L'atenció precoç en infants\nL'atenció precoç és el conjunt d'accions que tenen com a finalitat proporcionar al nen, en les primeres etapes del seu desenvolupament, els estímuls globals ambientals adequats a la seva edat i que afavoriran la seva evolució física, sensorial, intel·lectual i afectiva.\nLa finalitat no és que el nen posseeixi múltiples habilitats, sinó que, amb les que té, sigui capaç d'interrelacionar-se amb el seu entorn de la forma més efectiva i gratificant per a ell i els que l'envolten.\nCom a fisioterapeutes treballem conjuntament amb la resta del equip interdisciplinar la millora del desenvolupament del infant. Actualment, existeix una Xarxa Pública de Centres de Desenvolupament Infantil i Atenció Precoç de la Direcció General de Protecció Social del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya, els CDIAPS.\nEls centres de Desenvolupament infantil i Atenció precoç (CDIAP) És un servei de prevenció, detecció, diagnòstic i tractament dirigit als nens, i les seves famílies, que presentin trastorns en el seu desenvolupament, que es trobin en situació de risc de patir-los pels seus antecedents, o bé presentin dificultats en la criança.\nAquest servei es gratüit per aquells infants de 0-6 anys i qu resideixin en la zona geografica otorgada per aquell cdiap.\nSovint ens trobem que l'atenció a infant es reduida degut a les necessitats que presenta el infant i la familia per la millora del desenvolupament.\nPer això a fisioneurologic proporcionem un assesorament i una intervenció conjunta amb molts dels bebes i infants que també assisteixen al cdiap per realitzar una teràpia complementaria a la realitzada amb els mateixos objectius, focalitzant sobretot la nostra especialitzat l'aspecte motor del infant.\nAvaluació global del infant.\nAtenció terapèutica a l'infant i seguiment de l'evolució.\nCoordinació amb el fisioterapeuta del cdiap i continuat seguiment mèdic del infant\nMantenir la prevenció i detecció de deformitats, implicacions motores o causes que afectin i limitin el desenvolupament del infant.\nPer a més informació del seu cas, no dubteu en consultar-nos:


El creador del bitcoin, descobert? - VilaWeb\nDijous 06.03.2014 18:38\nEl creador del bitcoin, descobert?\nEl setmanari Newsweek diu que ha localitzat l'enginyer informàtic Satoshi Nakamoto a Los Angeles\nLa revista Newsweek ha publicat un extens article en què revela la suposada identitat de Satoshi Nakamoto, considerat l'enginyer informàtic que hi ha al darrere de la moneda virtual bitcoin. Era envoltat de nombroses llegendes i, de fet, molta gent creia que el nom era un pseudònim. Segons Newsweek, pot ser que no hi hagi tant de misteri i es tracti d'un enginyer nord-americà d'origen japonès, de seixanta-quatre anys, que viu a Los Angeles.\nL'article relata la rocambolesca manera com es va descobrir la suposada identitat del pare dels bitcoins i recull algunes frases seves amb què pot sembla que reconeix que ell va llançar la proposta de nou pàgines que va derivar en la moneda virtual, el 2008: 'Ja no hi estic involucrat i no en puc parlar. S'ha traspassat a una altra gent. Ells ara hi són al capdavant, ja no hi tinc cap connexió.'\nNewsweek detalla algunes notes biogràfiques de Nakamoto, obtingudes de converses amb familiars seus o de gent que treballa amb ell. Nakamoto va néixer el 1949 a Beppu (Japó) i a deu anys es va traslladar a Califòrnia amb la mare i els germans.\nSatoshi Nakamoto (fotografia: Newsweek).


Celebrem la Setmana Mundial de la Lactància Materna | Vall d'Hebron Barcelona Hospital Campus\nCelebrem la Setmana Mundial de la Lactància Materna\nAmb el lema "Apoderem-nos. Fem possible la lactància", Vall d’Hebron se suma fins al diumenge vinent a la Setmana Mundial de la Lactància Materna.\nAfavorir el creixement òptim de l’infant, estimular el vincle afectiu entre mare i fill, disminuir el risc de diarrees, infeccions respiratòries o síndrome de mort sobtada del lactant i, en el cas de la dona, reduir les possibilitats de patir càncer de mama, ovari, problemes cardiovasculars, osteoporosi o diabetis. Són alguns dels nombrosos beneficis de la lactància materna, que l’Organització Mundial de la Salut recomana mantenir durant els sis primers mesos de vida del nadó de forma exclusiva i complementada amb altres aliments almenys fins als dos anys.\nAmb el lema "Apoderem-nos. Fem possible la lactància", Vall d’Hebron se suma fins al diumenge vinent la Setmana Mundial de la Lactància Materna (SMLM), que es commemora a més de 120 països. “Hem de recuperar la cultura de la lactància materna”, reivindica la Dra. Ángeles Linde, del Servei de Neonatologia de Vall d’Hebron.\nÉs necessària una especial atenció per l’establiment de la lactància materna en els nadons prematurs, “on encara es requereix més suport i formació específica per part de tots els implicats”, segons destaca la Dra. Maria Concepción Céspedes. En el cas dels nadons prematurs, “l’alletament matern juga a favor de la prevenció de les infeccions nosocomials, l’enterocolitis necrotitzant i afavoreix una millor evolució durant el període neonatal i un millor neurodesenvolupament a llarg termini”, afegeix.\nVall d’Hebron és un Centre Compromès amb l’Excel·lència en Cures: compta amb una acreditació BPSO (Best Practice Spotlight Organizations) que reconeix la seva excel·lència en la implantació de la guia de bones pràctiques en alletament matern. Es tracta d’una distinció concedida per la Registered Nurses Associacion of Ontario (RNAO), com a resposta als objectius aconseguits per l’hospital en el foment de la lactància materna i l’esforç dels seus professionals en aquest àmbit.\nLa implantació d’aquesta guia inclou el seguiment de recomanacions pràctiques basades en la millor evidència científica, dirigides en especial a infermeria i també a tot l’equip interprofessional que atén mares, lactants i famílies. “És molt important una bona connexió amb l’àrea bàsica i començar a conscienciar a les mares dels beneficis de l’alletament matern ja durant l’embaràs, així com les recomanacions postnatals i el suport que es porten a terme”, exposa la infermera d’obstetrícia Inma Gómez, líder de la guia de bones pràctiques clíniques sobre lactància materna juntament amb la llevadora de la unitat de parts Susana Andrés.\nVall d’Hebron disposa d’una Comissió de l’Alletament Matern, presidida per Isabel Salgado, llevadora i supervisora d'Infermeria d'Urgències d'Obstetrícia i Ginecologia i amb María Ángeles Aceituno, adjunta a la direcció d’infermeria, com a vicepresidenta. Es tracta d’una comissió multidisciplinària que s’estén al territori, Atenció Primària, Atenció a la Salut Sexual i Reproductiva (ASSIR) i que inclou la participació dels pares, representats per la presidenta de l’associació Alba Lactància Materna.\n“Fomentar la lactància materna passa per un canvi de mentalitat que implica a tots, tant a professionals com a la societat en general”, defensa María Ángeles Aceituno. Un part humanitzat i el contacte pell amb pell immediat després del naixement són dos pilars bàsics per a la instauració efectiva de la lactància materna, junt amb el suport professional i el suport familiar, en aquests moments tan vulnerables .\nEn aquest sentit, Vall d’Hebron disposa de formació específica sobre alletament matern dirigida tallers formatius als seus professionals. Aquesta està liderada per quatre professionals del centre que estan acreditats com a formadors de formadors per l´IHAN (Iniciativa per la Humanització de l’Assistència al Naixement i la Lactància). Aquest van rebre formació conjuntament amb professionals d’altres hospitals de l’ICS a proposta del grup de millora en l'atenció neonatal centrada en el desenvolupament i en la família (NIDCAP-PADEICS), que agrupa professionals de distintes unitats de neonatologia dels Hospitals de l’ICS.\nTaller art i lactància materna\nEn el marc de la Setmana Mundial de la Lactància Materna vam celebrar el dimecres 2 d’octubre el taller "Art i Lactància Materna", dirigit a mares que fan alletament matern. Antoni Serés, de l’Institut Barcelonès, va repassar la presència de l’alletament en la història de l’art i va animar a les mares amb lactants que hi participaven a reproduir pintures sobre aquesta temàtica.


El Màlaga fa oficial la contractació com a entrenador de Manuel Pellegrini - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl Màlaga fa oficial la contractació com a entrenador de Manuel Pellegrini\nEl tècnic xilè Manuel Pellegrini ja ha formalitzat amb el Màlaga el seu contracte amb el conjunt andalús. Dissabte, contra l'Espanyol, però, no serà ell qui dirigirà l'equip, sinó Rafa Gil, l'entrenador de l'Atlètic Malagueny. Pellegrini, que substitueix el destituït Jesualdo Ferreira, firmarà pel que queda de temporada i dues més. Aquest divendres serà presentat oficialment. "Estic il·lusionat i content per tornar a Espanya. Han estat sis anys aquí, i ara vinc a un projecte com el del Màlaga on espero que tot vagi molt bé", va explicar a la seva arribada a l'aeroport.\n05/11/2010 - 09.37\nPellegrini, que la passada temporada va dirigir al Reial Madrid després d'una etapa a Vila-real, estarà lligat a l'entitat andalusa fins al juny de 2013. L'entrenador xilè ha conquerit una Copa Interamericana i una Copa de Xile amb la Universitat Catòlica (1994), una Lliga equatoriana amb la Universitat de Quito (1999), dos campionats de Clausura argentins amb San Lorenzo de Almagro (2001) i River Plate (2003), una Copa Mercosur amb San Lorenzo de Almagro (2001) i una Copa Intertoto amb el Vila-real (2004). A més, va rebre el Trofeu Miguel Muñoz en la campanya 2007-08 com millor tècnic de la Lliga espanyola.\nAquest divendres Pellegrini serà presentat com a nou entrenador a la sala de premsa de La Rosaleda tot i que encara no debutarà de forma oficial en el partit de Lliga contra l'Espanyol dissabte a Cornellà-el Prat.\nEl Màlaga destitueix Jesualdo Ferreira


Aeroport de Menorca /\nLloguer de coctxes Aeroport de Menorca Shuttle Express\nEl nostre servei de lloguer de cotxe a l’Aeroport de Menorca amb Shuttle Express permetrà als nostres clients un lloguer de cotxe a Menorca més ràpid.\nDilluns – Divendres 7:00 – 22:00\nVàlid tot l’any\nServei Shuttle Express\nDisposem del servei de lloguer de cotxes a l’Aeroport de Menorca més ràpid i àgil gràcies a la nostra llançadora. A l’aterrar a l’aeroport de Menorca, s’haurà de dirigir al pàrquing públic de l’aeroport. En aquest lloc de trobada, l’esperarà un dels nostres agents per transportar-lo a les nostres oficines centrals que són a 3 minuts de l’Aeroport de Menorca. A la nostra oficina central de lloguer de cotxes a Maó podrà realitzar els tràmits de forma més àgil i ràpida.\nLloguer Cotxes barats Aeroport Menorca\nReservi amb antelació el seu cotxe de lloguer a Menorca a la nostra pàgina web Ownerscars i beneficiï d’ofertes i descomptes especials en lloguer de cotxe en alguna de les nostres oficines, inclosos els ports de l’illa i les principals zones turístiques. Gaudiu de la seva estada a Menorca reservant un cotxe de lloguer amb la companyia líder en lloguer cotxes Menorca.


I ara! Matemàtiques?: L'Excel de Reinhart i Rogoff: anumerisme, numeritis o numerosi? (II)\nPublicat per Francesc Montasell a 19:56\nLuis Soravilla 31 de maig de 2013 a les 10:58\nQuina vergonya! Com ho sento! Escriure "tésis" i no "tesis"... Està corregit, gràcies a la teva observació, que agraeixo molt. El to més "indignat" és el mateix, però, perquè no he tocat res més del què vaig escriure.\nM'ha agradat molt la teva entrada sobre el cas i torno a donar-te les gràcies per haver-me llegit (malgrat la "tésis").\n(Qué vergüenza más vergonzosa, Virgen Santa, ser pillado en semejante falta...)\nFrancesc Montasell 1 de juny de 2013 a les 20:44\nMe n'alegro d'haver fet el comentari ortogràfic, si aquest és el motiu que t'ha portat fins aquí.\nQuan vaig començar a redactar aquesta entrada, la meva intenció era parlar de matemàtiques i economia, però he anat veient que, almenys en el cas Reinhart-Rogoff, aixó era equivalent a voler agermanar la velocitat amb el "tocino". Llegint-te per primera vegada, em va semblar que el to "indignat" no era el més escaient, però ara el comparteixo. Si anem més enllà de l'anècdota del 90%, és molt preocupant que les autoritats econòmiques decideixin primer les polítiques a aplicar i després cerquin algun estudi ad hoc que les justifiqui. I si parlem d'ètica i responsabilitat social, el fet encara és més escandalós!\nLuis Soravilla 10 de juny de 2013 a les 11:53\nDir que tothom té dret a equivocar-se és una afirmació discutible, però el pitjor en aquest cas i en uns altres no és haver-se equivocat, sinó no haver pres cap mena de precaució. Anar amb compte i sobre segur a l'hora de llençar-se a un seguit de polítiques que poden fer molt de mal a molta gent era el més indicat i raonable.\nPerò la dreta política i l'èlit econòmica volia creure que algú els hi donava la raó i no el van qüestionar. De fet, és més difícil que siguis crític amb algú que et dóna la raó que amb algú que et porti la contrària, no?\nRepeteixo les gràcies i et felicito pel blog. Molt bo.\nFrancesc Montasell 14 de juny de 2013 a les 18:27\nDisculpa que no hagi contestat abans: he estat acompanyant els meus alumnes de segon de batxillerat a les controvertides proves de selectivitat d'enguany (ja tinc un nou tema kafkià per tractar-lo aquí) i he tingut el blog força descuidat.\nTal com he comentat més amunt, més que creure que algú els hi donava la raó, els il·luminats que ens governen, remenant entre el desgavell de les teories macroeconòmiques, sempre poden trobar un estudi o informe que recolzi les polítiques econòmiques que vulguin adoptar. En el cas de no trobar-lo, també el poden encarregar per tal que els hi facin a mida: és el cas del recent informe sobre les pensions (Por qué voté en contra del Informe de Expertos sobre las pensiones).\nGràcies per l'elogi a aquest pobre blog marginal.


Notícies - El cartell actual del Teatre-Auditori s'amplia amb una cantata de Camerata\nel 1/des/15 Sílvia González Cultura PDF\nEl Teatre-Auditori incorpora a la programació actual l'estrena d'una cantata de Camerata Sant Cugat, el 20 de desembre, a les sis de la tarda. 'Prec eixut de Nadal' és el nom de la peça, escrita per Jaume Torrent sobre poemes de Narcís Comadira i que tindrà la intervenció de l'actriu florestana Mercè Arànega. La proposta nadalenca arriba a l'11a edició.\nCada Nadal, des de fa 11 anys, Camerata Sant Cugat organitza l'estrena d'una cantata per a cor infantil, cor mixt i orquestra composta especialment per a Camerata Sant Cugat per músics contemporanis del país.\nLa cantata 'Prec eixut de Nadal' és el resultat de la unió compositiva del compositor Jaume Torrent i el poeta Narcís Comadira. L'obra conté vuit parts musicals simfònico-corals precedides de preludis sobre els quals l'actriu Mercè Arànega recita els versos dels poemes i una ària per a soprano interpretada per la santcugatenca Laura Brasó.\nUn dia abans, el 19 de desembre, l'estrena també es farà a l'Espai Cultural La Lira de Tremp.


Una crucifixió com a transformació i elevació\nEl coreògraf sevillà Juan Carlos Lérida desconstrueix els pals del flamenc a ‘Doce’, un viacrucis\n'Doce' POL LÓPEZ\nBarcelonaDesprés d’'El monte de los olivos' i 'Máquinas sagradas', el coreògraf sevillà Juan Carlos Lérida aborda la cinquena entrega del seu ambiciós projecte 'La liturgia de las horas', una part que ha batejat amb el títol cabalístic de 'Doce' i que es podrà veure del 26 al 29 de setembre al Mercat de les Flors. «'Doce' perquè dotze era el nombre d’apòstols, dotze són les hores del dia que podem viure, dotze com el compàs del flamenc i dotze com els símbols del zodíac», ha explicat Lérida aquest dijous durant la presentació de l'espectacle.\nAquest “heretge” del flamenc –tal com ell mateix es defineix– va abandonar Sevilla el 1986 per tirar endavant la seva investigació en el camp del “flamenc empíric”, allunyat de tota tradició i cotilles estilístiques. En aquesta peça ha volgut centrar-se en la relació entre els oficis i el viacrucis de Jesucrist. “A Andalusia les processons de Setmana Santa són una tradició molt arrelada, i Lérida es fa seva una cultura i una litúrgia en la qual s’impliquen moltes confraries i artesans de tota mena”, ha aclarit Àngels Margarit, directora del Mercat. “Tothom té una idea sobre Jesucrist, és cultura pop, i jo ho recullo com un acte sagrat; com més gran em faig, més sagrat ho veig”, ha afegit el coreògraf. “Ho van fer molt bé, els de la Bíblia, van descriure una ascensió, i això m’ha ajudat a centrar la idea de com pensar un projecte gran: de fet, aquesta història és una excusa per explorar també la relació mestre-deixeble, i penso que els bons mestres són els que se’n van: jo mai seré un mestre”, ha rematat.\nDiscontinu i heterogeni\n'Doce' compta amb dotze artistes d’horitzons ben diversos, amb ballarins de flamenc –Carmen Muñoz, Rosanna Terraciano i Andrea Antó–, de contemporani –Vicent Colomes, Karen Mora o Raúl Lorenzo–, i de danses urbanes –Adrián Vega–, així com també amb l’actor-físic Oskar Luko, la 'videomaker' Valeria Stucki, el cantaor Jorge Mesa i el músic François Ceccaldi. En conjunt ofereixen una proposta de música i ball sense dramatúrgia: “No és una coreografia lineal, però hi apareixen moltes imatges”, adverteix l’artista, actual resident del Graner i professor de flamenc a l'Institut del Teatre. “L’espectador que coneix la tradició cristiana hi trobarà referents, i el que no, podrà seguir aquesta història d’ascensió sense problemes”.\n'Doce' Niklas Baumberger\nEl coreògraf, que declara haver superat la crisi d’inspiració que va patir després la trilogia que va dedicar als cossos del flamenc ('Al cante', 'Al baile' i 'Al toque'), veu la crucifixió de Jesucrist com un “acte d’elevació i transformació”, una metamorfosi que els dotze intèrprets cossifiquen en un moviment al ritme del batec del cor: “M’imagino Jesús crucificat, connectat interiorment amb la seva respiració i concentrat, igual que els ballarins, que poden estar màximament extenuats i alhora controlar el pols, el temps i l’espai”. Per tenir aquest estat de crispació exterior i pau interior, Lérida ha ideat una coreografia que es basa en el flux: “Volia crear un esdeveniment de vibració extrema en els cossos basada en el pols, que es va accelerant; així s'assoleix una expiació a partir de l’excés, del zapateado, tot plegat perquè el cos no es dissolgui sinó que mantingui la forma”. En aquesta recerca, l’artista ha treballat amb els pals del flamenc per desconstruir-los: “He intentant trobar les fissures perquè els cossos que no estan avesats al flamenc no se sentin impossibilitats, i així es fonen estils i sexes”.\nAscens a Montjuïc\n'La liturgia de las horas' és un projecte associat al Mercat de les Flors que Lérida preveu realitzar de forma íntegra en un futur tant a Barcelona com al Festival Flamenc de Düsseldorf, i que implicarà un “esdeveniment” de dotze hores. Mentrestant, ja està treballant en el pròxim quadre, la 'Resurrecció', i per això ha pensat fer un ascens a la muntanya de Montjuïc acompanyat d’un altre ballarí.


Mònica Bargalló, nova directora de l'Escola Comarcal de Música - Consell Comarcal Ripollès\nMònica Bargalló, nova directora de l’Escola Comarcal de Música\nPortada » Notícies » Noticies » Mònica Bargalló, nova directora de l’Escola Comarcal de Música\nPublicat el 10 de novembre de 2009 per ccripolles\nLa soprano i professora superior de cant Mònica Bargalló és, des de principis de novembre, la nova directora de l'Escola Comarcal de Música del Ripollès. Bargalló agafa el relleu al clarinetista Frederic Miralda, director del centre durant quatre cursos.\nDes de l’1 de novembre de 2009, l’Escola Comarcal de Música del Ripollès compta amb una nova persona a la direcció. Es tracta de la professora superior de cant Mònica Bargalló, que substitueix en el càrrec al clarinetista Frederic Miralda, que tenia com a objectiu engegar el projecte comarcal, en marxa des del curs 2005-2006, i que alhora era el professor de clarinet del centre.\nL’Escola Comarcal de Música del Ripollès té cinc seus (Ripoll, Campdevànol, Planoles-Toses, Camprodon i Sant Joan de les Abadesses) i aquest curs 2009-2010 compta amb uns 230 alumnes matriculats.\nActuació de Bargalló en el marc de la Diada del Ripollès (Toses, 06-06-09)\nBargalló és professora de cant de l’Escola Comarcal de Música des del curs 2006-2007. Nascuda a Barcelona, va debutar als 7 anys gràcies a la iniciativa vocal i musical de la seva mare. Ha estudiat a l’Escola del Palau de la Música, al Conservatori de Terrassa i al Conservatori Superior del Liceu. Ha rebut classes de les sopranos Alejandra Spagnuollo, Eulàlia Beneroso, Enriqueta Tarrés i repertori amb el mestre Àngel Soler. Va fer una gira pels teatres de la península amb el cantautor Lluís Llach, en el marc de l’espectacle Un pont de mar blava. També va interpretar el paper de solista de l’opereta Abans del silenci del compositor Salvador Brotons. Com a compositora, va presentar a la Cova del Drac Íntim, un recull de cançons amb lletres pròpies i de poetes catalans. Bargalló ha cantat per Catalunya, el País Basc i la resta de l’estat Espanyol com a solista, concertista i amb la formació de cambra Sonus Caeli. També va protagonitzar l’òpera còmica Rita de Donizetti al Fòrum de les Cultures.


La Diputació destina 250.000 euros a 53 municipis per prevenir incendis | Lleida.com\nLa Diputació de Lleida destinarà 250.000 euros en ajuts a més de cinquanta ajuntaments perquè apliquin mesures de prevenció d’incendis forestals en les urbanitzacions i en els nuclis de població. La corporació assumirà el cost del manteniment dels punts de càrrega d’aigua per proveir les dotacions aèries i terrestres que intervenen en l’extinció dels incendis forestals, així com la cura dels tallafoc.\nAquest projecte, que portarà a terme l’àrea de Medi Ambient i Sostenibilitat de la Diputació, se centrarà en els 53 municipis amb més risc d’incendi de les comarques lleidatanes i distribuirà els ajuts en funció de la superfície i el nombre de nuclis de població. Aquest pla de xoc també inclou 144.000 euros per repartir entre més d’una trentena d’agrupacions de defensa forestal. A més de millorar les seues infraestructures de prevenció d’incendis com els tallafoc i accessos estratègics per afavorir una ràpida extinció dels focs, la Diputació es farà càrrec de la renovació de material de les agrupacions de defensa forestal i cobrirà les despeses de les eines de les quals disposen, com vehicles, assegurances o altres materials per prevenir i evitar incendis. Segons destaca la Diputació de Lleida, “els boscos cobreixen més del 31 per cent de la superfície de les Terres de Lleida i constitueixen una enorme font de riquesa pel que fa a flora i fauna, producció de matèries primeres i contribució al lleure”.\nUn estudi internacional liderat per la UdL indica que el canvi global afavoreix els grans incendis forestals


Senderisme – Rialp Turisme\nUsted está aquí:Home » Senderisme\nDeixa’t portar pels paisatges i l’olor dels camins, gaudeix de la natura, de la història i deixa anar la imaginació\nÉs l’activitat de recórrer camins a peu, pel plaer de fer-ho, fent servir preferentment els senders senyalitzats amb aquesta finalitat i amb l’objectiu principal d’entrar en contacte amb l’entorn, ja sigui natural, cultural o social.\nAlhora, podem incloure dins del fenomen senderístic activitats com el ciclisme de muntanya i les marxes a cavall quan fan servir itineraris semblants i responen a la mateixa classe de motivacions.\nEl senderisme està en expansió i ja és la principal activitat de lleure als països desenvolupats.\nSituat al bell mig del Pirineu català, el Pallars Sobirà té com a essència les grans i altes muntanyes d’aquesta serralada.\nMuntanyes de neu, pastures i boscos que volten arreu un reguitzell de valls escassament poblades i que es mostren, als ulls del visitant, com un espectacle majestuós de paisatges impressionants, de tradicions mil·lenàries i de pobles plens d’història.\nUna bona manera d’orientar-se entre tantes muntanyes és a partir de l’eix que forma el riu Noguera Pallaresa. De fet, la comarca no és res més que l’agrupació de totes les valls, rius i barrancs que aporten les seves aigües a la capçalera d’aquest riu, per fer-nos una idea ràpida de la geografia comarcal.\nA Rialp, el riu troba espai per eixamplar el seu curs, però a banda i banda s’aixequen ja els vessants de dues muntanyes de renom: el Montsent de Pallars, a l’oest, i el Pic de l’Orri, a l’est. Des d’aquests dos cims baixen fins al Noguera Pallaresa les dues valls més conegudes d’aquesta àrea: la vall d’Àssua, coronada per extenses pastures, i la vall del Cantó, recoberta per un riquíssim bosc.\nUna part del municipi de Rialp es troba al marge dret del riu Noguera Pallaresa, a la vall d’Àssua, mentre que l’altra es troba al marge esquerre, al cor del Parc Natural de l’Alt Pirineu. La major part d’aquest territori disposa d’una extensa xarxa de camins de ferradura que estan sent recuperats i senyalitzats per a la pràctica del senderisme.\nUs recomanem fer l’itinerari ‘De poble a poble per la vall d’Àssua’, un recorregut circular que uneix els pobles d’aquesta. Recorreràs Rialp, Surp, Escàs, Caregue, la Mola de Sall i de nou Rialp.\nPer conèixer una altra de les valls que arriben a la Noguera Pallaresa, us proposem fer ‘La volta per la vall del Noguera Pallaresa’, un itinerari circular que serà un viatge en el temps i que ens farà divagar entre el passat i el present.\nRecorreràs Rialp, Rodés, les bordes de la Botella, Sant Romà de Tavèrnoles, les bordes de Vellàniga, el pont de Gulleri, Roní, Beraní, Sant Joan de Colinos i de nou Rialp.\nA continuació, us mostrarem els itineraris més importants que podeu trobar partint de cada un dels pobles del municipi de Rialp\n3_Sorre – Mola de Sall – Altron\n1_Sant Joan de Colinos – Rialp\n3_La Cassoleta – Pedres d’Auló\n1_Camí del Serrat (borda de Toni)\n2_Camí de la font de la Calda\n(bordes de Cansissi)\n3_Camí de l’Arenal\n4_Mare de Déu de la Muntanya\n(en circuit, tornant pel camí de Campartes)\n5_Coll de la Creu de l’Eixol\n1_Mola de Sall – Altron – Sorre\n2_Altron (pel camí de la Roca Roia)\n5_Sant Joan de Colinos – Beraní\n6_Itinerari de la Canerilla\n1_Sant Romà de Tavèrnoles\n1_La Cassoleta – Pedres d’Auló\n3_Sant Romà de Tavèrnoles\n2_ Mola de Sall – Altron – Sorre


Les obres de l'edifici de batxillerat de la Margineda costaran 2 milions d'euros\nLes obres de l'edifici de batxillerat de la Margineda costaran 2 milions\nEl Govern ha adjudicat els treballs del mur de l'escola andorrana de segona ensenyança d'Encamp, que duraran quatre mesos\nCentre escolar de la Margineda.\nActualitzada 30/09/2020 a les 19:18\nEl Govern ha aprovat avui l'adjudicació dels treballs d'ampliació del centre de batxillerat de la Margineda. les obres duraran onze mesos i costaran 2,158 milios d'euros. El projecte consisteix en la construcció d'un edifici annex de dues plantes i connexions amb l'immoble exitent. La primera planta acollirà set noves aules mentre que la superior quedarà diàfana per una possible utiltizació en un futur.\nEl Govern també ha adjudicat els treballs del mur de l'escola andorrana de segona ensenyança d'Encamp, que tindran una durada de quatre mesos. Les obres, que costaran 376.686 euros, serviran per reforçar els ancoratges existents amb bigues metàl·liques que s'adossaran sobre el parament del mur i s'instal·larà un sistema per drenar l'aigua que pugui acumular-se rere la paret. La infraestructura es va construir entre els 2006 i 2007 i actualment afecta al pati de la planta baixa i algunes aules adjacents, que es troben inhabilitats.


e-colònies.cat : Nou atac de Wert al model d'immersió\nActualitzat el 07/05/2015\nNou atac de Wert al model d'immersió\nReclama al Tribunal Superior que els formularis de preinscripció incloguin l'opció del bilingüisme.\nEl Ministeri d'Educació sembla entossudit -tot i que el seu titular José Ignacio Wert digui que no és així- a fer que el model lingüístic del PP s'imposi amb dues llengües en totes les comunitats, incloent-hi Catalunya, cosa que suposa obrir una bretxa en la immersió lingüística -vigent des de fa més de 30 anys- per donar més cabuda al castellà. Wert va començar revisant el sistema a través de la LOMCE, apel·lant al dret dels pares a escollir l'idioma en què volen que els seus fills siguin escolaritzats, però aquesta setmana l'ofensiva ha anat un pas més enllà: el ministeri ha portat la Generalitat als tribunals perquè aquests, al seu torn, l'instin a complir amb «l'obligació legal de garantir l'ensenyament en castellà com a llengua vehicular». I això, quan a penes falten dos dies perquè comenci la campanya electoral.\nAixò passaria perquè la Generalitat reobrís, en primer lloc, el procés de preinscripció escolar per al pròxim curs (tancat el 17 de març passat), ja que en la convocatòria no es va preveure l'opció del bilingüisme, denuncia el ministeri. A més, el departament que dirigeix Wert reclama que tots els alumnes que sol·licitin ser escolaritzats en castellà en qualsevol escola catalana, pública o concertada, puguin estudiar almenys un 25% de les assignatures en aquesta llengua, sense tenir en compte, no obstant, l'elecció de la resta d'alumnes de la classe.\nLes dues peticions, la de revisar el termini de preinscripció i la de fer que els alumnes que ho escullin facin una quarta part de les hores de classe en castellà, són les dues mesures cautelars sol·licitades pel ministeri en el recurs que aquesta setmana ha admès a tràmit el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), en contra de la resolució de la Generalitat que regulava el procés de preinscripció del curs que ve.\nLa Generalitat té una setmana de temps per presentar les seves al·legacions al recurs presentat per l'advocat de l'Estat a Barcelona davant el TSJC. Aquest, una vegada rebuda l'apel·lació de l'Administració autonòmica, disposa d'una setmana més per respondre a les mesures cautelars sol·licitades pel ministeri, va informar ahir un portaveu d'aquest departament. Amb tot, la Generalitat reitera que el calendari de matriculacions es mantindrà tal com estava previst inicialment: el termini s'obrirà el pròxim 8 de juny i es tancarà quatre dies després, el dia 12.\nTotes les formacions polítiques, excepte PP i Ciutadans, van assegurar que es "mantindran fermes" davant d'un "irresponsable" i "desproporcionat atemptat" contra el català, el sistema d'immersió lingüística i la cohesió social a Catalunya.\nDes del sector educatiu, la plataforma Somescola.cat va considerar que "la pretensió de bloquejar el procés de matriculació és un acte de violència institucional", que introdueix incertesa en les famílies que han participat en el procés. Per a l'associació de mestres Rosa Sensat, sembla que la voluntat de Wert és voler "dividir la societat catalana". "Ha sigut un ministre -va recordar l'entitat en un comunicat- que ha aconseguit que tots els moviments socials vagin alhora rebutjant de manera sistemàtica les seves propostes".\nPotser t'interessa: La LOMCE provoca rebuig i insubmissió.


La 'llei trans' començarà la seva tramitació a mitjans de febrer\nLa ministra d’Igualtat, Irene Montero, va assegurar aquest dijous que “l’autodeterminació de gènere” estarà en la ‘llei trans’ que ultima l’Executiu perquè “és un dret, “una exigència dels organismes internacionals”.\nHo ha dit en una entrevista en TVE en la qual també va afirmar que aquesta llei començarà la seva tramitació parlamentària a mitjan febrer.\nLa qüestió de l’autodeterminació de gènere és el punt que divideix al Govern de coalició, ja que les feministes no estan d’acord que la llei contempli aquesta possibilitat, mentre que en Unides Podem la consideren clau.\nMontero va reconèixer que “estem en ple procés de negociació” amb la vicepresidenta primera, Carmen Calvo, amb qui va mantenir una reunió dilluns passat “amb papers” i que encara que hi ha discrepàncies confia a tenir aviat tancada la nova norma.\n“Catorze comunitats autònomes reconeixen la lliure determinació de gènere en les seves lleis”, va agregar Montero per a afermar la seva aposta normativa i va afegir que “en el feminisme sempre hi ha hagut debats i això és el que ens ajuda a avançar, evitant disputes desagradables”.\n🔸 Irene Montero (@IreneMontero), ministra de @IgualdadGob, sobre la autodeterminación del género: “Es evidente que se va a mantener. […] La libre determinación no es una teoría, es un derecho”.#LaHoraMonterohttps://t.co/KGStOImR5c pic.twitter.com/yQr0JPH1Hv\nPrevious article‘La esencia de la aurora’, un llibre ple de màgia per dies que ens fa falta\nNext articleLa realitat LGTBI de Brasil: Violència i sense prevenció del VIH


1.500 euros de sanció per a dos abocadors no autoritzats de residus de construcció | ARA Multimèdia\nImatge genèrica del polígon de Sant Benet a Alcoi.\nL'Ajuntament reconeix que hi ha més abocadors il·legals. El regidor Jordi Silvestre diu que "molts dels abocadors els tenim localitzats i el que volem, tal com ha ocorregut en aquests casos és poder agafar als camions en el mateix moment que fan l'abocament".\nEstaven als polígons de Sant Benet Baix i El Clérigo, i l'Ajuntament assegura que ha esperat a poder pillar els camions quan feien l'abocament irregular. El consistori ha aprovat la sanció, però també ha avisat a conselleria perquè són ells els que tenen la potestat sancionadora i de vigilància en aquesta qüestió.\nLa Junta de Govern de l'Ajuntament d'Alcoi ha aprovat dos sancions, de 1.501 euros cadascuna, per als propietaris de dos parcel·les on hi havia restes d'obra i demolicions. No eren abocadors autoritzats, i per tant incompleixen l'Ordenança d'Higiene Urbana, que estipula com a infracció molt greu els abocadors sense l'autorització corresponent. Les dos parcel·les estan ubicades als polígons d'El Clérigo i Sant Benet Baix.\nEl regidor Jordi Silvestre assegura que "un dels objectius del Govern d'Alcoi és acabar amb aquests abocadors il·legals, però la solució per fer-ho no és fer soroll a les xarxes, és treballar seguint les directrius legals i administratives corresponents. Molts dels abocadors els tenim localitzats i el que volem, tal com ha ocorregut en aquests casos és poder agafar als camions en el mateix moment que fan l'abocament, per això treballem i seguirem treballant amb cautela". Ara s'ha remés la còpia de l'expedient a la conselleria d'Agricultura, que segons Jordi Silvestre "té la competència en aquests casos, tant en la vigilància, com en la inspecció o sanció per això els hem enviat els informes, ara esperarem que actuen".\n100 euros per pixar al carrer


– Posted on 28 juny 2012\nA Groenlàndia gairebé no hi ha carreteres. L’immens camp de gel que ocupa el 83% de l’illa les convertiria en un contrasentit. Aquí els trineus i les motos de neu són molt més útils que els cotxes. La carretera més llarga del país té uns 30 quilòmetres i surt de Kangerlussuaq, l’aeroport d’arribada a l’illa, per dirigir-se a les glaceres. La va construir l’empresa Volkswagen per provar els seus cotxes en condicions extremes.\nKangerlussuaq, nom que significa “gran fiord”, és un poble d’uns 500 habitants que va ser abans base militar dels Estats Units. Es nota, encara que han pintat els antics barracons de colors i de tant en tant pots veure algun groenlandès que t’alegra la vista amb un vestit típic molt cridaner.\nAcabada la guerra freda, la base no tenia gaire sentit i la van cedir al govern. En els antics barracons militars hi ha ara hotels, apartaments, empreses d’aviació i fins i tot un museu que reconstrueix la història del lloc. En el museu hi ha molta cosa militar, però em van cridar l’atenció un cap dissecat de bou mesquer (jo només en vaig poder veure un, i de lluny) i un cartell que proclama amb lletres enormes que “Kangerlussuaq és un bon lloc per viure”. És clar que a sota, en lletra menuda, es llegeix: “Per ordre del comandant de la base”.\nA Kangerlussuaq hi viu una espanyola. Es diu Sofía, és de Ceuta i hi va arribar el mes d’octubre passat. “L’hivern aquí és molt dur”, es lamenta. “Gairebé no hi ha llum solar i arribem a 50 graus sota zero. Quan bufa el vent polar és encara més terrible. Els preus, a més, són increïbles. Aquí tot s’importa i una patata arriba a valer dos euros”.\nQueda clar que Kangerlussuaq és un lloc límit on pots fer tres coses: tornar en el primer avió, embarcar-te per visitar la costa oest o pujar a un autobús de rodes enormes per arribar fins al gel. Si per començar elegeixes la tercera opció, veuràs com la carretera no triga a endinsar-se en la naturalesa de gran format que busquen els que viatgen a Groenlàndia. La primera visió de la glacera Russell és espectacular.\nNomés uns quilòmetres més endavant, l’acumulació de gel segueix augmentant fins a dominar completament el paisatge i empetitir l’home.\nÉs veritat que Kangerlussuaq sembla poca cosa d’entrada, però el viatge fins al gel és una bona primera presa de contacte amb aquest país que és en gairebé tot diferent de qualsevol altre.


Secció de Exconsellers del programa Línia Directa d'Andorra difusió\nLínia Directa: Exconsellers\nTertúlia amb Eduard López i Elisa Muxella\nComptem amb la presència dels exconsellers comunals Eduard López (Escaldes-Engordany) i Elisa Muxella (Andorra la Vella). Amb ells comentem les travesses en vista a les eleccions comunals i les propostes que es presenten per a l'electorat.\nTertúlia amb Bartumeu Gabriel i Jordi Cabanes\nPrograma en format de tertúlia per parlar amb els nostres convidats sobre el funcionament dels comuns. Hi han participat els exconsellers comunals Bartumeu Gabriel, d'Ordino, i Jordi Cabanes, d'Andorra la Vella.\nTertúlia amb Eduard López i Elisa Muxella (continuació)\nEns tornen a visitar els exconsellers d'Escaldes-Engordany i Andorra la Vella Eduard López i Elisa Muxella. El debat, continuació del darrer Línia Directa, s'ha centrat en la sobredimensió dels comuns i el seu pes al Consell General.\nHem comptat amb la presència dels exconsellers d´Escaldes Engordany i Andorra La Vella, Eduard Lòpez i Elisa Muxella. Amb ells hem parlat del sistema de gestió dels Comuns.\nEntrevista a Bartumeu Gabriel, Jordi Cabanes i Oliver Alís\nTres exconsellers comunals de Sant Julià de Lòria, Ordino i Andorra La Vella ens expliquen com va ser el seu mandat i les peculiaritats de la política comunal. Es tracta d'Oliver Alís, Bartumeu Gabriel i Jordi Cabanes, respectivament. Amb ells hem parlat, entre altres temes, de la gestió i dels problemes econòmics que van patir enmig de la crisi, quan els va tocar gestionar les seves conselleries.


> Recursos > iPod > transferir música d'iPod a empenta dura externa\nHola, algú si us plau em pot dir si és possible descarregar música des meu clàssic a una empenta dura externa i assumptes de copyright estarien implicats potser aturant-me tota la música que descarrega. Majoria de la música prové del meu propi CD Gràcies.\nDe vegades, vostè té la intenció de transferir música al teu iPod al disc dur extern per a reserva. Llavors, quan tingui un ordinador nou, contacta amb un accident informàtic o perdre la música al teu iPod, vostè pot tornar música a l'ordinador i iPod en cap moment. Per transferir música d'iPod al disc dur, vostè necessita alguna ajuda. Miri aquí: Wondershare TunesGo (per a usuaris de Windows) o Wondershare TunesGo (Mac). Aquest programa et dóna l'oportunitat per transferència seleccionats o tota la música en el seu iPod a empenta dura externa sense esforç.\nDescarregar la versió correcta de TunesGo a l'ordinador.\nNota: Tant Windows i Mac suport iPod Toquen corrent iOS 9, 8, 7, 6 i 5, iPod Clàssic, Tacte d'iPod i iPod shuffle. La versió de Mac no dóna suport a Tacte d'iPod 3. Aquí, vaig oferir-li tot el suport models d'iPod i el iOS admesos.\nTransferir música d'iPod a disc dur extern fàcilment\nLi mostraré com copiar cançons des d'iPod a empenta dura externa amb Wondershare TunesGo (per a usuaris de Windows). Usuaris de Mac poden seguir els passos similars per completar la transferència de la música.\nAra, instal·li aquest programa al vostre ordinador. Llançar-lo per la finestra com el screenshot per sota demostracions.\nPas 1. Connectar l'iPod i disc dur extern a l'ordinador\nUtilitzar cables d'USB per connectar tant del seu iPod i disc dur extern a l'ordinador. TunesGo es reconeixen i Mostra el seu iPod a la finestra principal, a la vegada. Si el disc dur extern és detectat per l'ordinador, ho trobareu a l'ordinador.\nPas 2. Transferir música d'iPod a empenta dura externa\nEn el fons, feu clic a "Exportació a carpeta de música". A continuació, trobar l'empenta dura externa i música de trasllat a la mateixa.\nO bé, proveu aquesta manera. Feu clic a "Mitjans de comunicació" a la barra lateral esquerra. En general, la finestra de música apareix a la dreta. Si no, feu clic a "Música" en la primera línia d'aconseguir la finestra de música. Totes les cançons en el seu iPod es mostren allà. Seleccioneu les cançons que voleu transferir. Després, feu clic a "Exportar a".\nDesprés apareix la llista desplegable, trobar el disc dur extern i esculli una carpeta per guardar la música d'iPod. Llavors, comença aquest procés de transferència de música. Assegureu-vos que el seu iPod està connectat abans que el procés s'acaba.\nA part de transferència d'arxius de música, també pot transferir llista de reproducció a empenta dura externa. A la finestra de playlist, feu clic a "Playlist" revelar totes les llistes de reproducció a la dreta vidre. Així mateix, seleccionar els seus playlists desitjat i feu clic a "Exportar a". Miri el seu ordinador fins a trobar el disc dur extern. Després, transferir el playlist a ella.\nIntenta Wondershare TunesGo copiar música d'iPod al disc dur extern.\nMiri el Video de còpia de música d'iPod a empenta dura externa\nCom per sincronitzar les fotos iPod\nCom convertir AVI a iPod


Abolició correbous vidreres | Coordinadora per l'Abolició dels Correbous de Catalunya ILP\nHome Opinió Fem camí cap a l’erradicació de la tauromàquia a Catalunya, per Helena Escoda\n26 Agost, 2019 10 Abril, 2020 Opinió\nEl 9 de maig de l’any 2.017, la Mesa del Parlament va admetre a tràmit la proposta d’iniciativa legislativa popular (ILP) la qual es va presentar amb l’objectiu d’abolir totes les modalitats de correbous que es celebren arreu del territori català. La proposta, presentada per la Coordinadora per l’Abolició dels Correbous a Catalunya (CAC), havia estat planificada per portar a terme la recollida de signatures durant la tardor de l’any 2.017, però les circumstàncies polítiques convulses i inaudites que van sacsejar el país van propiciar que l’organització de la campanya es veiés completament modificada. Finalment, donades les circumstàncies polítiques excepcionals que encara sacsegen Catalunya, el disseny de la campanya s’ha transformat i ha pres un nou camí, de fet, una drecera: l’abril de l’any 2.018, la CAC va presentar directament una proposició de llei al Parlament amb la mateixa finalitat, ja que aquesta ha esdevingut la millor via política i perquè la societat catalana ha demostrat amb escreix que és conscient que les festes tradicionals amb bous, encara que no impliquin la mort dels animals, són un abús i una forma de maltractament.\nL’any 1.988, el Parlament de Catalunya va fer Història en aprovar la primera Llei de Protecció dels Animals de tot l’Estat espanyol. Era la Llei 3/1988, de 4 de març, de protecció dels animals i les posteriors Resolucions de 7 de juny de 1.988 i de 12 de maig de 1.989, sobre espectacles i festes tradicionals amb bous, per regular, entre altres qüestions, les festes amb bous sense mort de l’animal. Aquesta llei va significar l’abolició de la mort dels bous en places no fixes i en correbous. El cas més emblemàtic fou el de la vila bagenca de Cardona, que tot i quatre anys de discrepàncies i desobediència, finalment va acatar la Llei de la Generalitat i va erradicar la sort de matar el brau.\nL’any 2.008, el poble català va demostrar la seva capacitat de mobilització de forma exemplar i a través de la ILP Prou va aconseguir que el Parlament aprovés la modificació legislativa que va permetre l’abolició de les corrides de toros (aprovada el 28 de Juliol l’any 2.010). Prou! fou la primera ILP de la Història de la democràcia que va prosperar, així i tot, la sentència del Tribunal Constitucional, derivada d’un recurs d’apel·lació presentat pel Partit Popular de Catalunya, va declarar nul·la aquesta llei l’Octubre de l’any 2.016. La notícia va suscitar una gran controvèrsia, però les curses de braus no han tornat a celebrar-se a Catalunya i el Govern de la Generalitat va prendre el compromís de no permetre un pas enrere.\nMalgrat l’abolició de les curses de braus i l’abolició de correbous en diferents municipis, la Llei 34/2010 de l’1 d’octubre permet i regula les festes populars tradicionals amb bous. L’article 6.1 del Decret legislatiu 2/2008, del 15 d’abril, pel qual s’aprovà el text refós de la Llei de protecció dels animals, prohibeix l’ús d’animals en baralles i espectacles, o en altres activitats, si els poden ocasionar sofriment o poden ésser objecte de burles o tractaments antinaturals, tanmateix si poden ferir la sensibilitat de les persones que els contemplen. No obstant això, l’article 6.2 del mateix Decret legislatiu 2/2008 exclou d’aquesta prohibició les festes amb toros o bous sense mort de l’animal (correbous) en les dates i localitats on tradicionalment se celebren. Aquesta excepció comporta una incongruència absoluta del text legislatiu i un sector majoritari de la societat catalana és perfectament conscient d’aquest disbarat.\nEncara que la majoria de correbous es concentren a unes desenes de municipis de les Terres de l’Ebre, sobretot a les comarques del Baix Ebre i el Montsià, també hi ha correbous a la Catalunya central (Cardona i Santpedor), al Camp de Tarragona (El Morell i Mont-roig) i a les Comarques Gironines (Vidreres). Això no obstant, altres municipis com Roses, Badalona, Torroella de Montgrí, Olot o Vilanova i la Geltrú han eliminat aquestes pràctiques tot i comptar amb una llarga tradició.\nHistoriadora, antrozoòloga i coportaveu de la Coordinadora per l’Abolició dels Correbous de Catalunya.\nDiari La República Checa


Què és el DIH - Digital Impulse Hub\nQuè és el Digital Impulse Hub\nEl Digital Impulse Hub (DIH) és una aliança de cambres de comerç, universitats i l’administració local per ajudar a digitalitzar les pimes i l’administració local de Catalunya. Abordem els seus reptes, donem solucions digitals i cerquem els recursos per recolzar-les en els processos de transformació digital.\nEl Digital Impulse Hub és una aposta estratègica, sense ànim de lucre, per donar suport a la transformació digital de les pimes i de l’administració local i contribuir així a l’eficiència, competitivitat i creixement econòmic de Catalunya.\nEl Digital Impulse Hub posa les darreres tecnologies digitals i creatives a l’abast dels sectors de l’administració local, la formació, la internacionalització, el comerç, els serveis i la indústria.\nUna aliança sense precedents entre l’administració local, les cambres de comerç i les universitats tecnològiques, a través dels seus laboratoris i grups de recerca.\nEl Digital Impulse Hub inicia els seus primers passos el 2018, però neix formalment el 2019, després de molts anys de col·laboració entre els seus membres en la conscienciació, la informació i la formació en digitalització, impulsant la transferència de tecnologia entre les pimes i fomentant que aquestes coneguin els grups de recerca de les universitats. Així mateix, s’ha impulsat l’e-learning, el coneixement i la implantació de tecnologies com la Indústria 4.0 entre les pimes industrials, tot reforçant el clúster de les indústries creatives (digital media) i el del sector audiovisual digital. Així com també recolzant les start-ups tecnològiques i fomentant diversos àmbits de la digitalització amb projectes transnacionals europeus.\nEl Digital Impulse Hub no està concebut des de la tecnologia cap als usuaris finals sinó des de les necessitats dels usuaris finals cap a les solucions digitals. Se centra tant en les diferents fonts d’innovació digital com també en les necessitats de digitalització dels grups objectiu: les pimes catalanes (indústria, comerç i serveis), les administracions locals i les organitzacions amb necessitats de formació a Catalunya.\nInstal·lacions / Infraestructura\nEn el mapa de Tecnologies / Sectors del Digital Impulse Hub, es poden veure clarament les capacitats, tecnologies i instal·lacions disponibles entre els membres fundadors i entitats col·laboradores del Digital Impulse Hub, que cobreixen plenament les tecnologies necessàries per facilitar la incorporació de solucions digitals d’e-business, e-commerce i e-marketing de pràcticament tots els sectors d’activitat, des de la industria manufacturera, el comerç, la distribució, els serveis i l’administració local, i l’especialització en solucions de la tecnologia aplicada a la formació, les aplicacions digitals de la industria audiovisual i creativa.\nEl Digital Impulse Hub s’ha constituït com a consorci d’entitats, per aprofitar al màxim la capacitat de generació de sinergies gràcies a la integració dels actors de la triple hèlix del territori: universitats amb gran tradició en la investigació i transferència tecnològica, empreses -pimes- representades per les Cambres de Comerç de Catalunya, i l’administració local de Catalunya. I una àmplia xarxa de suport nacional i internacional. Una suma d’esforços on cada entitat aporta la seva experiència, know-how i els seus recursos, per coordinar-los amb una finalitat comuna.\nUs proporcionem una àmplia gama de serveis i solucions a mida\nde les vostres necessitats de digitalització i tecnologia.\nConverteix-te en entitat col·laboradora


Agost 2010 | Ràdio Sant FeliuRàdio Sant Feliu\nArchives / Agost 2010\nLes Biblioteques Públiques s’han convertit, aquests darrers anys, en espais de cultura capdavanters a Catalunya. Bona mostra d’això són els resultats d’afluència de públic durant els mesos de juliol i agost, que es veu incrementada per l’arribada de turistes i estiuejants, persones de pas o amb segona residència. Sant Feliu de Guíxols, com a ciutat […]\nEl procés de licitació del projecte de piscina coberta de la mancomunitat de Palamós, Calonge i Vall-llobrega ha quedat endarrerit després que l’obertura del sobre on hi ha la proposta econòmica de l’única empresa licitadora que s’havia de fer aquest dimecres fos ajornada fins al dia 15, segons va informar Ràdio Palamós. El motiu és […]\nCada cop són més els ajuntaments que acumulen segells de qualitat que impliquen un sistema de gestió determinat i justifiquen, així, que les seves platges tenen qualitat. La bandera blava va ser el primer d’aquests segells, atorgat per la Fundació Europea d’Educació Ambiental, però cada cop hi ha més municipis que en tenen d’altres. I […]\nL’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro ha anunciat que canviarà el procediment administratiu per al servei de manteniment de les voreres del municipi després que s’esgotés el contracte de l’empresa que s’encarregava del manteniment i que facturava uns 20.000 euros mensuals al consistori empordanès. Segons va explicar el regidor de Mobilitat i Serveis municipals, Josep Maria Bas […]\nMalgrat que encara no s’acabat la campanya de prevenció d’incendis 2010 avui s’ha fet la presentació i valoració del servei local de prevenció d’incendis forestals que s’està duent a terme en els massissos de les Gavarres i Ardenya-Cadiretes. Aquesta valoració ha estat iniciativa de la Diputació de Girona i hi han participat tots els vigilants […]\nL´Ajuntament de Platja d´Aro ha iniciat els tràmits per expedientar vuit locals del centre del municipi, entre els quals n´hi ha dos de l´exalcalde Joan Giraut i del president de la FOEG, Jordi Comas, que envaïen la via pública amb les taules i cadires de les terrasses, jardineres i tarimes, incomplint la normativa municipal Segons […]\nIntenta robar de nit en un pis de Platja d'Aro però l´amo el persegueix\nEls veïns d’un primer pis en un bloc d’edificis de Platja d’Aro, situat prop de la coneguda discoteca Àtico, van sentir ahir a la nit un fort cop al pis superior seguit d’una tensa discussió i d’un rebombori. Es va tractar, segons aquesta versió, d’uns crits entre el propietari de l’habitatge i un altre home […]\nSant Feliu de Guíxols programa la Sisena Mostra de Teatre Amateur amb obres de gran qualitat\nL’Agrupació Teatral Benet Escriba va establir fa sis anys un conveni amb l’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols per impulsar una experiència teatral: la Mostra de Teatre Amateur. Ha estat una experiència més que exitosa, com ho demostra el volum de públic que registra any rere any. És un certamen que reuneix amants del teatre […]\nOperació tornada de relativa tranquil·litat\nLes carreteres gironines van registrar ahir una relativa tranquil·litat fins al migdia d’ahir en plena operació tornada de les vacances d’estiu, tot i que a partir de la tarda es van formar les habituals retencions als accessos de la Costa Brava. Segons el Servei Català de trànsit, a partir de les tres de la tarda […]\nCap a 600 joves participen en els casals d'estiu\nCap a 600 joves fins a 15 anys han participat en les activitats organitzades per la regidoria de Joventut de Castell-Platja d’Aro sobre educació en el lleure. Les activitats duraran fins a la primera setmana de setembre. Amb relació al Casal Juvenil d’Estiu, hi han participat 21 nois i noies. Pel que fa a l’equip […]


Enviar aquesta notícia per e-mail Imprimir aquesta notícia societat 29. 09. 2021 Compartir a Twitter Compartir a Facebook\nEntrepans amb noms propis de Santa Eulàlia, l'original idea del Braulio\nEl restaurant ha creat una carta que dona suport al petit comerç del barri\n"Et ve de gust un entrepà AESE? No, jo prefereixo menjar un Matagana". Aquesta conversa, fictícia, pot ser totalment real si un decideix anar a dinar o sopar al Braulio, local de l'Avinguda Carrilet. El restaurant ha decidit crear una carta amb nom de comerços, botigues i negocis de Santa Eulàlia. L'objectiu, donar suport al barri.\n"La idea va sorgir al confinament. La gent del barri em va ajudar molt i vaig pensar a donar un cop de mà a les botigues", explica Isabel de la Morena, propietària del Braulio i ideologa d'aquesta original iniciativa. "La gent té curiositat, em pregunta on estan els llocs... Fins i tot jo he descobert coses, com la botiga d'electrodomèstics Activa, que no la coneixia", sentencia.\nEntre els propietaris dels comerços, sorpresa i agraïment. Idima Modes és una botiga de roba situada al carrer Mestre Carbó i també una de les amanides de la nova carta. Les propietàries, les germanes Merche i María Isabel Díez, reconeixen que els hi va fer molta il•lusió i que dinen sovint al Braulio. "Em va genial perquè a casa mai menjo amanida i vinc aquí a menjar-me la del meu negoci", bromeja Merche. "És una idea molt original. Fa que clients nostres vagin al Braulio a tastar l'amanida i també que clients del Braulio ens coneguin", completa María Isabel.\nLa carta està plena de referències al barri, des d'entitats culturals i veïnals, com Skamot Diabólik o la Comissió de Festes, a negocis més recents com l'Enano Friki. Ara comença una curiosa cursa, per saber quin és el negoci del barri que triomfa més a la carta del Braulio: "Tots els entrepans tenen molta demanda però un que surt molt és Pallarès (perruqueria del carrer Santa Eulàlia). També el Collado (botiga de mobles prop del mercat) té èxit", apunta Isabel de la Morena.\nMés enllà de la simpàtica competició per ser l'entrepà o amanida més demandat, cal valorar positivament la iniciativa del Braulio, també un dels locals més coneguts de Santa Eulàlia. D'una forma ben senzilla està demostrant la seva implicació amb el barri.


El TSJC tomba un nou intent de la Generalitat d'endarrerir el buidatge de Vacamorta • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl TSJC tomba un nou intent de la Generalitat d’endarrerir el buidatge de Vacamorta\nEls jutges consideren que el recurs del gover li "repugna" perquè el considera "una burla a la sentència" que ja s'havia dictat el 2015\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya ha tombat un recurs que havia posat la Generalitat a l’ordre de buidar l’abocador de Vacamorta, a Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l’Heura. Els jutges consideren que el recurs del gover li “repugna” perquè el considera “una burla a la sentència” que ja s’havia dictat el 2015.\nSegons expliquen diversos mitjans, el TSJC vol que es faci d’una vegada la retirada d’escombraries, després d’anys en què han arribat diverses sentències en contra de l’abocador. L’espai es va acabar tancant del 2014 per problemes en la concessió de la llicència. La justícia obliga que es restitueixin les característiques que tenia la zona abans que hi arribéssin les primeres escombraries.\nEl recurs de la Generalitat demanava més temps per fer la retirada. Però el TSCJ creu que això és una falta de respecte. Creu que la hauria tingut prou temps per preparar-la.\nUn avantprojecte del govern de buidatge de l’abocador de Vacamorta projecta un cost que va dels 81 als 159 milions d’euros. A més, el seu buidatge podria fer-se en un període que aniria des dels cinc als 37 anys en funció del mètode que s’emprés.\nArticle anteriorLa Santa Market tanca amb rècord de 150.000 visittants\nArticle següentCruïlles exigeix a Calvet reunir-se per decidir com buidar Vacamorta


NUTRICAN JUNIOR LARGE - Agricaldes\n> Gossos>Aliments Secs>Nutrican>NUTRICAN JUNIOR LARGE\nPer gossos petits de totes les...\nPer gossos petits de totes les raçes (30 - 90 kg) amb pollastre d'alta qualitat per a la bona digestió.\nCOMPOSICIÓ: farina de carn de pollastre (20%), pollastre sec (16%), blat de moro, blat, pomes seques (una font de prebiòtics), greix de pollastre (conservat amb tocoferols), llevat de cervesa, fetge de pollastre hidrolitzat ( 2%), oli d'arengada (1%), algues seques (0,2%) (una font de prebiòtics) closques de crustacis hidrolitzats (0,026%) (una font de sulfat de glucosamina), cartílags hidrolitzats (0,016%) ( una font de sulfat de condroitina), iuca (0,01%).\nCONSTITUENTS ANALÍTICS: proteïna crua 26,0%, contingut de greix 15,0%, humitat 10,0%, cendra bruta 6,5%, fibra bruta 3,0%, calci 1,5%, fòsfor 1,1%, sodi 0,1%.\nADDITIUS NUTRICIONALS PER 1 KG: vitamina A (E672) 18 000 UI, vitamina D3 (E671) 1 500 UI, vitamina E (α-tocoferol) (3a700) 500 mg, L-lisina (3.2.3.) 25 mg, DL -metionina (3.1.1.) 125 mg, coure (E4) 20 mg, ferro (E1) 75 mg, zinc (E6) 85 mg, manganès (E5) 36 mg, iode (I2) 0,7 mg, seleni ( E8) 0,2 mg. Conté antioxidants aprovats per la UE.\nOMEGA 3: 0,27% OMEGA 6: 1.9%\nPROTEÏNA 26% GREIX 15%\nMETA BOLIZABLE ENERGY 3 800 KCAL / KG


La mobilització unitària omple Madrid de color lila i multiplica l’assistència de la marxa antitrans\nUna marea morada, formada per milers de dones, des d'Atocha fins a la Plaça de Colón J.J. Guillén / EFE\nMadrid"No era el moment de fer dues manifestacions amb el panorama que tenim. Ho porto malament, la veritat. Esclar que pensem diferent, però les dones hem d’estar unides". Ana Isabel Gómez- Escalonilla no amaga el seu disgust per la convocatòria d’una marxa alternativa a la unitària de les feministes contràries a la llei trans. Ella ha vingut amb les seves dues filles adolescents, que porten mascareta, samarretes i mocadors liles. En realitat el que es veu des de la plaça d’Atocha, punt d’inici de la manifestació, és una autèntica marea lila, amb una presència molt transversal de joves, famílies i dones més grans. Al final, la fractura del moviment feminista no és tal, perquè la marxa alternativa només reuneix entre 3.000 i 5.000 persones, segons la Delegació del govern espanyol. A la unitària n'hi ha unes 30.000.\n“Portem dos anys sense veure’ns, noies, i hem de cridar ben fort!” A la capçalera de la manifestació tenen clar que allà no hi sobra ningú. “Les companyes trans són les nostres companyes, que quedi clar: aquesta és una manifestació transinclusiva!”, crida megàfon en mà la portaveu. I el públic respon amb un lema que provoca urticària entre les feministes que han convocat a la mateixa hora però en un altre lloc: “Hi ha dones que no tenen vagina!”\nLa manifestació és un mosaic que va des de les diverses ministres que hi participen fins a col·lectius anarquistes\nLa manifestació és un mosaic que va des de les diverses ministres que hi participen fins a col·lectius anarquistes. A la marxa hi ha la vicepresidenta primera, Nadia Calviño, i la ministra d’Igualtat, Irene Montero, però també Isabel Rodríguez, Carolina Darias o Pilar Alegria. Així, a pocs metres de distància, et trobes des de tribus urbanes fins a senyores amb abric elegant i xapa feminista. L’ambient, però, és festiu, tot i que les anticapitalistes aprofiten per cridar contra el govern i contra Yolanda Díaz per la reforma laboral.\nEl debat sobre la guerra és present en moltes pancartes i cartells, la majoria de caràcter pacifista genèric amb la paraula “Pau” o “No wars”, però també es veu algun “Stop Putin”. Hi ha crits contra l’OTAN, però no són majoritaris. On sí que hi ha molta unanimitat és en la defensa de l’abolició de la prostitució. Un dels lemes apel·la directament als homes i afirma: “Es prostitueixen consciències, no els cossos de l@s pobres”.\nLa manifestació alternativa feminista del 8M a Madrid  LUCA PIERGIOVANNI / EFE\nLa Marta, que espera pacientment l’inici de la marxa, no veu perill de fractura en el moviment: “Cadascú es pot manifestar pel que cregui convenient. Jo he vingut a aquesta perquè s’ajusta més al que jo penso”. La manifestació avança de forma una mica caòtica i hi ha moments en què uns venen i altres tornen. L’Ajuntament ha il·luminat el seu edifici amb focus lila, igual que l’estàtua de Cibeles. Curiosament (o no tant), la presidenta madrilenya, Isabel Díaz Ayuso, és fora de viatge. Això sí, algunes diputades del PP fan acte de presència a la manifestació alternativa, igual que l’escriptora Lucía Etxebarria, on coincideixen amb feministes clàssiques com l’exdiputada del PSOE Ángeles Álvarez. Ara caldrà veure si, després de l’experiència, hi torna a haver dues convocatòries.


El Consell prepara un expedient contra el batle per infracció urbanística greu\n22 abril 2021 22:47\nLa institució insular suspèn l'interès general de les quadres i la casa del popular Sebastià Vidal\nDeixant de banda l'escàndol, el batle saliner se sumà a l'espectacle eqüestre. Vidal participà a la Festa del Cavall pels carrers del poble. La polèmica pot esperar.\nUn expedient per infracció urbanística greu amenaça el batle de ses Salines, Sebastià Vidal (PP), una vegada que el Consell de Mallorca ha pres la decisió de suspendre l'interès general que li havia concedit aquest mateix any per a la instal·lació de les quadres d'un centre hípic de l'Agrupació Cavallista.\nDesprés de la suspensió de l'interès general d'aquest projecte (que venia avalat per 11 regidors conservadors d'altres municipis), acordada dimarts passat, vindrà un dur expedient per infracció urbanística que pot suposar una sanció econòmica important per al batle o l'ordre de demolició del que s'ha construït -a més de les quadres, una casa del propi batle, tot això en un espai de menys de 9.000 metres quadrats. Les fonts consultades indicaren que «no és legalitzable» l'ampliació de la casa del batle, aprofitant la concessió de l'interès general.\nDesprés de ser inspeccionada la zona, arran d'un recurs pendent de resoldre, el Departament d'Ordenació del Territori del Consell descobrí que les obres no s'ajustaven a l'interès general. Aquest assumpte, pel que ha pogut saber aquest diari, va més enllà d'una disputa per una qüestió urbanística i UM (el partit que governa el Consell) la utilitzarà políticament. El fet que 11 batles populars 'donassin la cara' per Vidal i que diverses conselleries optassin per informes favorables, preocupa serioment a Unió Mallorquina que, en un moment delicat de les seves relacions amb el PP, veu cada vegada més gests de «deslleialtat» per part del Partit Popular.\nAquest assumpte també està causant una gran tensió interna en el mateix PP i alguns d'aquests regidors declararen que s'havien equivocat en donar suport a un projecte que no compleix la normativa.\nEl Consell de Mallorca no vol donar, de moment, cap detall de la seva estratègia i el mateix ocorre amb Unió Mallorquina, que ni confirma ni desmenteix que pensi explotar políticament aquest assumpte en el seu duel amb el PP després del que passà a Calvià.


El PP demana limitar les ajudes als immigrants que porten "poc temps" a Catalunya\nLa formació d'Alícia Sánchez-Camacho vol que s'estableixin uns anys mínims d'empadronament per accedir a certes prestacions socials encara que no especifica quines\nTambé demana que s'apliqui el decret que exclou els immigrants indocumentats de la sanitat pública.\n26/05/2013 - 15:13h\nLa presidenta del Partit Popular de Catalunya, Alicia Sánchez-Camacho.\nEl Partit Popular de Catalunya vol negar l'accés dels immigrants nouvinguts a alguns ajuts socials i reservar-los a persones que justifiquin un cert període de temps empadronades a Catalunya. Així ho recull una moció que presentarà la formació liderada per Alícia Sánchez-Camacho al Parlament de Catalunya.\nEn el text, que conté diverses propostes per a la reforma de polítiques migratòries a Catalunya, el PP també insta el Govern català a aplicar el Reial Decret que exclou els immigrants indocumentats del accesso a la sanitat pública. El govern català havia decidit obrir de nou aquest servei públic a aquest col.lectiu, amb la condició de portar tres mesos empadronat per a l'accés a l'atenció primària i un any per a l'atenció especialitzada.\nLa idea de limitar l'accés a les ajudes socials no és nova en el Partit Popular. L'actual alcalde de Badalona, Xavier García Albiol, va guanyar les eleccions d'aquest municipi barceloní amb un discurs similar i va prometre negar les ajudes socials "no bàsiques" ofertes per l'Ajuntament a persones que acaben d'instal.lar a la ciutat. Durant la campanya per a les eleccions autonòmiques del novembre passat, Alicia Sánchez-Camacho va exigir un mínim de 18 mesos d'empradonament per accedir a determinades prestacions socials. No obstant això, ni durant la campanya, ni en la moció que es presentarà pròximament s'han especificat quines prestacions estarien incloses en aquestes mesures.\nEl PP demana també que els municipis comuniquin a la policia la identitat d'aquelles persones indocumentades que estiguin empadronades en el seu territori. També reclama que la presentació d'un passaport o una targeta de residència sigui obligatòria per la inscripció en el padró municipal.\nD'altra banda, la moció recull una proposta recurrent del PP, la de prohibir l'ús del burca al carrer i als espais públics. També vol prohibir l'ús del vel als centres educatius per part de les menors de 16 anys.\nFinalment, un dels punts del text insta el Govern català a introduir el castellà com a llengua vehicular a les classes ofertes als immigrants nouvinguts.\n| 26/05/2013 - 16:36h\nLa doctrina Garcia Albiol sembla imposar-se. Ara, si tenen 2 milions per comprar deute els hi donaran la nacionalitat espanyola. Amb els pobres racisme i amb els rics són còmplices


S'acosta un llarg estiu - El triangle\nNo entra cap promoció al Cos de Bombers de la Generalitat des del 2009\nLa calor, que enguany s’ha encaparrat en transformar l’hivern en primavera, amenaça amb deixar les mancances del cos de Bombers a la vista de tothom, i de pas, de fer posar vermella -de vergonya- la cara d’algun càrrec del Departament d’Interior.\nDes del 2009 no entra cap promoció al Cos de Bombers de la Generalitat. Des d’aleshores, entre baixes per jubilació, per segona activitat o per defunció la plantilla, de 2.500 efectius, s’ha aprimat en unes 270 persones. A raó d’una cinquantena per any. Ja han començat les mobilitzacions i les negociacions posteriors amb Interior. De moment, la manca d’acord entre les parts fa que alguns bombers augurin, a més d’un increment del to de les protestes, un estiu que se’ls farà molt llarg, per l’increment d’hores de treball i pel risc de no poder complir amb tots els protocols de seguretat durant les sortides que efectuïn.\nCalaf (Bages) ja ha patit l’incompliment de la cartera de serveis de la Generalitat, que obliga els Bombers de les poblacions que tenen parcs professionals a personar-se al lloc de l’accident en 20 minuts o, en cas d’incompliment, algú del Cos ha d’avisar l’Ajuntament. Com que un dels parcs principals de l’àrea, a Manresa, estava sota mínims i a Calaf només hi havia dos bombers (se’n necessiten 3 per poder obrir) els dos bombers de Calaf es van desplaçar a treballar a la capital de Bages, de manera que el parc del municipi de l’Anoia, aquell dia va haver d’abaixar la persiana per manca de personal. Aquell dia, un foc va destruir una propietat al municipi de Calaf. La dotació que vingué de Manresa va trigar més de vint minuts a arribar. Per sort, no hi va haver víctimes.\nPitjor va ser un cas ocorregut la matinada del 7 al 8 de març, quan es va declarar un foc d’habitatge a Montcada i Reixac que va acabar amb un mort i un bomber ferit per cremades. Les dotacions d’ajuda van arribar tard perquè s’havia declarat a la mateixa hora un incendi a Santa Coloma. La manca d’efectius fa que la simultaneïtat de serveis perfori sense contemplacions la xarxa de rescat dissenyada per Interior.\nPrevGuia de les primeres primàries obertes a Barcelona


El Consell Superior ‘redueix’ cinc anys l’experiència dels aspirants a la plaça de magistrat del Tribunal de Corts - Altaveu el diari digital d'Andorra\n24/04/2019 (18:45 CET)\nEn menys d’una setmana, el Consell Superior de la Justícia ha rebaixat en cinc anys el temps d’exercici professional jurídic necessari per poder optar a la plaça de magistrat a temps parcial al Tribunal de Corts. El BOPA publica aquest dimecres una rectificació de l’edicte inserit la setmana passada al mateix butlletí en què es deixa constància que s’ha detectat un error i s’esmena.\nL’errada no ha passat inadvertida per a molts professionals del sector. De valoracions sobre la rectificació de l’error se n’han fet de molts diferents i, en tot cas, moltes de les fonts consultades han assegurat que abans de manifestar res caldrà estar molt atent a l’experiència que acrediti la persona que acabi essent escollida per al lloc de treball.\nEn un llarguíssim edicte, la setmana passada es deixava clar que “poden participar en el concurs obert de juristes els secretaris judicials, els advocats i els altres titulats en l’àmbit del dret que hagin exercit de forma efectiva professions de caràcter jurídic almenys durant vint anys.” L’errada detectada i esmenada és que en lloc del “durant vint anys” hi havia de dir “durant quinze anys”.


Apple crea una experiència virtual per als més petits - Regió7\nJa està obert el termini per a la inscripció al Campament d'Apple, que tindrà lloc entre l'11 i el 31 de juliol\n06·07·20 | 18:05\nA través de la web Campament d'Apple a casa, és possible descarregar un quadern d'activitats per aprendre noves maneres de crear vídeos, art i disseny, i programar. El quadern permet que cada un el completi al seu ritme. Inclou sessions virtuals d'orientació en directe a manera de guia i sessions virtuals de preguntes i respostes per contestar els dubtes que els pares o els nens puguin tenir. Aquestes sessions tindran lloc entre l'11 i el 31 de juliol.\nEntre les sessions del programa hi ha el Projecte de vídeo: Millora el teu barri, en el qual s'anima a gravar un vídeo d'un minut amb un missatge per ajudar a millorar el barri. També hi ha el Projecte d'art i disseny: Dissenya un lloc on ser feliç, en el qual, a través d'una pluja d'idees, cada participant farà realitat en un dibuix un lloc on ell i la seva família puguin ser feliços. Finalment, el Projecte de programació: Aprèn a programar un robot ajudant permet que els petits programin el seu propi robot utilitzant tècniques bàsiques de Swift Playgrounds.\nEl registre és gratuït i pot fer-se a la web Campament d'Apple a casa, una pàgina des de la qual es pot descarregar el quadern d'activitats, tenint instal·lada l'aplicació gratuïta Pages. Els participants poden apuntar-se a les sessions dirigides pels creatius de l'Apple Store, són de 30 minuts (orientació) o 60 minuts (preguntes i respostes) i tenen lloc a través de Webex. Es pot utilitzar Mac, iPad o iPhone.


Gatcombe Park - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ncasa de camp anglesa\nDistricte no metropolità Stroud\nMarket town Minchinhampton\n51° 41′ 36″ N, 2° 10′ 25″ O / 51.6933°N,2.17361°O / 51.6933; -2.17361\nMonument classificat com a grau II*\nGatcombe Park és la residència privada de camp de la princesa reial Anna del Regne Unit. Situada al comtat de Gloucestershire entre els pobles de Minchinhampton i d'Avening i a cinc milles al sud de Stroud.\nLa finca de Gatcombe Park fou adquirida per la reina Elisabet II del Regne Unit l'any 1976 per la princesa reial i el seu primer espòs, el capità Mark Phillips. Prèviament, la finca havia estat propietat de lord Butler de Saffron Walden que l'havia heretat del seu sogre, Samuel Courtauld. Alhora, Coutauld l'havia adquirit de la família Ricardo, propietaris d'aquesta finca des de 1814.\nConstruïda entre 1771 i 1774, la casa de Gatcombe Park fou edificada per Edward Sheppard. Edificada amb pedra de Bath, la casa conté sis dormitoris principals, quatre habitacions de recepció, una biblioteca, una sala de billar i una de música.\nLa casa fou restaurada i redecorada per la princesa reial i el seu primer espòs que s'hi traslladaren el mes de novembre de 1977. L'any 1978 la finca cresqué amb la compra de la Granja d'Aston, una finca limítrof. Actualment, Gatcombe Park té 730 acres (prop de 3 quilòmetres quadrats), dels quals prop de 200 són forestals.\nAvui en dia, la princesa reial i el seu segons espòs, l'almirall Timothy Laurence, viuen a la casa principal de Gatcombe, mentre que el capità Mark Phillips i la seva segona esposa viuen a la Granja d'Aston.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gatcombe_Park&oldid=21462686»\nPalaus del Regne Unit\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 jul 2019 a les 09:18.


El cap de setmana no podia haver transcorregut amb millors sensacions per als equips de L’Alqueria del Basket que disputaven tornejos fora de la major infraestructura de planter d'Europa.\nAhir al matí, el Cadet A masculí, disputava la final del torneig de Genovés, com a colofó a una gran actuació que li va valdre per a superar prèviament l'amfitrió i a Joventut de Badalona. Els taronja no van poder alçar el títol, però van lluitar fins al final davant d'un enorme Gran Canària que es va imposar per 64-72.\nPoc després, es disputava la final del Torneig FYM de Nerja. El combinat de jugadors infantils de primer any de València Basket s'havia ficat en la lluita pel títol després d'arrasar als seus rivals i véncer en semifinals al Real Madrid en un gran partit (63-71). L’enfrontament va ser igualat fins al final, però un triple en els últims segons li va valdre la competició a un València Basket que va acabar emportant-se el partit per 75-71. Pablo Navarro va ser triat a més MVP de la competició.\nEls resultats aconseguits són un reflex del treball que es continua fent en L’Alqueria del Basket, que continua donant els seus fruits. Els dos equips tornaran esta setmana a la normalitat i continuaran amb el seu treball en la major instal·lació de bàsquet base del continent.


Pingtwitter - matalàs de molles interiors o de molles de butxaca: 5 coses que cal tenir en compte en comprar un matalàs de molles\nVoleu comprar un matalàs de molles interiors o molles de butxaca? Les compres de matalassos poden ser confuses. Esbrinar elmillor matalàsper a vosaltres és una elecció molt personal, però hi ha algunes preguntes clau que us ajudaran a restringir la vostra elecció. Aquí és on entrem. Hem fet una investigació exhaustiva perquè no hagueu de fer-ho i us explicarem les cinc coses més importants que heu de tenir en compte abans de comprar un matalàs de molles interiors o de molles de butxaca.\nAquest tipus de matalàs conté molles individuals que es mouen independentment les unes de les altres (a les seves 'butxaques' pròpies), cosa que significa que poden adaptar-se a la forma del cos i proporcionar un suport adaptat, a més de minimitzar la transferència de moviment per no molestar el llit. company. No esteu 100% segur que voleu un matalàs de moll? Consulteu el nostreescuma de memòria vs matalàs de mollprimer explicador.\nSi no us podeu permetre un matalàs completament nou, què us sembla comprar-ne un best-mattress-us-2020-topper?\nFeu que la vostra compra duri més amb un dels fitxers best-mattress-us-2020-protectors\nProveu unrastrejador del sonper esbrinar quant descansa cada nit\n1. Quant vull gastar?\nEls matalassos de molles de butxaca varien enormement de preu, des de sospitosos fins a costosos. A grans trets, obteniu el que pagueu, però aneu a la nostra pàginamillor guia de matalassosper a les nostres millors opcions. Tingueu en compte també els extres: les marques de matalassos més cares solen oferir un període de prova per veure com us avanceu amb la vostra compra, mentre que amb marques barates és possible que només hagueu d’anar-hi. Tingueu també en compte que les marques de matalassos solen tenir vendes, de manera que una bona tàctica és triar un matalàs car, però espereu fins que hi hagi un descompte que el faci més assequible. Dirigiu-vos al nostreOfertes de matalassos de Black Fridayresum per buscar els millors estalvis en aquest moment.\n2. Quantes molles hi ha?\nCom a norma general, com més molls de butxaca dormiu, millor. Això és degut a que, com més gran sigui el nombre, major serà el suport que obtindreu del matalàs, cosa que significa menys molèsties al son i una nit més tranquil·la.\nSovint n’hi haofertes de matalassos baratsdisponible; per tant, com escolliu el millor dins del vostre pressupost? Un matalàs de molles interiors o de moll de butxaca molt barat tendirà a tenir al voltant de 600 molles, mentre que un bon matalàs en tindrà més de 1000. Això vol dir que, si sou més pesats, és possible que necessiteu alguna cosa més com 2000 molls per a un suport adequat.\nTanmateix, desconfieu lleugerament de les empreses que ofereixen un recompte de primavera realment elevat (alguns citen més de 10.000 primaveres). De vegades, un recompte sospitosament alt pot significar que el matalàs està ple de molles molt petites, en lloc de molles de butxaca de mida completa. En aquest cas, el suport addicional serà mínim.\n3. Quina fermesa té?\nEl gruix del fil utilitzat per a les bobines (conegut com a calibrador de bobines) influirà en la fermesa del llit. Tanmateix, no cal que us enganxeu amb això: la majoria dels fabricants proporcionaran una classificació de la fermesa del matalàs, cosa que proporciona una bona pauta de partida. Una qualificació d’1 és la més suau i 10 és la més ferma, i la majoria caurà entre potser 4 i 8. Moltes gammes de matalassos interiors oferiran algunes opcions amb diferents nivells de fermesa, de manera que podeu escollir la que us agradi ( aquesta gamma és menys comuna amb els models només amb escuma de memòria, on sol haver-hi una sola opció de fermesa).\nUn matalàs de molles interiors o de molles de butxaca està dissenyat per equilibrar la distribució del pes i empènyer contra el cos per mantenir la columna vertebral en un alineament saludable. També solen tenir capes superiors més suaus i suaus per a més comoditat. Les persones més pesades, en particular, es podrien beneficiar d’aquest sistema de suport de molles enrotllades, ja que podrien trobar que s’enfonsen a través de les capes d’escuma superiors i acaben recolzant-se a la secció base més dura.\n4. De què està feta la capa superior?\nTot i que el nombre i la mida de les bobines són un factor de la comoditat i el suport del matalàs, també és important tenir en compte la capa superior. Per a una comoditat màxima, us recomanem que busqueu un matalàs amb una capa superior d’escuma de memòria o gel (coneguda com a matalàs híbrid); d’aquesta manera obtindreu una mica de l’alleujament de la pressió d’un matalàs d’escuma, però amb el suport i el rebot de molles. Altres matalassos tenen una capa superior de felpa o poliespuma per proporcionar aquesta suavitat. La qualitat, el material i el gruix poden marcar una gran diferència en la sensació del matalàs.\n5. Quina intensitat té?\nLes molles interiors són conegudes per ser inflables i tendeixen a sentir-se posat a sobre del llit en lloc d’enfonsar-se al llit (que és el que fa l’escuma de memòria). Gràcies a l’elevació d’un matalàs amb molles de butxaca, us ofereixen una mobilitat excel·lent perquè pugueu moure’ls fàcilment. Els matalassos més cars s’adaptaran al vostre perfil corporal i proporcionaran una combinació perfecta de elasticitat i conformitat. Aquests solen agradar als malalts d’esquena, als quals no els agrada la sensació d’enfonsar-se, que es pot obtenir amb un matalàs d’escuma de memòria.\nLes molles poden ser pitjors per a la transferència de moviment que les escumes (és a dir, podeu sentir que la vostra parella es mou una mica), però si aneu a buscar un matalàs amb molles de butxaca individuals, això ajudarà a combatre el problema.\n6. Què tan transpirable és?\nUna característica que defineix un matalàs de molles interiors o de molles de butxaca és la seva transpirabilitat, ja que les bobines permeten el flux d’aire de manera natural. Si tendeix a dormir calent, un matalàs amb molles de butxaca és una opció millor que l’escuma de memòria, perquè no s’escalfarà massa.\nTot i això, encara hi ha diferències subtils entre les diferents marques de matalassos de suspensió. Els principals punts constructius a tenir en compte són si les bobines estan embutxacades individualment (per transpirabilitat) i quin tipus d’escuma (i quant) hi ha a la capa superior. A més, l’espai entre les bobines significa que una molla interior o un matalàs de molles de butxaca pot proporcionar la llar acollidora perfecta per als àcars de la pols.\n7. Quant durarà?\nSi busqueu un matalàs de molles interiors o de molles de butxaca més barats, és possible que trobeu que no dura massa bé i comença a caure. Els matalassos Innerspring poden perdre el 16% del seu suport només el primer any. Amb una mica de cura, podeu fer que el matalàs de la molla interior duri una mica més; només cal que el gireu cada mes per millorar la forma i la durabilitat.\nA més, la majoria dels matalassos comptaran amb una generosa garantia per a una major tranquil·litat. La norma és de 10 anys, però no és estrany veure garanties de 25 anys, ni tan sols de tota la vida. Preneu atenció als detalls de la garantia a l’hora de prendre la decisió. I recorda, t’ho recomanasubstituïu el matalàscada 7-10 anys de totes maneres.\nEls nous entrenadors mitjans Columbia SH / FT desdibuixen la línia entre el sender i el paviment\nRevisió d’auriculars B&W P3


TV Digital Ontinyent, autor a TV Digital Ontinyent - Pàgina 30 de 597\n16/01/2020\tCultura, Ontinyent\nEl passat diumenge 12 de gener es va disputar una nova edició del Cross d’Alcoi, en el qual els atletes del CAVA-Stocklogistic aconseguiren tres pòdiums, en una prova que va destacar pel fred i el fang. Isabel Cháfer va ser la gran protagonista en aconseguir un espectacular triomf en la categoria sub10, seguida en quart lloc de Núria Gómez i en el setè per Laia Mollà, mentre que en xics Joel Gandia finalitzava sisè. Tots quatre tenen un gran futur per davant. En la categoria sub12 Roberto Soriano acabava el 11. En la categoria sub14, tercer lloc per a Ferran Reig, cinquè per a Dani Sanchis, desé per a Gabriel Donat, 14è per a Cristian Herrero, 17è per a César Mira i 22è per a Marcos Ferri. En xiques, vuité lloc per a Àfrica Chorques, mentre que Carla Bernabeu era la 26 i Carla Garcia la 31. En categoria sub18, …\n16/01/2020\tEconomia, Ontinyent\nEl Club Triatló Ontinyent ha donat per iniciada la temporada 2020 amb la participació al duatló celebrat al rircuit Ricardo Tormo. Tot i que la prova principal està formada per 5.500m de carrera a peu, 19’2km de ciclisme i 2.700m de carrera a peu, el passat diumenge 12 de gener el circuit d’automobilisme de Xest va acollir les proves del Duatló Escolar dels Jocs Esportius de la Comunitat Valenciana Vialterra. Pel que fa a la categoria absoluta, els duatletes Fran Calabuig i Ana Sanz s’estrenaven com a atletes del Club Triatló Ontinyent en una prova oficial, aconsseguint la 7a i la 169a posició de la classificació general respectivament. Pel que fa a les i als joves duatletes del Club Triatló Ontinyent, Paco Martí, Teyo Cantos, Andreu Bataller i Ana Maria Candrea van prendre l’eixida en categoria cadet. En categoria infantil, Mireia Albero, Javi Lletí i Hector Tolsà van representar el …\n16/01/2020\tOntinyent, Política\nSegons el PP d’Ontinyent “L’autobús urbà segueix d’actualitat després de la presentació en societat i mitjans de la nova imatge d’un dels vehicles assumits per part de l’ajuntament”. Des del Partit Popular d’Ontinyent insisteixen que “tal com ja van dir en el ple, no és or tot el que rellueix, pel que respecta a les condicions dels vehicles assumits per a prestar el servei gratuït, una crítica constatada davant les múltiples les crítiques abocades en xarxes socials”. Així mateix des del PP ontinyentí han criticat i qualificat de desproporcionat el desplegament de cinc polítics de l’equip de govern de Jorge Rodríguez, alcalde inclòs, que es van desplaçar a la plaça Coronació, on estava aparcat l’autobús, per a fotografiar-se. “És d’una important desmesura, que aquest govern de Jorge Rodríguez envie una ‘súper’ notícia del que en definitiva és la repintada d’un autobús antic, retolat amb il·lusionada propaganda i del qual estem …\n14/01/2020\tFestes i tradicions, Moros i Cristians\nEl portaveu Nico Calabuig ha demanat a la regidora de Transport Públic, Imma Ibàñez, que precise els detalls sobre el nou vehicle que prestarà servei en la ciutat, i ha destacat que aquest anunci demostra "el treball d'oposició exigent, responsable i útil de Compromís en defensa dels interessos de la ciutadania d'Ontinyent"\nCaixa Ontinyent ofereix ajornaments en el pagament de préstecs dels seus clients afectats per la crisi del Covid-19… https://t.co/6aIuNDVA9I1 hora ago


L'Ajuntament ofereix una quinzena de tallers per a la gent gran que fomenten un envelliment actiu | Ajuntament de Sant Joan Despí\nInici/Despí Notícies/Gent gran/L'Ajuntament ofereix una quinzena de tallers per a la gent gran que fomenten un envelliment actiu\nL'Ajuntament ofereix una quinzena de tallers per a la gent gran que fomenten un envelliment actiu\n09/09/2021 - Gent gran\nL'Ajuntament de Sant Joan Despí organitza una nova edició dels tallers de la gent gran, un conjunt d'activitats per promoure l'autonomia personal i el manteniment de la salut i el benestar de les persones grans de la ciutat.\nEn total, per aquest curs 2021-2022 s'ofereixen una quinzena de tallers de diferents disciplines: memòria, noves tecnologies, activitat física...\nEls tallers volen fomentar l'envelliment actiu de la gent gran i són una bona oportunitat per conèixer gent, aprendre coses noves, moure's i passar-ho bé.\nEs fan a diferents equipaments de la ciutat: al Centre de Gent Gran Cirerers, al Centre Cultural Mercè Rodoreda, al Centre Cívic de Torreblanca, al Foment Cultural i Artístic, al parc del Mil·lenari, al parc de la Fontsanta i a Tennis Despí.\nD'una banda, hi ha els tallers cognitius, tecnològics i culturals, que abasten els tallers de memòria, creixement personal, costura, anglès i informàtica. D'una altra banda, trobem els tallers d'activitat física: de gimnàstica de manteniment, gimnàstica terapèutica, taitxí, ioga, coreografies, dansa, zumba i pàdel.\nEls tallers de la gent gran estan adreçats a persones més grans de 60 anys que no estan en actiu; a persones més grans de 50 anys que siguin pensionistes amb grau d'invalidesa permanent i absoluta; a vidus o vídues més grans de 55 anys, i a persones més joves de 60 anys que no estiguin en actiu i que siguin cònjuges de persones més grans de 60 anys.\nLes inscripcions als tallers són del 13 al 30 de setembre de 2021 i es poden fer per tres vies:\nPresencialment: lliurant el full d'inscripció al Centre de Gent Gran Cirerers (c. Sant Francesc de Sales, s/n)\nTelemàticament: enviant el full d'inscripció per correu electrònic a l'adreça gentgran@sjdespi.net\nTelefònicament: trucant al 93 749 73 97\nUn cop tancat el termini d'inscripció, es realitzarà un sorteig per determinar l'assignació de places. Els tallers començaran durant la setmana del 2 al 5 de novembre.\nTrobareu tota l'oferta de tallers i el full d'inscripció a sjdespi.cat/tallers-de-la-gent-gran\nA més dels tallers, l'Ajuntament organitza altres activitats lúdiques i culturals adreçades a la gent gran: sessions d'higiene i orientació postural; tertúlies literàries; grups de pràctica del català; sessions per aprendre a moure's per les xarxes socials o a utilitzar dispositius digitals com tauletes o telèfons mòbils; els espais de cosir i de puntes de coixí; les caminades, o les conferències de l'Aula Cultural de la Gent Gran.\nAltres serveis municipals a l'abast de la gent gran són els serveis de podologia, perruqueria i menjador del Centre de Gent Gran Cirerers.


Canal professional | Notícies de la Facultat d'Informació i Mitjans Audiovisuals\nVídeos sobre la Facultat, a l'abast\non dj., 20/02/2014 - 17:10\nRecentment hem inserit un bàner a la pàgina d'inici del nostre web que dóna accés a UBtv, el Portal audiovisual de la Universitat de Barcelona. Concretament, l'enllaç porta a la col·lecció de vídeos produïts per la UB sobre la Facultat de Biblioteconomia i Documentació. Ara per ara, són 22 vídeos, que sumen un total de 13 hores. S'hi troben enregistraments de conferències (com que la féu Ferran Adrià, en què presentà la Bullipedia), presentacions genèriques de la Facultat i diferents perfils professionals protagonitzats per exalumnes, el que es coneix com a «Canal professional». Des d'UBtv es poden trobar tots els vídeos que han estat generats per la UB.\nLlegeix més sobre Vídeos sobre la Facultat, a l'abast\nCanal professional: documentació mèdica\non dv., 29/11/2013 - 20:15\nSílvia Sastre, mallorquina, va cursar els dos cicles d'estudis a la Facultat: va acabar la diplomatura el 2003 i la llicenciatura de Documentació el 2005. El mateix 2005 entrà a treballar com a documentalista al Diario de Mallorca, però de seguida va passar a gestionar el Centre de Documentació del Departament de Medi Ambient i Natura del Consell de Mallorca.\nFinalment, des del 2008 treballa a la Biblioteca Virtual de Ciències de la Salut de les Illes Balears, on porta a terme tasques variades, com ara la coordinació del pla de formació continuada, la gestió del catàleg col·lectiu de la Biblioteca Virtual i el manteniment de les estadístiques. A més d'atendre les consultes d'informació dels professionals de la salut, gestionar part del servei d'obtenció de documents i col·laborar puntualment en la difusió a través de les xarxes socials.\nPer a més detalls, vegeu: es.linkedin.com/pub/sílvia-sastre/50/1ba/a33\nLlegeix més sobre Canal professional: documentació mèdica\nCanal professional: distribució de materials a biblioteques\non dv., 22/11/2013 - 18:15\nConsol Dorna Gómez és diplomada en Biblioteconomia i Documentació per la Facultat des de 2009. Abans d'acabar la diplomatura va treballar un temps com a auxiliar de biblioteca en dues biblioteques públiques, i entre 2008 i 2012, al Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana, amb tasques diverses de catalogació, creació de la biblioteca digital i atenció a consultes d'informació. Des del 2010 treballa a Tatarana, una empresa catalana especialitzada en el subministrament de materials audiovisuals (música, cinema...) a biblioteques.\nLa seva feina és la de responsable de catalogació de l'empresa: és l'enllaç entre els responsables de catalogació de les diferents xarxes i biblioteques per a les quals treballen i l'empresa, i es dedica a la catalogació de tot tipus de materials, sobretot per a l'Aladí (catàleg col·lectiu de la Xarxa de Biblioteques Municipals de la província de Barcelona) i l'Argus (catàleg de les biblioteques públiques de Girona, Lleida, Tarragona i Terres i de l'Ebre), però també per a altres catàlegs com el de les BEG (Biblioteques Especialitzades de la Generalitat de Catalunya) o el Catálogo colectivo de las Bibliotecas Públicas de La Rioja. Per a més informació vegeu: http://www.linkedin.com/pub/consol-dorna/48/611/34b\nLlegeix més sobre Canal professional: distribució de materials a biblioteques\nCanal professional: tècnica de repositori institucional\non dl., 07/10/2013 - 09:03\nIris Parusel va acabar la diplomatura de Biblioteconomia i Documentació a la Facultat el 2010. Mentre estudiava va tenir les primeres experiències laborals, com a becària en pràctiques, en biblioteques escolars i a TV3. També aprofità el programa de pràctiques d'estiu, i féu una estada al País de Gal·les. Després ha anat tenint feines sobretot en els àmbits educatius i dels mitjans de comunicació.\nDes del juny de 2013 ha estat contractada com a tècnica de repositoris pel Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya. La seva feina quotidiana consisteix a donar suport en les tasques derivades del manteniment dels repositoris: configuració de nous recursos incorporats, gestió d'estadístiques mensuals, controls de qualitat i millora, catalogació puntual de certs registres al Catàleg Col·lectiu d'Universitats Catalanes, resolució de dubtes i incidències a través del correu electrònic, etc.\nPer a més informació entreu en aquest enllaç.\nLlegeix més sobre Canal professional: tècnica de repositori institucional\non dl., 25/06/2012 - 12:26\non dv., 08/06/2012 - 16:45\nCanal professional: especialista en informació de patents\non dj., 09/02/2012 - 09:58\nMarta Barba va acabar la diplomatura de Biblioteconomia i Documentació a la Facultat el 1997 i posteriorment es llicencià a la UOC (2006).\nLlegeix més sobre Canal professional: especialista en informació de patents\nCanal professional: documentació sobre arts escèniques\non dl., 23/01/2012 - 08:59\nMireia Roselló Gargallo va acabar la diplomatura de Biblioteconomia i Documentació a la Facultat el 2004, i la llicenciatura de Documentació, el 2008. Actualment està cursant el doctorat a la Facultat. Quan estudiava va fer unes pràctiques d’estiu a Manchester i va gaudir d’una beca Erasmus a Grenoble.\nLlegeix més sobre Canal professional: documentació sobre arts escèniques\nSubscriu-te a Canal professional