per l’arbitrarietat que hagin nascut en una latitud o una altra”. La moció va ser finalment aprovada amb el vot favorable de tots els grups, excepte C’s.


Demaret, Llimona i Millet per assessorar el Govern en el camí cap a la UE - Altaveu el diari digital d'Andorra\nDemaret, Llimona i Millet per assessorar el Govern en el camí cap a la UE\nAl belga se li paguen 275 euros per hora de feina mentre que els dos advocats catalans en percebran 150; els contractes són per aquest 2022 ampliables a un màxim de cinc anys\n13/04/2022 (10:54 CET)\nJoaquim Llimona fa molts anys que manté relació amb l'administració andorrana. ARXIU\nLa secretaria d’Estat d’Afers Europeus tindrà tres assessors més -o en renova el suport, vaja- per a la negociació de l’acord d’associació amb la Unió Europea. Paul Demaret, Joaquim Llimona i el despatx amb el qual està associat aquest darrer i que dirigeix Antoni Millet han estat contractats ara amb efectes retroactius per a tot el 2022 i, alhora, el vincle es pot estendre per a tot un lustre.\nLlimona, que va ser secretari general de Relacions Exteriors de la Generalitat a principi d’aquest segle, és un habitual en l’assessorament del Govern en matèria de relacions internacionals i especialment en relació amb la UE. Aquest professor de dret europeu està associat amb el despatx Més Advocat Internacional, que també ha estat contractat per a l’assessorament en relació amb la UE. Aquest bufet està liderat pel veterà advocat Antoni Millet, vinculat al seu dia a La Caixa i amb bones relacions amb l’Església.\nTant Llimona com les intervencions que hagin de fer des de l’esmentat despatx jurídic estaran remunerats a raó de 150 euros l’hora de feina. Més diners s’embutxacarà el veteraníssim jurista belga Demaret, que ha fixat els seus honoraris a raó de 275 euros l’hora. Paul Demaret, de 80 anys, és expert en dret europeu i ha estat molt vinculat al Col·legi d’Europa.


Girona recorda que està prohibit banyar-se a la bassa on es va ofegar el nen - El Gerió Digital\nS'investiga per què el menor, que anava amb dos amics, es va ficar a l'aigua\nDijous, 15 de juny de 2017 13:15h\nLa funerària emportant-se el cadàver del nen que ha mort ofegat © ACN\nL'Ajuntament de Girona recorda que està prohibit banyar-se a la bassa de les hortes de Santa Eugènia on aquest dimecres al vespre es va ofegar un nen de 10 anys. El regidor de Paisatge i Hàbitat Urbà, Narcís Sastre, ha detallat que l'ordenança de civilitat recull la prohibició però, després de la tragèdia, es plantegen senyalitzar-ho d'alguna manera. Sastre ha especificat que ja hi ha una tanca perimetral al voltant de la bassa i que, fins ara, no havien detectat que ningú hi accedís per banyar-s'hi. La bassa artificial es va crear fa deu anys per complir una funció ecològica però "mai" va estar pensada per a altres usos, com el bany o la pesca. S'investiga per què el menor, que era veí del barri de Santa Eugènia i anava amb dos amics, es va ficar a l'aigua. Aquest dijous li faran l'autòpsia.


L'homicidi i les seues formes. Assassinat i inducció i cooperació al suïcidi. Avortament, lesions al fetus i delictes de manipulació genètica. Les lesions. Delictes contra la llibertat. Delictes contra la llibertat sexual. L'omissió del deure de socors. Delictes contra la intimitat, el dret a la pròpia imatge i la inviolabilitat del domicili. Delictes contra l'honor. Delictes contra el patrimoni. Delictes de risc (salut pública i seguretat del trànsit). Falsedats documentals. Delictes contra l'administració pública.\nU2El Asesinato y otras delitos contra la vida\nU4Delitos contra la libertad\nU5Delitos contra la integridad moral\nU6Delitos contra la libertad e indemnidad sexuales\nU7Delitos relativos a la omisión del deber de socorro\nU8Delitos relativos a la intimidad y la inviolabilidad del domicilio\nU9Delitos contra el honor\nU10El hurto y el robo\nU11Delitos contra la salud pública\nU12Delitos contra la seguridad del tráfico\n6 3,5 1,5 4,5 9,5\n7 4,5 1,5 4,5 10,5\n8 4,5 1,5 4,5 10,5\n9 4,5 1,5 4,5 10,5\n10 4,5 1,5 4,5 10,5\n11 4 1,5 4,5 10\n12 4 1,5 4,5 10\n13 4 1,5 4,5 10\n14 4 1,5 4,5 10\n15 5 2 4,5 11,5


No es permet aquesta modificació a MS Office [SOLUCIONAT] - Arreglar\nMentre s’edita un fitxerMicrosoft Officedocument, és possible que aparegui un missatge d'advertiment que indica que la selecció està bloquejada. El missatge d'error complet diu: 'Aquesta modificació no està permesa perquè la selecció està bloquejada'.\nEs tracta d'un error comú i es produeix si l'aplicació Office no està activada, si teniu diverses instàncies deOficinainstal·lat o si el fitxerdossierés editat per algú altre tal com han informat els usuaris a Comunitat de Microsoft .\nSi també esteu preocupat per aquest error, aquí teniu un parell de consells de resolució de problemes per solucionar aquesta modificació no es permet perquè l'error de selecció està bloquejat al Windows.\nbarra de volum enganxada a la pantalla de Windows 7\nCom puc solucionar Aquesta modificació no està permesa a MS Office?\n1. Comproveu l'activació d'Office\nPer solucionar l'error, assegureu-vos que la versió d'Office estigui activada.\nPer activar el fitxerdespatx, llança qualsevolMicrosoft Officeaplicació\nFer clic a Dossier i seleccioneu Compte.\nVeureu el missatge d'activació si l'aplicació no està activada. Introduïu la clau del producte per activar l'aplicació Office.\nWindows 10 la instal·lació ha fallat a la segona fase d'arrencada\n2. Comproveu si hi ha diverses instàncies d'Office\nSi teniu diverses versions del fitxerMicrosoft Officeinstal·lat, desinstal·leu la versió anterior. La majoria de les vegades, teniu una versió de prova d’Office Installed, que s’ha de desinstal·lar per solucionar l’error.\nPremeu ' Tecla de Windows + R ' per obrir Run.\nDes del tauler de control, aneu a Programa> Programes i funcions.\nSeleccioneu la versió de prova o fMicrosoft Office i seleccioneu Desinstal·la.\nProveu d'editar el fitxerdossiertorneu a comprovar si hi ha cap millora.\nSi el problema continua, comproveu si un altre usuari està editant el fitxerdossierEsteu intentant editar. Proveu de fer una còpia del fitxerdossieri fer les modificacions necessàries.\n3. Canvieu els atributs del fitxer\nEls usuaris han informat que canviant el fitxerdossieratributs ha resolt el problema.\nTanqueu el fitxerMicrosoftOficina i eldossier.\nAneu a la ubicació on es troba el fitxerdossiers’emmagatzema.\nFeu clic amb el botó dret al ratolídossieri seleccioneu ' Propietats ”.\nDesmarqueu ' Dossierestà a punt per arxivar 'I' Permet aixòdossiertenir contingut indexat a més dedossierpropietats ”Opció.\nFeu clic a Aplicar i D'acord de nou.\nTanqueu la finestra de propietats i comproveu si s'ha resolt l'error 'No es permet aquesta modificació'.\n4. Elimineu la restricció de fitxers\nEls usuaris de Microsoft Office poden aplicar restriccions al fitxerdossierper evitar l’edició. Comproveu si el vostredossiertambé té cap restricció i elimineu-la si es troba.\nObriu el fitxerMicrosoft dossieramb l’error.\nFeu clic al botó Revisió fitxa.\nFeu clic a la icona ' Restringeix l'edició ”Opció.\nDesmarqueu ' Permetre només aquest tipus d'edició al document 'I' Limiteu el format a una selecció d'estil ”Opció.\nAra intenteu editar el fitxerdossiertorneu a comprovar si hi ha cap millora.\n5. Elimineu l'agrupació\nSi el control del contingut del grup s'ha aplicat a una part del vostre document, aneu a agrupar el fitxerdossierresoldrà el problema.\nObriu el fitxerdossieramb l’error.\nFeu clic al botó Desenvolupador fitxa.\nFer clic a Grup i seleccioneu Desagrupa.\nAixò és. Seguiu tots els passos d'aquest article per corregir aquesta modificació que no es permet perquè la selecció ha bloquejat l'errorMicrosoftOficina. Feu-nos saber quina solució us ha funcionat als comentaris.\nper què Google continua obrint-se al meu telèfon\nadministrador de disc virtual, el sistema no troba el fitxer especificat


Entitats de Reus i la URV posen en marxa 21 projectes sorgits del I Mercat de Projectes Socials – URV Activ@\nPresentació del Balanç del I Mercat de Projectes Socials a l’Ajuntament de Reus.\nEntitats de Reus i la URV han posat en marxa 21 projectes sorgits del I Mercat de Projectes Socials de l’abril passat, el primer que es va fer a Catalunya. Alguns d’aquests projectes ja han finalitzat i d’altres s’estan portant a terme en aquests moments.\nEl 24 d’abril de 2014, la Facultat d’Economia i Empresa de la Universitat Rovira i Virgili va acollir el Primer Mercat de Projectes Socials de Catalunya. Aquell dia 33 entitats de la ciutat van presentar 58 projectes als estudiants i als professors de la URV. La finalitat era proposar als aquests projectes com a possibles treballs de Fi de Grau o de Màster en el context del Programa d’Aprenentatge Servei. Per la Universitat va ser una oportunitat d’impulsar aquest programa i per la regidoria, una manera innovadora de donar suport a les entitats per tal que puguin portar a terme amb més facilitat i rigor les seves activitats.\nEn l’acte de presentació dels resultats del projecte, que s’ha fet aquest dilluns doia 16 a l’Ajuntament de Reus, hi ha participat Àngela Tello, regidora de Participació i Gent Gran; Arantxa Capdevila, vicerectora de Docència, Estudiants i Comunitat Universitària, i els participants d’un dels projectes que s’han portat a terme, “Estudi d’estratègies d’adaptació metodològica en l’aprenentatge de nois i noies amb Asperger” que ha implicat quatre estudiants i dues professores que treballen junt amb l’Associació Aspercamp per desenvolupar eines que ajudin als nois i noies que pateixen aquesta síndrome i als seus professors i famílies. Tots han coincidit a ressaltar la importància del projecte per la seva aplicabilitat pràctica i per la seva interdisciplinarietat.\nArxivat a: Cooperació, Docència, Estudiants, Societat i cultura, URV-Societat\nAmb les etiquetes: Programa d'Aprenentatge Servei (APS), solidaritat