El nombre de víctimes de violència de gènere inscrites en el Registre Central del Ministeri de Justícia va augmentar fins a les 31.286 el 2018, un 7,9 per cent més que el 2017, i el nombre de víctimes de violència domèstica va créixer un 6,9 per cent , fins a les 7.388, segons l'Estadística de Violència Domèstica i Violència de Gènere publicada aquest dimarts 28 de maig per l'Institut Nacional d'Estadística (INE).\nA més, de les dades es desprèn que hi ha un total de 35.882 dones víctimes d'ambdues violències (de gènere i domèstica) davant de 2.792 homes víctimes de violència domèstica; i 34.946 agressors homes enfront de 1.397 agressores.\nPel que fa al perfil de les víctimes de violència masclista, l'estadística revela que la meitat d'elles, el 47,3 per cent, tenien entre 25 i 39 anys, i l'edat mitjana de 36,5 anys.\nAixí mateix, mostra que els majors increments del nombre de víctimes en 2018 es van donar entre les dones de 60 a 64 anys, un 15,1 per cent més que el 2017, i de 18 a 19 anys, amb un 10,9 per cent més . Per la seva banda, el descens més important es va donar entre les dones de 75 i més anys, amb un 12,1 per cent menys.\nAtès el lloc de naixement, gairebé dos de cada tres víctimes de violència de gènere havien nascut a Espanya, el 64,9 per cent del total. Si bé, de l'estadística es desprèn que la taxa de víctimes per cada 1.000 dones de 14 i més anys va ser gairebé tres vegades superior en les nascudes a l'estranger (3,5) que en les nascudes a Espanya (1,2).\nPer comunitats autònomes, aquelles amb major nombre de víctimes per violència de gènere l'any 2018 van ser Andalusia (7.047), la Comunitat Valenciana (4.794) i la Comunitat de Madrid (3.656). Per part seva, les que van registrar un menor nombre de víctimes van ser les ciutats autònomes de Ceuta i Melilla, i Navarra.\nEls majors increments anuals en el nombre de víctimes es van donar a La Rioja (amb un augment del 47,1 per cent), Canàries (24,8 per cent més) i Múrcia (18,4 per cent més). Per contra, els majors descensos es van registrar a Melilla (16,2 per cent menys), Ceuta (12,2 per cent menys) i Extremadura (1,9 per cent menys).\nEL PERFIL DE L'AGRESSOR: ESPAÑOL D'UNS 40 ANYS\nD'altra banda, l'INE registra un increment d'un 7,8 per cent en el nombre d'homes denunciats per violència de gènere fins als 31.250. Gairebé la meitat, un 48,1 per cent d'ells, tenien entre 30 i 44 anys, sent l'edat mitjana de 39,3 anys.\nEls majors augments en el número de denunciats per violència de gènere es van donar en el tram de 18 a 19 anys (14,1 per cent més) i en el de 25 a 29 anys (11,9 per cent més). Per lloc de naixement, dos de cada tres denunciats havien nascut a Espanya. Dins dels nascuts a l'estranger, les taxes més elevades van correspondre als nascuts a Àfrica (5,1 per cada mil) i Amèrica (3,9 per cada mil).\nAtès el tipus de relació existent entre la víctima i el denunciat, en el 20,9 per cent dels casos, la víctima i el denunciat eren cònjuges i en el 5,9 per cent excónyuges. Per part seva, el 22 per cent mantenia una relació de parella de fet i el 23,2 per cent era exparella de fet. A més, 3.557 eren nuvis i 4.766 exparelles.\nAixí mateix, en 2018 es van registrar 37.670 infraccions penals imputades als denunciats per violència de gènere inscrits aquest any, un 8,7 per cent més que en 2017. En concret, es van comptabilitzar 37.644 delictes i 26 faltes.


Aragonès diu que el PSC tanca la porta a celebrar el cara a cara\nEl cap de llista d'ERC es presenta com l'únic partit pel dret de decidir que "ningú veta"\nEl cap de llista d’ERC a les eleccions al Parlament, Pere Aragonès, ha assegurat aquest dimarts que el comitè de campanya del PSC ha rebutjat celebrar un cara a cara entre el republicà i Salvador Illa. En una entrevista a TVE, Aragonès ha apuntat que el socialista té “por” que l’efecte Illa “es desinfli en un debat” i ha criticat que no vulgui “confrontar” els projectes. El republicà ha defensat que confia en les seves propostes i que té confiança en el seu projecte. Ha lamentat que no es pugui celebrar el cara a cara perquè les eleccions “aniran” entre els dos candidats. “En l’àmbit del dret a decidir l’únic candidat que ningú veta és a ERC”, ha destacat. “Illa té el suport dels partits del 155”, ha assegurat.\nUna vegada més, Aragonès ha criticat que el PSC no hagi negat que acceptaria els vots de Vox en una investidura per evitar que arribés a la Generalitat un president d’ERC. “Es decideix entre aquestes dues opcions”, ha avisat.\nEl vicepresident del govern amb funcions de president ha destacat que tan important serà el resultat “com la capacitat per arribar a aliances”. En aquest sentit ha recordat que la passada legislatura han tancat acords amb la CUP i JxCat però també amb els comuns.


30 de setembre de 2019 (15:26 CET)\nEl Tribunal Suprem aprecia la justificació d'urgència per a avalar el Reial Decret Llei del Govern que acorda l'exhumació de les restes al dictador Francisco Franco del Valle de los Caídos i el seu posterior enterrament en el cementeri del Pardo-Mingorrubio. Així mateix, assenyala que l'obra, en ser acordada pel Consell de Ministres, no necessita llicència municipal.\nLa Sala Contenciosa Administrativa de l'alt tribunal afegeix en la seua sentència, que s'ha donat a conéixer aquest dilluns, que l'exhumació no lesiona els drets dels familiars, com és el de triar la destinació de les restes, ja que no es tracta d'un dret absolut i "pot ser limitat per raons d'interés públic" com les quals concorren en aquest cas.\nPel que fa a les obres d'exhumació, el Suprem marca el camí al jutge del Contenciós-Administratiu de Madrid que va deixar en suspens la llicència d'obres en assenyalar que no s'infringeix la legalitat urbanística perquè no el projecte presentat per Patrimoni Nacional. Explica que no és obra major ni contradiu normes subsidiàries de l'Ajuntament de San Lorenzo del Escorial, que ha informat favorablement de l'exhumació.


Notícies - Jesús Angel Prieto parla sobre la bellesa en una conferència al Museu de Sant Cugat\nJesús Angel Prieto parla sobre la bellesa en una conferència al Museu de Sant Cugat\nel 11/oct/07 Anna Bernadó Cultura PDF\nEl concepte de bellesa desenvolupat per Susan Sontag ha estat el tema central de la conferència organitzada per Firart que ha ofert el professor de l'Escola Massana, Jesús Àngel Prieto. La xerrada, que ha tingut lloc aquest dijous a la Sala Tapís del claustre del Monestir, ha homenatjat l'escriptora americana.\n'La bellesa és profunda, no superficial; oculta a vegades, més que evident; consoladora, no perturbadora; indestructible com en l'art, més que efímera, com en la naturalesa'. Així s'expressava Susan Sontag a 'Un argument sobre la bellesa', publicat el febrer del 2003.\nLes idees de l'escriptora americana han servit aquest cop per encarrilar la conferència 'La bellesa: un concepte interessant', del professor de l'Escola Massana, Jesús Àngel Prieto. Escoltem el professor, llicenciat en filosofia per la Universitat Autònoma de Barcelona.\nTall incrustat: Jesús Angel Prieto\nEl que intento rescatar del concepte de bellesa és que és un concepte transcendent però a la vegada quotidià i normal.\nLa xerrada, organitzada per Firart, ha tingut lloc aquest dijous a la Sala Tapís del claustre del Monestir.\nRegistrar la bicicleta, una manera fàcil de combatre els robatoris d'aquests vehicles\nAndrei Xepkin deixarà de ser l'entrenador de l'Handbol Sant Cugat quan acabi la temporada\nConsells i recomanacions per evitar les estafes virtuals més recurrents a Sant Cugat\nEl 'Tribuna Sant Cugat Empresarial' reuneix aquest dijous cinc farmacèutiques referents de la ciutat


Boirines matinals i domini de l'ambient assolellat • Ràdio Capital de l'Empordà\nDijous ha començat amb boira o boirines al Baix Empordà que s’estan trencant i acabaran desapareixent aquest matí. Així doncs es tornarà a imposar el temps assolellat amb temperatura màxima que rondarà els 27/28 ºC. A partir de migdia i tarda amb vent fluix de component sud.\nDemà divendres matí ben assolellat i a la tarda-vespre arribaran algunes nuvolades formades a la Serra Transversal, la temperatura sense canvis significatius.\nSeguim pendents de com evoluciona el pronòstic per la setmana que ve, però segueix havent-hi força dispersió entre models pel que fa a les possibles precipitacions que hi pugui haver.\nArticle anteriorEt portem el so urbà fet a casa amb els Tixin’!\nArticle següentUn ordinador mort


Nosaltres - Can Montllor\nEl Restaurant Can Montllor es troba en una zona rural de Sentmenat i és el lloc idoni per gaudir, en família o amb amics, d’un bon àpat, envoltats d’un paisatge de muntanya, amb accés directe a la ciutat.\nEs tracta d’una masia catalana de tota la vida. En concret, l’edifici de Can Montllor està datat de principis del segle passat. Sempre ha pertangut a la mateixa família i des de 1982 funciona com a restaurant; negoci familiar que actualment regenta la segona generació.\nTota l’elaboració dels nostres plats es basa en una cuina tradicional i artesana, amb matèries primeres dels nostres proveïdors de proximitat i de màxima confiança, que s’han mantingut al costat del nostre negoci durant dècades i generacions.\nAl nostre restaurant, responent a la identitat d’autèntica masia catalana, podreu gaudir de les receptes més tradicionals, catalanes i artesanes, amb productes de proximitat i alta qualitat, envoltats d’un ambient tranquil, senzill, rústic i molt elegant i agradable, al mateix temps.\nEn el nostre afany per fer arribar als nostres clients la passió que sentim per la gastronomia, la carta inclou varietat d’opcions de la cultura culinària catalana, des de plats elaborats, amb combinacions tradicionals reinventades als temps actuals per descobrir una cuina de fusió; a verdures i carns a la brasa, tot amb els tocs sofisticats del nostre xef en les seves propostes d’autor. Perquè no oblidem d’on venim, però tampoc deixem de banda cap a on anem, amb tota la voluntat i vocació que ens caracteritza, sense parar en el nostre interès per aprendre i millorar.\nTransmetre als nostres comensals la nostra tasca, després d’anys de tradició darrere dels fogons, innovant i redescobrint els secrets de la cuina de sempre, sense perdre de vista l’evolució d’aquesta, per incorporar els nous deixos que aporten una modernitat necessària, sense perdre de vista les arrels sòlides sobre les quals se sustenta.\nPretenem aconseguir que qui acudeixi al nostre espai gaudeixi, per sobre de tot, de la nostra oferta culinària -seguint la línia tradicional que defineix al restaurant- i de l’ambient que es respira. Una combinació on la suma de cada part constitueix, en la seva totalitat, la perfecció -entesa en la nostra humil opinió- d’un moment únic com és seure a taula a menjar i passar una estona agradable.\nOpinions dels nostres\n“Un lloc increïble, grans professionals i menjar realment magnífic. Fa més de 15 anys que els conec i sempre gaudeixo anant-hi a menjar. 100% recomanable.”\nDinar en família\nSopar en parella\n“Espai per sentir-s’hi com a casa. Molt familiar i acollidor. Especialitats en brasa. Molt bo tot. Menú per a nens.”\n“Hi he estat en ple mes d’agost. Tot boníssim. El tracte exquisit i compleixen amb totes les mesures de la COVID. No es la primera vegada que hi vaig i hi tornaré. Sempre està tot bo.”\nDinar en parella\nDe dilluns a diumenge: de 13:30H a 16:30H\nDivendres i dissabte: de 20:00H a 23:30H\nTancat el dijous i les nits de diumenge a dimecres.\nEn cas d’avaria


La Guàrdia Urbana desmantella el principal magatzem del ‘top manta’ | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEn detenen el responsable i localitzen 4.500 samarretes falses del Barça i el Reial Madrid valorades en 300.000 euros\nBarcelona 16 SET 2015 - 17:42\tCEST\nUn manter al passeig de Gràcia. CRISTÓBAL CASTRO\nLa Guàrdia Urbana de Barcelona ha desarticulat aquest dimecres al matí un dels centres que proporcionen roba falsificada als venedors ambulants que practiquen l'anomenat top manta als carrers de Barcelona. La intervenció ha tingut lloc a les 13.50 hores al carrer Sant Francesc Xavier del districte barceloní de Nou Barris.\nLa unitat d'investigació de la Guàrdia Urbana de Barcelona va obrir fa dies una investigació que ha conclòs avui amb l'escorcoll d'un magatzem situat al lloc esmentat. Els agents han localitzat a l'interior de l'immoble més de 4.500 samarretes esportives falsificades d'equips de futbol de Primera Divisió, la majoria del Barça i del Reial Madrid i totes destinades a la venda ambulant a Barcelona. Els agents de la Guàrdia Urbana han detingut el responsable del magatzem acusat d'un delicte contra la propietat industrial. Fonts properes al cos asseguren que s'ha desarticulat un dels principals punts de distribució de material als manters. El valor del material intervingut podria superar els 300.000 euros al mercat.\nA mitjans del mes d'agost l'intendent major de la Guàrdia Urbana, Evelio Vázquez, va ordenar als seus agents que no permetessin la venda ambulant a la ciutat. Vázquez va anunciar la creació d'un protocol d'intervenció, que s'anomenarà Víctor Alfa, per a situacions de risc en la intervenció de manters. Precisament els sindicats de la Guàrdia Urbana de Barcelona Sapol, UGT i CCOO han demanat celeritat al govern de Colau en l'elaboració del protocol per garantir la seguretat dels agents.


Wikiloc | Ruta Ruta de les Carboneres del Montseny\nRuta de les Carboneres del Montseny\n146 20 78\ngranareta Tots els drets reservats\nVista 1300 vegades, descarregada 25 vegades\nAquesta ruta circular, des de Riells del Montseny s’enfila cap al Turó de Morou pel sot del barranc Llobater, i ens porta a resseguir les restes de les antigues carboneres d’aquesta zona del Montseny. Tot això enmig d’unes esplèndides fagedes que en aquesta època de l’any acostumen a tenir tots els colors.\nEl carboneig va ser una activitat que es va desenvolupar als boscos de les nostres muntanyes per la necessitat de disposar d’una font energètica. El carbó no és res més que llenya carbonitzada i que s’obtenia a les carboneres als mateixos boscos. La feina del carboner era dura, perquè s’havia d’anar controlant la combustió de la pila i perquè es feia a l’hivern (tret del faig, que es podia carbonejar a l’estiu). L’activitat del carboner no ha deixat gaire restes, però podrem veure encara la plaça carbonera, amb el terra enengrit i algun tros de carbó.\nAvioneta anglesa accidentada el març de 2000, que provinent de Murcia es dirigia cap a Perpinyà, es va estavellar degut a la boira.\nCabana del Menargues\nAntiga barraca de carboners, aprofitant una roca com auna de les parets, i el sostre acostumava a ser vegetal.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Ruta de les Carboneres del Montseny https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/ruta-de-les-carboneres-del-montseny-8354738 Salutacions, Wikiloc | Rutes del Món\nLa vaig fer juntament amb granareta\nDemana a granareta que t'afegeixi com a company a aquesta ruta\nSegueix a granareta i descobreix noves rutes!


'Laportisme' sense Laporta? - Eduard L�pez - Els blogs d'e-noticies\nL'etapa de Joan Laporta com a president del Barça serà recordada com una de les més brillants de la història del club. I no només per uns èxits esportius sense parió. Penso, sobretot, en qüestions que han fet que, després d'un munt d'anys de vergonyosa indigència, el FC Barcelona hagi actuat, amb normalitat i sense complexos, com una entitat veritablement de país: assumint activament la seva dimensió nacional catalana arreu del món, implicant-se solidàriament amb diverses iniciatives ciutadanes i menant una lluita valenta i sense quarter contra la violència a l'estadi.\nPer això sobta que, amb tots aquests mèrits acumulats, el llegat de Laporta s'hagi desfet com un terròs de sucre en les recents eleccions a Can Barça. No tinc prou coneixement sobre l'assumpte però, sigui com sigui, a nivell de gestió del capital humà em sembla un cas digne d'estudi a ESADE o a qualsevol altra escola de negocis del món mundial. Sospito, això sí, que algun dels obscurs peixos grossos que s'han associat a l'alta direcció del club en els darrers temps –amb un històric full de serveis al catalanisme conservador que no destaca precisament per la transparència– ha contribuït poderosament a aquest amarg desenllaç.\nLes eleccions de 2003 que van conduir Laporta a la presidència del Barça van estar envoltades d'un halo d'il·lusió col·lectiva, molt més enllà de l'estricta massa social blaugrana. Eren temps de renovació i de voluntat transformadora en esferes ben diverses de la vida del país. Un esperit que, en el pla estrictament polític, Esquerra va saber encarnar com ningú. Ara, set anys després, l'elecció de Sandro Rossell s'ha produït en un clima ben diferent. Els problemes, les expectatives i els horitzons dels ciutadans i ciutadanes de Catalunya són uns altres; i, pel que sembla, el nou president de l'entitat respon prou fidelment a una conjuntura que, més enllà de l'esport, no mou precisament a l'entusiasme. ¿Es podia esperar una altra cosa d'una Catalunya en la qual n'hi ha que tenen les penques d'identificar el canvi amb el retorn al Govern dels de sempre, amb l'ambició nacional habitual i uns usos i costums que no s'han regenerat –veieu el Cas Ferrovial-Millet-Fundació Trias Fargas– malgrat els anys a l'oposició?\nNo hi ha hagut laportisme sense en Laporta, certament. Ho constato sense cap alegria.\nmanel (Molins de Rei) 20-06-2010 - 21:46\nRidicul el article, de Laporta a Millet un cas digne d'estudi de ESADE, vosaltres podreu agafar lli�ons, de Independencia al 2003 a que ara ? amb la mateixa can�o, tambe podries afegir el cas Hotel a Barcelona al teu article, pero clar... ara no toca oi �\nEls blogs d'e-noticies - Eduard L�pez - 'Laportisme' sense Laporta?


No tota la finca de la Torre Negra que pretén comprar l’Ajuntament forma part de l’àmbit en disputa urbanística - elCugatenc\nNo tota la finca de la Torre Negra que pretén comprar l’Ajuntament forma part de l’àmbit en disputa urbanística\nDimecres, 11 de novembre de 2020 - 19:40h\nLa roda de premsa del govern d’aquest dimecres per anunciar la compra de prop de 86 hectàrees de la finca de la Torre Negra ha donat lloc a l’equívoc ja que alguns mitjans han publicat que aquestes hectàrees formen part de l’àmbit urbanístic que es troba als tribunals arran d’un nou contenciós-administratiu de Núñez i Navarro i dels petits propietaris. Alhora, el govern ha parlat d’un àmbit de 200 hectàrees.\nCap de les dues xifres és precisa. Tal com recull la nota de premsa que ha acompanyat l’anunci, de les 86 hectàrees de la finca n’hi ha 83 que formen part del Parc Natural de Collserola. Des que al 2014 el Tribunal Superior de Justícia (TSJC) va excloure l’àmbit del Parc Natural –una resolució refermada pel Suprem al 2016– no hi ha ni un sol metre de l’àmbit en disputa dins del Parc Natural. És a dir, les 83 hectàrees forestals no formen part de l’àmbit afectat pel contenciós.\nLes altres 3 hectàrees, que és on es troba l’edifici històric, sí formen part de l’àmbit que es troba als tribunals. Però l’àmbit té un total de 165 hectàrees (àrea de la modificació urbanística impugnada) i no 200 hectàrees. És a dir, quan es formalitzi la compra, el consistori passarà a ser propietari d’un 1,8% dels terrenys afectats pel contenciós.\nAlhora, el tripartit ha posat en valor el patrimoni cultural de la Torre Negra tot dient que és un Bé Cultural d’Interès Nacional (BCIN) però a Sant Cugat i a Valldoreix, segons l’inventari del Departament de Cultura, hi ha tres BCINs: el Monestir, el Pont de Can Vernet i el Castell de Canals. Segons l’historiador Domènec Miquel, la Torre Negra és Bé Cultural d’Interès Local (BCIL), una categoria que tampoc està recollida a l’inventari del Departament. Tot i això, l'Ajuntament ha facilitat la fitxa del catàleg municipal on consta el registre com a BCIL i, en aplicació d'una declaració addicional d'una llei del 1993 i considerant-se com a castell, esdevé també BCIN.\nPer ampliar la informació, llegeix l’article complet sobre la possible compra de la finca.\nAMPLIACIÓ: En la primera versió d'aquest article, l'Ajuntament encara no havia facilitat la fitxa del catàleg.


S’aplicarà a la factura corresponent als consums d’abril i maig\nEl Govern de la Generalitat ha aprovat el Decret-Llei de mesures fiscals per donar suport i liquiditat a les famílies i activitats econòmiques mentre duri la crisi per la COVID-19. Una de les mesures incloses, a proposta de l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA), són les reduccions transitòries en el cànon de l’aigua aplicable a contribuents domèstics, industrials i assimilables, i ramaders.\nPer això, durant el període comprès entre l’1 d’abril i el 31 de maig de 2020, com a conseqüència de la declaració de l’estat d’alarma per a la gestió de la situació de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, s'aplicarà una reducció als següents usos de l’aigua:\nMesures vinculades a la protecció de la ciutadania:\na) Usuaris domèstics: bonificació universal del 50% dels tipus aplicables durant 2 mesos de consum.\nb) Usuaris domèstics que gaudeixen de la tarifa social del cànon de l’aigua: aplicació d’un tipus de gravamen 0 per a tot el seu consum.\nMesures vinculades a la protecció de les activitats econòmiques:\na) Usuaris industrials o assimilables i ramaders: bonificació del 50% dels tipus aplicables durant 2 mesos de consum.\nb) Establiments hotelers, càmpings i altres allotjaments de curta durada: aplicació de mínims de facturació de 6 m3 per abonat i mes, sense considerar el nombre de places en les repercussions del cànon de l’aigua dels consums d’abril a desembre de 2020.\nLa reducció del cànon de l’aigua s’aplica a la factura que inclogui la repercussió del cànon corresponent als consums efectuats els mesos d’abril i maig. En els casos de contribuents a qui l’entitat subministradora factura el servei mensualment o bimestralment, la reducció s’aplica per un període de dos mesos en les factures emeses a partir de l’1 d’abril de 2020. Per això, l’ACA, conjuntament amb la resta d’administracions actuants i els operadors públics i privats dels serveis d’abastament, estan treballant perquè la mesura sigui d’aplicació automàtica i universal, de manera que les persones usuàries no hagin de fer cap tràmit específic per beneficiar-se’n.


ESTATUTS - www.servitesdemataro.es\nRITUAL DE CAPÍTOL\nArt. 0. Aquests presents estatuts són una actualització dels Ordenaments originals del segle XVIII, que regiren l’Entitat des de la seva fundació l’any 1693.\nI. La Venerable Congregació de la Mare de Déu dels Dolors de Mataró. Orde Seglar dels Servents de Maria\nNaturalesa jurídica i característiques generals\nArt. 1. L’Orde Seglar dels Servents de Maria (OSSM) és un orde tercer (CIC c. 303) és a dir una associació pública de fidels, de caràcter internacional, erigida per privilegi apostòlic el 15 d’abril del 1424 amb la butlla Sedis Apostolicae Providentia del papa Martí V; actualment regida per la Regla de Vida (RV) aprovada el 29 d’abril del 1995 pel Protocol N. S. 48-1/95 de la Congregació per als Instituts de Vida i les Societats de Vida Apostòlica, adaptant els antics costums de la Regla a les noves disposicions del Concili Vaticà II.\nArt. 2. En tant que és un orde tercer (CIC 303), l’Orde Seglar dels Servents de Maria el conformen tots aquells fidels, tan sacerdots com laics, tan homes com dones, units pel baptisme i guiats per l’Esperit Sant, que vivint en el món participen de l’esperit de l’Orde dels Servents de Maria i es guien sota la direcció d’aquest Institut. Per aquesta vinculació, és competència de l’Orde dels Servents de Maria vetllar per la salut espiritual de l’Orde Seglar, i procurar-ne el creixement i l’increment de la seva vitalitat.\nArt. 3. La Venerable Congregació de la Mare de Déu dels Dolors de Mataró és l’expressió local de l’Orde Seglar dels Servents de Maria, i com a tal es va erigir en aquesta Ciutat el 18 de desembre del 1693, festivitat de la Mare de Déu de l’Esperança, tal i com consta en l’arxiu de l’associació. Es va erigir pel Reverent Dr. Francesc Garrigó, prevere, amb facultat de l’Il·lustríssim. Sr. Dr. Emmanuel d’Alba, bisbe de Barcelona, i del Molt Reverent Pare Fra Gregori Balaguer, prior provincial dels Servents de Maria d’Espanya. Ha estat confirmada i autentificada en diverses ocasions per l’Orde dels Servents de Maria fins a l’actualitat, donant a la Congregació el reconeixement oficial necessari (RV 64.a)\nEls documents legals que regiran el seu funcionament\nArt. 4. La Congregació dels Dolors de Mataró es regirà pels presents estatuts, per la Regla de Vida de l’Orde Seglar dels Servents de Maria, que els han inspirat, i per les disposicions del dret canònic vigent que li siguin aplicables com a associació pública de fidels amb personalitat jurídica pròpia.\nArt. 5. Pel que respecta a les cerimònies i ritus propis, la Congregació dels Dolors de Mataró utilitzarà el Ritual de l’Orde Seglar dels Servents de Maria, aprovat per l’Orde el 8 de setembre del 1983 amb Prot. Nº 749/83. De la mateixa manera s’utilitzaran els llibres litúrgics propis de l’Orde (Missal, Leccionaris, Litúrgia de les Hores, etc.) i es faran servir sempre que les normes de la Sagrada Litúrgia ho permetin. També es tindran en consideració les oportunes consuetes aprovades per la pròpia Congregació segons els procediments establerts, concretant aquells punts que necessiti el cerimonial.\nArt. 6. També es tindran en consideració, pel seu govern quotidià, tots aquells documents que emanin directament de la Cúria General i Provincial del Servents de Maria, així com els documents emanats de la Santa Seu que li siguin aplicables pel dret establert.\nArt. 7. El domicili social de la Congregació dels Dolors de Mataró és la capella de la Congregació dels Dolors de Mataró, situada a la parròquia de Santa Maria de Mataró, Plaça de Santa Maria s/n, 08301 Mataró, Barcelona. Així consta en el document o títol de propietat de la mateixa capella. De la mateixa manera nombroses actes, factures i documents acrediten la utilització de la capella de la Congregació dels Dolors com a seu de la Congregació dels Dolors de Mataró durant els últims tres segles.\nArt. 8. Si mai hi hagués un canvi de domicili aprovat per la Junta de Govern, seria oportunament comunicat a les instàncies religioses superiors, tant als Servents de Maria com al Bisbe diocesà.\nDistintius de la Congregació\nArt. 9. La Congregació dels Dolors de Mataró es distingirà, en primer lloc, pel seu testimoni evangèlic i de caritat envers els altres, testimoni sense el qual la seva pròpia existència no tindria sentit. Pel que respecta a escuts, emblemes, banderes i hàbit extern dels congregants quedaran subjectes a la decisió de la Junta, respectant, però, tres principis bàsics:\n1. La utilització del color negre, ja que, tal i com digué Sant Felip Benici “recorda la viduïtat i la tristor de la Benaurada Verge Maria”.\n2. La utilització del cor traspassat per set espases com a armes pròpies de la Congregació, en record de la profecia de Simeó.\n3. La inspiració i la volguda semblança amb els distintius propis de l’Orde dels Servents de Maria.\nII. Finalitat i Activitats\nArt. 10. La Congregació dels Dolors de Mataró, desitja que els seus membres uneixin les seves vides al servei de Crist i dels seus germans i germanes del món, tot inspirant-se en Maria. Inserits en l’Orde dels Servents de Maria, es comprometen com a seglars a seguir, dins de llur ambient familiar i social, el camí dels Set Sants Fundadors de l’Orde (RV 5)\nArt. 11. La Congregació dels Dolors de Mataró procurarà que els seus membres s’esforcin a tendir a la santedat segons l’espiritualitat de l’Orde, bo i seguint-ne les directrius i observant-ne la pròpia Regla de Vida (RV 10)\nArt. 12. Segons l’esperit de l’Orde, la Congregació dels Dolors procurarà perquè els seus membres s’inspirin constantment en Maria com a imatge i guia que els meni a una vida senzilla, servicial, tota orientada vers Déu; que en Ella trobin el model perfecte del deixeble de Jesús; la celebrin particularment com a Mare de Déu dels Dolors, perseverin aprofundint en el coneixement de Maria i en la seva funció en el misteri de la salvació per mitjà de l’estudi i la oració personal (RV 13)\nArt. 13. Per a dur a terme la seva finalitat, la Congregació dels Dolors de Mataró organitzarà actes de culte, actes missionals o d’evangelització, actes de caritat, xerrades formatives, processons, actes culturals, excursions o actes per finançar-se econòmicament; seguint les directrius establertes en els documents que regeixen la Congregació.\nIII. Els Congregants\nAdmissió dels congregants\nArt. 14. Poden ser admesos a la Congregació dels Dolors aquells cristians batejats, majors de 18 anys, que demostrin una sincera voluntat de compartir l’ideal de l’Orde dels Servents de Maria, tot comprometent-se a viure i manifestar, en la seva pròpia família i en la seva situació social, els valors humans i evangèlics de la vida cristiana, i a honorar i imitar amb particular pietat la Verge Maria, segons l’esperit de l’Orde (RV 48)\nArt. 15. Per a l’admissió a la Congregació dels Dolors de Mataró cal una sol·licitud escrita adreçada a la Junta de Govern, tramesa per mitjà de qualsevol dels seus membres, a la qual li correspon l’acceptació (RV 49). Si no hi ha cap motiu canònic que ho invalidi, l’interessat ingressarà mitjançant una cerimònia pròpia.\nPeríode de prova o Noviciat\nArt. 16. Després de la cerimònia d’ingrés s’iniciarà un període de prova o noviciat per determinar l’aptitud del candidat, que finalitzarà amb la cerimònia de la promesa. El noviciat durarà normalment un any natural. Durant aquest període el candidat rebrà el nom de novici. Sota el guiatge del mestre de novicis el novici es compromet a estudiar la Regla de Vida i els Estatuts propis de la Congregació dels Dolors de Mataró, aprofundir en el coneixement i assimilació de la doctrina sobre la Verge Maria en el misteri de Crist i de la seva Església, i conèixer i entendre els elements essencials de la història i espiritualitat de l’Orde dels Servents de Maria (RV 53)\nArt. 17. Per motius justos, i tenint en compte la preparació i la maduresa del novici, el període de prova o noviciat pot ser abreujat o allargat segons el parer consensuat de la Junta de Govern (RV 54)\nArt. 18. Finalitzat el període de prova el novici serà admès definitivament a la Congregació dels Dolors de Mataró mitjançant la cerimònia de la promesa. La promesa és l’acte amb què el candidat renova la seva consagració baptismal, bo i comprometent-se a viure-la segons l’espiritualitat dels Servents de Maria, en comunió fraterna amb la resta de comunitats de l’Orde Seglar, i seguint la Regla de Vida pròpia (RV 55). Un cop hagin professat, els candidats rebran el nom de congregants. Tot aquest procés es realitzarà seguint les directrius de la Regla de Vida i utilitzant el Ritual propi de l’Orde Seglar dels Servents de Maria (RV 58)\nDrets i deures dels congregants\nArt. 19. Tots els congregants tenen els mateixos drets i deures, i són iguals entre ells. No hi haurà diferenciació en el tracte entre els congregants, i no es farà cap distinció de gènere, classe social o altre condició. Seguint aquesta resolució, només hi haurà diferenciació protocol·lària en funció del servei o ofici que un congregant desenvolupi dins la Congregació dels Dolors de Mataró, diferenciació que finalitzarà en el moment en que el congregant abandoni la seva funció assignada.\nArt. 20. Els congregants tenen els deures i obligacions següents:\n- acceptar les disposicions de la Regla de Vida i dels presents estatuts i les decisions vàlides de les Assemblees Generals i de la Junta de Govern; de la mateixa manera col·laborar amb la Junta per fer acceptar les resolucions a la resta de congregants.\n- contribuir econòmicament al sosteniment de la Congregació dels Dolors de Mataró amb la quota que fixi l’Assemblea General.\n- procurar, sempre que sigui possible, dur una vida de pregària rica. Com a mínim és demana que almenys un cop al dia el congregant tingui consciència de ser Servent de Maria, i obsequiar la seva Senyora amb la pregària que millor expressi els seus sentiments de servei, amor i gratitud.\nArt. 21. Els congregants dels Dolors tenen els drets següents:\n- formar part de l’Assemblea General amb veu i vot.\n- tenir el vot actiu i passiu per als càrrecs directius.\n- Optar a càrrecs de la Junta de Govern (els congregants amb més de dos anys a la Congregació)\n- Beneficiar-se de les gràcies espirituals que té prescrites la Sant Mare Església per als seglars de l’Orde dels Servents de Maria\n- assistir als actes litúrgics de la Congregació dels Dolors de Mataró amb hàbit\n- portar el misteri de la Mare de Déu dels Dolors en processó (només podran dur el misteri congregants dels Dolors, o en el seu defecte congregants d’altres comunitats de l’Orde Seglar dels Servents de Maria, o en el seu defecte novicis, quedant terminantment prohibit que algú extern a l’Orde gaudeixi d’aquest honor)\n- inhumar-se amb hàbit\n- Rebre de la Congregació dels Dolors formació humana, espiritual i doctrinal, no només durant el període de noviciat sinó sempre que ho necessiti.\nExpulsió o Pèrdua de la condició de congregants\nArt. 22. La condició de congregant es perd de manera immediata per apostasia, per escàndol greu (CIC c. 308), o per professar en un altre orde religiós o institut de vida consagrada. També es pot perdre la condició de congregant per l’incompliment reiterat e injustificat de les seves obligacions; en aquest cas, per motius vàlids i justificats, la Junta de Govern, després d’haver d’escoltat el congregant afectat, i ponderades les seves raons i les raons de l’acusació, pot dispensar temporalment de la promesa, així com excloure o readmetre un congregant. La decisió ha de ser presa amb unanimitat pels membres de la Junta de Govern.\nCanvi de Congregació\nArt. 23. “Totes les congregacions estaran agermanades entre sí” deia Fra Lorenzo Reymundinez en la seva obra Congregante y Siervo Perfecto. De la mateixa manera totes les ordes seglars estaran en comunió entre elles, de tal manera que un congregant podrà, per raons pertinents (canvi de domicili o altres de similars) entrar a formar part d’una altra Congregació dels Dolors reconeguda per l’Orde dels Servents de Maria. Només caldrà que la Junta de Govern del lloc d’origen li certifiqui una patent de pertinença.\nIV. Govern de la Congregació\nArt. 24. L’Assemblea General és l’òrgan suprem de govern de la Congregació dels Dolors de Mataró, Està integrada per tots els membre de l’Associació. Es reunirà un cop a l’any, preferentment el dia 17 de febrer, festivitat dels Set Sants Fundadors. Si es creu convenient es pot traslladar el dia de reunió a una data pròxima al 17 de febrer per a obtenir una major assistència de congregants.\nArt. 25. L’Assemblea General té les competència següents:\n1a) aprovar la memòria anual de les activitats de la Congregació dels Dolors de Mataró, així com els plans d’actuació del proper any, i lliurar una còpia al Bisbe diocesà\n2a) aprovar l’estat de comptes de l’exercici econòmic anual i el pressupost ordinari i extraordinari i lliurar una còpia al Bisbe diocesà per a la seva validació.\n3a) escollir els membres de la Junta de Govern, entre els quals destaca el Prior.\n4a) acordar un canvi de domicili de la seu social.\n5a) fixar la quantitat de la quota ordinària i extraordinària que han de satisfer els congregants.\n6a) interpretar les disposicions dels estatuts de la Congregació dels Dolors de Mataró.\n7a) aprovar els reglaments de règim intern (consuetes) de la Congregació dels Dolors de Mataró, sempre i quan no vagin en contra de la Regla de Vida o de qualsevol document oficial emanat de la Cúria dels Servents de Maria o del Magisteri de l’Església.\n8a) aprovar les modificacions dels estatuts, seguint, però les precaucions descrites en el punt anterior.\n9a) decidir sobre qualsevol altre qüestió important referent al govern i direcció de la Congregació dels Dolors de Mataró.\nArt. 26. Si es creu convenient pel bé de la Congregació dels Dolors de Mataró es pot convocar una Assemblea General Extraordinària per tractar assumptes puntuals que tinguin rellevància. Tenen facultat per convocar-la el Prior, la majoria simple de la Junta o una cinquena part dels congregants amb veu i vot, que al seu torn ho comunicaran al prior.\nArt. 27. Excepte el càrrec de corrector, de l’Assemblea General en sorgirà la resta de la Junta de Govern, principal òrgan executiu de la Congregació dels Dolors de Mataró. Per poder optar als càrrecs de Junta els candidats han de portar més de dos anys de congregant. La Junta estarà formada pels següents càrrecs o oficis: corrector, prior, discrets, secretari, receptor, mestre de novicis, i si l’Assemblea ho considera oportú, del sagristans, cambrera i infermers.\nArt. 28. La Junta de Govern es reunirà com a mínim tres vegades a l’any: En una data propera a la festa dels Sants Fundadors (17 de febrer), en una data propera abans de la festa de Santa Maria al Peu de la Creu (Divendres abans de Rams) i en una data propera a la festa de la Mare de Déu dels Dolors (15 de setembre) o sempre que es cregui oportú. Convocarà la Junta de Govern el prior o la majoria simple dels oficials de la mateixa, que ho comunicaran al prior. El lloc serà preferentment la sala de Juntes de la capella dels Dolors.\nArt. 29. El corrector o assistent serà el cap espiritual i pare de la Congregació dels Dolors de Mataró, i com a tal es mereix el més elevat respecte, doncs és la representació de la potestat del Prior General dels Servents de Maria. Tal i com ja estipulava la butlla Sedis Apostolicae Providentia, sempre que sigui possible ha de ser un frare sacerdot dels Servents de Maria; en el seu defecte l’Orde escull un sacerdot capacitat.\nArt. 30. La Congregació dels Dolors de Mataró tindrà com a corrector el rector de la parròquia de Santa Maria de Mataró, per singular privilegi concedit el 15 de març de 1853 per Fra Gaietà Maria Bensi, Prior General dels Servents de Maria al rector Mn. Gabriel Batllevell i els seus successors en la rectoria. Així doncs, el càrrec de corrector no és electe, no cal votació ni confirmació; el mateix dia de la presa de possessió de rector de la parròquia, o en dates pròximes, el nou rector prendrà possessió de l’ofici de corrector, seguint el ritual propi de l’Orde.\nArt. 31. Segons consta en el document abans esmentat, aquest privilegi dels rectors de Santa Maria podrà ser revocat sempre que hi estiguin d’acord el Prior General dels Servents de Maria i el Bisbe diocesà. En aquest cas el corrector seria escollit segons marca la Regla de Vida (RV 73). Al seu torn el rector de Santa Maria perdria la capacitat d’interferir en els assumptes de la Congregació dels Dolors de Mataró, així com perdria la capacitat d’administrar-ne els béns.\nArt. 32. El corrector té el deure de vetllar per la salut espiritual dels congregants. Assistirà sempre que li sigui possible als actes de culte de la Congregació dels Dolors de Mataró, presidint les seves celebracions. Atendrà les peticions dels congregants pel que respecta al sagrament de la reconciliació i a la direcció espiritual. Amonestarà als congregants quan incompleixin els seus deures. Desempatarà les votacions sempre que hi assisteixi, doncs el seu vot val doble. Per últim tindrà la missió de vetllar perquè el carisma dels Servents de Maria no es perdi ni s’adulteri entre els congregants (RV 73.3-4)\nArt. 33. El corrector té la facultat de nomenar un subcorrector, que serà sempre un sacerdot, degut al seu particular ofici, amb les mateixes atribucions que el primer, la funció del qual és substituir el corrector en la seva absència.\nArt. 34. El prior / la priora, és el primer entre els germans, presideix la Congregació dels Dolors de Mataró com a servei d’amor; té la responsabilitat de la mateixa, que comparteix amb la resta de la Junta de Govern i amb tots i cadascú dels congregants. Exercint el seu servei, el prior ha de procurar donar testimoni de Crist, que ha vingut no pas a ser servit, sinó a servir i a acréixer la vida dels seus deixebles (RV 70.1)\nArt. 35. El prior té les següents competències:\n- convocar i presidir les reunions de la Congregació dels Dolors de Mataró\n- vetllar pel compliment i l’observança de la Regla de Vida i dels Estatuts.\n- col·laborar amb el corrector i amb la resta de la Junta de Govern.\n- informar el primer de les novetats, donar avís dels congregants malalts, comunicar les defuncions, etc.\n- decidir, en circumstàncies d’empat, el veredicte, doncs el seu vot val doble, sempre i quan no assisteixi el corrector.\n- comunicar al receptor o al secretari les despeses aprovades en Junta de Govern\nArt. 36. Els discrets seran dos consellers particulars, un del corrector (discret eclesiàstic) i un del prior (discret seglar). Han de col·laborar fidelment amb els seus respectius superiors, ser la seva mà dreta i substituir-los en la seva absència. Per la seva proximitat i confiança els discrets no seran escollits democràticament, sinó nomenats pel corrector i prior respectivament\nArt. 37. El mestre de novicis té el deure d’instruir els novicis en la història, litúrgia, costums i cerimònies de la Congregació dels Dolors de Mataró i també instruir-los en els seus drets i deures; ha d’informar a la Junta de Govern dels progressos dels novicis, i té la última paraula sobre si el novici és digne o no de professar.\nArt. 38. El secretari té les següents funcions:\n- redactar les actes de les trobades de la Congregació dels Dolors de Mataró.\n- tenir actualitzat i consultable el registre d’admissions i de promeses i conservar i tenir actualitzats els registres de la Congregació dels Dolors de Mataró.\n- convocar, en nom del prior, als actes i trobades, i mantenir el contacte amb aquells congregants que no puguin assistir a les reunions.\n- Portar la comptabilitat quotidiana de la Congregació, acceptar les almoines i cobrar les quotes, ingressos que transmetrà al receptor, i pagar les factures. Un cop hagi fet els tràmits passarà l’arxiu de factures i albarans al receptor.\nArt. 39. El receptor té la missió de custodiar la caixa de cabals i portar l’arxiu històric de la comptabilitat. Té la missió de redactar la memòria anual de comptes. Rep els diners que li proporciona directament el secretari però no en deixarà sortir cap sense l’aprovació de la Junta de Govern. No podrà acceptar almoines pel seu compte si abans no ho comunica al secretari.\nAltres membres de la Junta de Govern\nArt. 40. La Junta de Govern pot complementar-se, si l’Assemblea General així ho vol i ho escull, d’altres càrrecs tradicionals.\n- Els sagristans. Històricament solien ser dos. Custodien els ornaments de l’altar, reparteixen els instruments i els altres aparells de la processó i antigament solien ajudar a missa. S’encarreguen de mantenir neta la capella i de no deixar entrar als actes privats de la Congregació dels Dolors ningú que no fos congregant. També tenen la missió històrica de no deixar entrar ningú armat.\n- Els infermers. Històricament solien ser també dos. S’encarreguen de visitar els congregants malalts, procurant pel seu bé, tant físic com espiritual, i ajudar-los sempre que puguin.\nV. Règim electoral i sistema de votacions\nEleccions a la Congregació\nArt. 41. La durada dels oficials de la Junta de Govern, excepte el del corrector, serà de quatre anys. Tots els membres de la Junta de Govern, excepte el corrector i els discrets, seran escollits democràticament alhora en l’Assemblea General corresponent.\nArt. 42. L’any de les eleccions, el dia de la Candelera, el corrector, o en el seu defecte el prior, convocarà públicament les eleccions i en marcarà el dia, proper a la festa dels Set Sants Fundadors.\nArt. 43. Tots els congregants amb més de dos anys a la Congregació assistents a l’Assemblea General seran considerats candidats a tots els serveis electes. Reunida l’Assemblea General, els oficis de prior, de secretari, de mestre de novicis i de receptor són elegits per votació. Per dur a terme la votació s’utilitzarà el ritual propi. Primer es convocarà l’elecció de prior. Obté el càrrec qui guanya per majoria simple. En cas d’empat decideix el corrector. Després s’efectuarà la de secretari, la de mestre de novicis i la de receptor, per aquest ordre.\nArt. 44. Si un congregant elegit per a un servei té un greu impediment que el priva de poder encarregar-se’n degudament, cal que ho manifesti públicament tot just saber-se el resultat. Si s’accepta la renuncia es procedirà a una nova votació.\nArt. 45. Un cop elegits democràticament els nous càrrecs, la nova Junta de Govern es reunirà per triar els discrets. Els noms de la nova Junta de Govern romandran exposats en un lloc públic i visible.\nArt. 46. Quan un membre de la Junta de Govern no compleix les seves funcions, el corrector l’amonestarà. Si, malgrat tot, continua sense atendre degudament l’encàrrec assignat, la Junta de Govern el podrà rellevar. Les seves funcions seran assumides col·legialment pels altres membres de la Junta de Govern fins que no es convoquin eleccions.\nLa validesa dels acords\nArt. 47. Perquè els acords presos en reunió de Junta de Govern tinguin validesa cal l’assistència a la sessió com a mínim del prior, els discrets i el secretari. Si no hi compareixen pels motius que siguin la reunió queda invalidada i es convocarà una altra. Els acords es prenen per majoria simple. En cas d’empat decideix el corrector, doncs el seu vot val doble. En cas de que no assisteixi, pren aquesta facultat el prior. En allò no previst en aquests Estatuts, seran d’aplicació els cànons 119 i 164 a 179 del Codi de Dret Canònic.\nVI. Facultats de l’autoritat eclesiàstica\nArt. 48. Correspon al Prior Provincial dels Servents de Maria i al Bisbe diocesà, o qualsevol delegat convenientment designats per ells:\n1a) el dret de visita y el d’inspecció de totes les activitats de la Congregació.\n2a) rebre anualment la memòria i l’estat de comptes de què es tracta l’art. 25, 1a i 2a.\n3a) el reconeixement o aprovació de les modificacions dels estatuts.\n4a) el canvi de domicili social.\n5a) la dissolució de la Congregació, d’acord amb els establiments del dret.\n6a) les altres facultats que el Dret canònic els atribueixin\nArt. 49. El Bisbe diocesà validarà l’estat de comptes anual. Pel que fa l’exercici de les facultats de què en tracta l’art.48, el Prior Provincial i el Bisbe diocesà tindran l’obligació d’informar-se mútuament.\nVII. Administració dels bens\nArt. 50. La Congregació dels Dolors de Mataró podrà adquirir, retenir, administrar i alienar bens temporals, d’acord amb els estatuts i el dret canònic vigent. Podrà rebre donacions, almoines, herències i llegats, sempre que siguin admesos per la Junta de Govern.\nArt. 51. Tots els bens de la Congregació dels Dolors de Mataró són bens eclesiàstics i es regeixen pel dret comú de l’Església, així com pels presents estatuts, que en sintonia amb el dret esmentat, deuran determinar la manera d’administrar els mateixos. El Bisbe diocesà és l’autoritat per a aprovar els actes d’administració extraordinària esmentats al c. 1281 § 1, i d’alienació patrimonial de què tracten els cc. 1291 a 1298 del Codi de Dret Canònic. Als efectes del que disposa el c.1281 § 2, es consideren actes d’administració extraordinària tots aquells que sobrepassin els límits marcats per la Conferència Episcopal segons determina el c. 1292 § 1, així com tots aquells altres que, sense arribar a aquests límits, posin en greu perill el patrimoni de la Congregació.\nArt. 52. Sempre que la Congregació dels Dolors de Mataró adquireixi qualsevol objecte, intentarà marcar-lo, pels mitjans que més convenients es considerin, amb les armes de la Congregació, que són el cor amb les set espases.\nVIII. Modificació dels Estatuts i dissolució de la Congregació\nArt. 53. La modificació dels Estatuts deurà aprovar-se per l’Assemblea General, en un únic escrutini vàlid, amb la majoria de dos terceres parts del vots. Les modificacions mai podran ser contràries a la Regla de Vida ni a altres documents oficials dels Servents de Maria, ni tampoc al dret canònic vigent. Les modificacions, un cop aprovades, necessiten de l’aprovació del Prior Provincial dels Servents de Maria i del Bisbe diocesà.\nArt. 54. La Congregació dels Dolors de Mataró només podrà dissoldre’s si així ho decideix l’Assemblea General en un escrutini vàlid amb la majoria de dos terceres parts dels vots, i si ho aprova el Prior Provincial dels Servents de Maria. Podrà ser suprimida per decisió del Prior Provincial dels Servents de Maria, si l’activitat de la Congregació causa greu perjudici a la fe catòlica, a la doctrina o a la disciplina eclesiàstica, o causa escàndol entre els fidels, com estableix el dret. Les mateixes facultats corresponen al Bisbe diocesà, sempre i quan ho comuniqui prèviament al Prior Provincial dels Servents de Maria. També pot dissoldre’s si porta massa temps sense activitat, segons marqui el dret canònic.\nArt. 55. En cas d’extinció o dissolució de la Congregació dels Dolors de Mataró, els béns de la mateixa passaran a l’Orde dels Servents de Maria, que en decidirà el seu destí. Tots els drets de la Congregació sobre la Capella dels Dolors de la basílica de Santa Maria de Mataró revertiran a la pròpia Parròquia de Santa Maria de Mataró\nMataró, 9 de març de 2018, festivitat de sant Pacià.\nAprovats per S.E.R Mons Joan Josep Omella, Cardenal Arquebisbe de Barcelona el 20 de juny de 2018.


Salats de Súria - Official Website: VUITENS!!\nDisaabte a les 11 del matí, amb una trentena de Salats (tant jugadors com afició), la Colla començava el torneig, el segon al qual assistiem.\nEmpatant contre els Marrecs de Salts, i guanyant després a Moixiganguers d'Igualada i Castellers de Figueres, ens plantavem a vuitens de finals.\nAixí doncs, a les 18.00 va ser el moment d'enfrentar-nos contra els Xiquets de Tarragona. El fred era present, però tot i així, res no va poder frenar a l'equip Salat, i de nou ens emportavem la victòria, fent que aquest cop haguessim de trobar-nos amb Castellers de Sant Cugat.\nUna pista petita, el cansament de tot el dia, algun que altre lesionat, i els nervis dels jugadors, van fer que aquest cop el joc no es poses a favor nostre, i després d'una gran remuntada dels suriencs, el marcador va acabar 5-6 a favor de Sant Cugat.\nDesprés d'uns grans resultats, era el moment de sopar i gaudir, amb tots els Castellers d'arreu, d'una gran festa que els Castellers d'Esparreguera ens tenien preparada.\nFesta grossa fins ben entrada la matinada, amb el concert de "Xixarel·los" i "The Papas&the Popos".\nDiumenge ben d'hora, les pistes ens esperaven de nou. Aquest cop per disputar-nos amb els Castellers d'Esparreguera, la Jove de Sitges, i els d'Esplugues, del cinquè al vuité lloc.\nDesprés de tot un dissabte de partits, d'una nit de gresca, de lesionats i absents, Salats va haber de jugar amb els jugadors presents. Tot i donar-ho tot, no va ser possible obtenir els millors resultats, així que perdent els partits de diumenge, la Colla quedava en un merescut i lluitat vuité lloc.\nLa final que es va celebrar entre Castellers de Lleida, i Castellers de Vilafranca va donar l'èxit als segons.\nPer acabar amb la jornada, els assistents vam poder gaudir d'un dinar de germanor, on es van donar els trofeus, i els obsquis a tots els participants.\nFELICITATS ALS GUANYADORS!!\nFELICITATS SALATS, PER AQUEST MERESCUT VUITÉ LLOC!!!


Benicarló celebrarà demà divendres el primer Ple telemàtic de la història – LA REVISTA MÉS SOCIAL\nLa sessió reunirà als 21 regidors i regidores, que debatran, entre d’altres, la proposta de traslladar el festiu de Sant Gregori (9 de maig) al 8 d’octubre. Es podrà seguir en directe a través del canal de YouTube de l’Ajuntament i, com sempre, per Ràdio Benicarló.\nL’Ajuntament de Benicarló celebrarà demà, a partir de les 13.00 hores, el que serà el primer Ple municipal telemàtic de la història, una mesura que s’ha adoptat a causa de l’actual situació d’emergència sanitària.\nLa sessió complirà amb tots els requisits tècnics i de seguretat per a certificar la legalitat de les decisions que s’adopten a través d’aquesta via telemàtica. Així, el Ple es regirà per tots els paràmetres previstos per la llei. En aquest sentit, s’han habilitat eines per a sol·licitar l’ús de la paraula i també s’han previst mètodes alternatius de votació en cas de fallar la connexió d’algun dels regidors o regidores.\nPel que fa a la retransmissió, la sessió es podrà seguir en directe pel canal de YouTube de l’Ajuntament de Benicarló i, com sempre, per l’emissora municipal, Ràdio Benicarló (107.3 FM o www.radiobenicarlo.org).\nL’ordre del dia de la sessió plenària inclou la proposta de traslladar el dia festiu del 9 de maig al 8 d’octubre, el dia abans de la diada de la Comunitat Valenciana. En tot cas, només es trasllada el dia de festa, no la romeria en honor a Sant Gregori, que ja s’ha postposat per al 9 de maig de 2021.\nEl Ple debatrà també l’aprovació de cinc expedients de reconeixement extrajudicial de crèdit.\n← Previous Story Les obres de la Biblioteca es reprenen després de l’aturada forçada per la crisi sanitària\nNext Story → La Policia Local instrueix un total de 123 denúncies des de l’inici de l’estat d’alarma


El PP continua ‘tirant’ els diners públics obrint un xiringuito a Rafalcaid sense cobrar cànon – Compromís per Gandia\nCompromís vol saber el costos de la contractació, connexions a la llum, l’aigua, el clavegueram i cóm pensa recuperar l’Ajuntament la inversió realitzada sense cobrar-li a l’adjudicatari de l’establiment.\nCompromís s’ha assabentat de la notícia de la reobertura del xiringuito dels Marenys de Rafalcaid, després de l’adjudicació tardana i la renúncia de l’anterior concessionari. “Desconeixem els procediments de contractació seguits per a efectuar les dos adjudicacions i ens fa l’efecte que el el govern del PP ha balafiat, una vegada més una quantitat de recursos públics que no té en la construcció d’un establiment que ningú havia demanat”, ha assegurat la regidora-portaveu, Lorena Milvaques. Compromís vol saber el costos de construcció, connexions a la llum, l’aigua, el clavegueram, etc… I de quina forma pensa recuperar l’Ajuntament de Gandia la inversió realitzada “si tenim notícies que el concessionari no haurà de pagar cap cànon”.\nÉs per aquesta raó, que Compromís denuncia, una vegada més, “la forma que té el PP de gastar diners públics en infrastructures innecessàries quan és de sobra coneguda la ruïna econòmica de l’Ajuntament de Gandia”.\nArxivat en: Economia i Ocupació Compromís, gandia, Lorena Milvaques, Marenys de Rafalcaid, Torró\n← Compromís preocupat per les deficiències a l’emissari marí d’aigües residuals i a la depuradora\nCompromís i Compromís Jove demanen la participació de la ciutadania dissabte en defensa de l’Auir, la Marjal i el Racó de Tomba →\n18 Agost 2014 a les 18:22\nQuimed denuncies heu fet davant del jutgat?\nPq tot son paraules amb les escoletes,Els espías pública i el seu financament…..blabla\nLa questio es molt simple\nMOLT COBREN Els POLITICS municipals,i quines politiquea de contratacio teniu…\nTal vegada la vostra vocación de servicio público siga masa cara.\nFacund Puig diu:\n18 Agost 2014 a les 18:49\nPer què hem d’anar al jutjat? És que tot ho han de resoldre els tribunals? Nosaltres utilitzem la via política i la de denúncia pública perquè la gent conega com s’estan gestionant els diners públics. No és necessari estar contínuament presentant denúncies i querelles davant la justícia. Això és car i poc gratificant.\nPel que fa al que cobren els polítics. Jo t’ho diré: la meua companya té una dedicació a mitja jornada i jo tinc una assignació´per cada plenari o comissió a què assistisc.El Partit Popular compta amb 12 regidors amb dedicació a jornada completa. No som precisament nosaltres, els regidors de Compromís, els que estem esquilmant amb els nostres jornals l’Ajuntament de Gandia.\nSi vols saber més, pregunta. D’eixa manera evitarem que es llancen afirmacions tendencioses sense cap tipus de suport real.\n18 Agost 2014 a les 20:35\nPerdona si te molestat\nTb estic en contra amb les politiques del pp\nTan sols dirte que falta serietar i profesoonalitat ala politics….tal vegada per que han plvidat la paraules clau dels honrats:PERDO i ADEU\n18 Agost 2014 a les 23:31\nPer cert dues coses\n-respecte als diners,molt?\n-respecte als jutgats,quans parlem de robar i bla bla…son delictes o tan sols xarraetes de bar?\n19 Agost 2014 a les 19:43\nNo tens perquè disculpar-te. Només pretenc oferir la informació a què com a ciutadà tens dret.\nPel que fa a les retribucions, actualment, a l’Ajuntament de Gandia hi ha tres situacions:\na.- 12 regidors dels PP cobren uns 2.400 euros nets al mes per tindre dedicació exclusiva.\nb.- 1 regidor del PP, 1 del PSOE i 1 de Compromís cobren 1.200 euros nets al mes per les seues dedicacions parcials.\nc.- 1 regidor del PP, 9 del PSOE i jo mateix cobrem uns 110 euros nets per cada assistència a plenari, comissió o junta de portaveus. D’aquestes en poden haver uns mesos més (tres, quatre o cinc) i uns altres cap (com el mes d’agost).\nPel que fa a l’assumpte dels jutjats, nosaltres pensem que el PP està fent moltes coses a l’Ajuntament que no s’ajusten a la legalitat, però raons econòmiques o de\nno-voluntat de judicialitzar la vida pública ens impedixen acudir als tribunals. A més, hem de tindre en compte que la lentitud de la justícia impedix que esta via siga suficientment efectiva.\nSi necessites alguna informació més, no dubtes a plantejar-la.


JUDY NORTON VA REVELAR QUE LAMENTA LA SEVA CONTROVERTIDA DIFUSIÓ DE PLAYBOY - GENT\nJudy Norton va revelar que lamenta la seva controvertida difusió de Playboy\nCom moltes estrelles infantils, Judy Norton li va costar passar del paper que la va fer famosa i adoptar parts més adultes a mesura que creixia. Norton va interpretar a Mary Ellen Walton Els Waltons , l’estimada sèrie de televisió sobre una gran família molt unida de masers rurals que viuen a les muntanyes de Virgínia durant la Gran Depressió dels anys trenta i anys de la Segona Guerra Mundial dels anys quaranta.\nLa sèrie va funcionar a la cadena CBS del 1972 al 1981 i els espectadors van passar gairebé una dècada amb Ralph Waite com a pare John, Michael Learned com a mare Olivia, Richard Thomas com a John-Boy, Mary McDonough com a Erin i la resta de la família Walton. Norton tenia només tretze anys quan va filmar El retorn a casa: una història de Nadal , la pel·lícula de TV que va servir de pilot i va arrencar nou temporades de Els Waltons , però ja era una jove actriu nord-americana experimentada.\nJudy Norton ha estat en escena i pantalla durant tota la seva vida\nJudy Norton va néixer el 29 de gener de 1958 a Santa Mònica, Califòrnia. Segons el seu lloc web personal , va començar a actuar als sis anys, apareixent en produccions teatrals i en programes de televisió com Ozzie i Harriet , El programa de Tammy Grimes , i Felon Squad . Tot i que només tenia tretze anys i el seu company de repartiment Richard Thomas, que va interpretar al fill gran dels Waltons, John-Boy, tenia vint anys quan van filmar Tornada a casa , Norton va admetre més tard que s’havia enamorat de Thomas quan es van conèixer per primera vegada. Per full de trucs de Hollywood , Judy va recordar “Quan vam filmar The Homecoming, vaig tenir un gran enamorament de Richard. Jo tenia 13 anys, ell en tenia 20. Em va semblar tan meravellós i el vaig admirar tant com a actor com a persona ”. L’enamorament s’havia acabat fins i tot abans de començar a filmar la sèrie i van seguir sent bons amics durant tota la sèrie.\naquest som nosaltres el repartiment pilot\nDesprés Els Waltons va acabar, Norton 'estava agraït de tornar al teatre', segons una entrevista amb Fox News , perquè Hollywood volia tipificar-la com el paper tossut i tímid que havia exercit durant tant de temps com Mary Ellen Walton. 'És només un fet lamentable d'aquest negoci. Així que vaig tornar a les meves arrels, que era el teatre, on vaig obtenir molts papers diferents del que podria estar interpretant a la televisió ”. Norton ha continuat actuant en pel·lícules, programes de televisió i teatre, a més de cantar a l'escenari i en estudis de gravació i ha estat co-director artístic de dos teatres canadencs diferents. Va protagonitzar una sèrie web, El grup de quarantena , durant el tancament del Coronavirus i té un Instagram molt actiu i animat.\nEl Quart Encant del Temps\nUna publicació compartida per Judy Norton (@officialjudynorton)\nL’enamorament infantil de Judy Norton contra Richard Thomas pot haver acabat abans que realment anés a qualsevol lloc, però es va casar amb el seu primer marit, Douglas Taylor, quan només tenia divuit anys. Es van divorciar dos anys després, però va ser coneguda durant un temps com a Judy Norton Taylor. Va tenir un segon matrimoni amb la jugadora de futbol Lynn Hughes el 1980, però no va durar. Ella i el seu tercer marit, Randy Apostle, es van casar el 1991 i van tenir un fill, Devin, abans de divorciar-se el 2001. La quarta vegada va semblar l’encant: Norton i Robert Graves es van casar el 2002 i estan junts fins avui. Per a Cada setmana més a prop , viuen en un 'refugi rústic a la muntanya' a Glendale, Califòrnia, on 'viuen a la natura' entre coiots, mapaches, mofetes i possums. Sembla una muntanya de Walton de la vida real.\nNorton diu que lamenta haver posat per Playboy\nL’únic que lamenta Norton sobre la seva carrera és la decisió de posar-se nua Playboy revista el 1985. Al una entrevista amb UPI que va funcionar just després de la sessió de fotos, va explicar: 'Aquesta era la forma més ràpida i directa de fer arribar el punt, fent saber a la gent que hi ha més d'un personatge per a mi'. De fet, nens actors de Shirley Temple i a continuació, han lluitat perquè se'ls permeti passar de les seves primeres imatges i Norton no va ser la primera ni l'última persona que va intentar actualitzar el seu perfil amb un aspecte nou i atractiu.\nDècades després, va mirar enrere la decisió i va dir a Fox News “Rebia molts consells de la gent que em representava en aquell moment. Van pensar que seria una bona carrera positiva. No diria que fos així i és una d’aquestes coses que, si sabés el que sé ara, no hauria fet la tria ”. Tanmateix, no arpa els seus errors i assenyala: “En definitiva, sóc la que havia de conviure amb una decisió difícil de prendre en aquell moment. És el que és. Només es pot avançar '.\nVeure: L'amfitriona de la roda de la fortuna, Vanna White, es va posar per Playboy per pagar el lloguer\nqui canta la cançó una vegada i una altra\nel meu nom és comte karma\nEllen Degeneres show Haunted House\nquan va sortir un xiuxiueig descuidat\ndades nutricionals de seltzer de llum natural\nJohn Travolta va perdre un fill?


Simposi Internacional Barcelona-París. Relacions intel·lectuals i capitals culturals (1880-1950) | MUHBA\nEsteu aquíRecerca i Debat › Estudis i formació › Simposi Internacional Barcelona-París. Relacions intel·lectuals i capitals culturals (1880-1950) Simposi Internacional Barcelona-París. Relacions intel·lectuals i capitals culturals (1880-1950)\nEl Simposi Internacional Barcelona-París té com a objectiu estudiar i donar a conèixer les relacions intel·lectuals entre Catalunya i França, a través de les seves respectives capitals, des de la perspectiva de la Literatura comparada i la Història comparada dels intel·lectuals. Les ciutats són el lloc per excel·lència d’acumulació de capital cultural i lloc central d’un camp cultural a l’Europa moderna i contemporània. Aquest Simposi vol analitzar com, entre la cultura catalana i la francesa, s’ha establert al llarg del temps un tipus especial de relacions i de transfert intel·lectual, especialment vinculats a la literatura i, alhora, a la ciutat.\nPrograma del Simposi Internacional Barcelona-París. Relacions intel·lectuals i capitals culturals (1880-1950)\nDates:Del 6 al 8 de maig de 2015\nLloc:MUHBA Plaça del Rei (Sala de Martí l’Humà)\n(Veure el detall de cada modalitat al programa adjunt)


L’aclarida mecànica en préssec és una bona al...\n• La XXIII Exposició de varietats de préssec i nectarina ha reunit més de 200 professionals fructicultors a Alcarràs\n• Una jornada que dona una visió àmplia del sector amb les varietats exposades i la participació dels obtentors, ha destacat el director general de l’IRTA, Josep Usall.\nL’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA), ha celebrat avui la 23ena Exposició del Préssec i Nectarina, que enguany s’ha dut a terme a Alcarràs (Lleida). Josep Usall, director general de l’IRTA, ha assenyalat durant la seva intervenció en la inauguració que aquesta jornada dona una visió àmplia del sector gràcies a les varietats exposades i a la participació dels obtentors. Igualment, l’alcalde d’Alcarràs, Manel Ezquerra ha mostrat la seva satisfacció per a què Alcarràs hagi pogut acollir aquesta important jornada per al sector de la fruita.\nEnguany, la col·lecció de varietats de préssec, nectarina i préssec pla de l’IRTA (que es va iniciar l’any 1994 i que compta en total amb 203 varietats) ha exposat els resultats de cultiu de 90 varietats diferents. Els ha donat a conèixer la Gemma Reig, especialista en préssec de l’IRTA Fruitcentre, que ha explicat els seus trets més característics. La zona d’exposició de fruita fresca ha comptat amb 70 d’aquestes varietats.\nEn la jornada, Estanis Torres, investigador de l’IRTA, ha presentat les conclusions d’un estudi sobre l’efecte de l’aclarida mecànica en el cultiu del presseguer, on s’ha conclòs que redueix els costos i millora la qualitat dels fruits. Generalment, els productors realitzen aquesta tasca de manera manual, el que representa un cost en temps i un cost econòmic en mà d’obra. En alguns casos, l’aclarida manual pot arribar a suposar més del 30% del cost total de producció. En aquest estudi, que compta amb el suport del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat i del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural, Torres ha testat i valorat econòmicament diferents mètodes d’aclarida de flors: l’aclarida manual, l’aclarida manual assistida amb aclaridor elèctric, i l’aclarida mecànica amb equips de pues acoblats al tractor.\nEn comparació amb l’aclarida manual, en la resta de casos, els resultats han mostrat una reducció dels costos de mà d’obra, especialment amb l’aclarida mecànica, així com un augment del calibre del fruit, fet que es tradueix en un preu més alt del préssec al mercat.\nDonat que “a dia d’avui no existeix cap producte químic registrat per l’aclarida de préssecs”, explica Estanis Torres, “l’aclarida mecànica és una bona alternativa a l’aclarida manual per reduir costos”. Per aquest motiu, l’aclarida mecànica està guanyant terreny entre els productors de fruita.\nLa jornada ha comptat també amb la participació de 6 empreses obtentores de fruita de pinyol que han presentat les seves novetats varietals.


- Recórrer la vila de Santa Pau a peu.\n- Endinsar-se a la fageda d’en Jordà.\n- Caminar fins al volcà de Santa Margarida.\n- Fer la ruta de Santa Pau a Sant Julià del Mont.\n- Assistir a la Fira del Fesol.\nS'hi pot passejar amb calma fins al portal del Mar, un mirador amb unes vistes espectaculars sobre la vall del Ser que rodeja el municipi, així com reservar una visita a la granja La Fageda, famosa pels seus iogurts. Pels més atrevits, proposa un joc d'escapada del poble o seguir la ruta dels tolls, d'unes dues hores de durada i amb vuit quilòmetres de recorregut, que porta cap al gorg Blau, Can Cutilla o Caga-rates, entre d'altres.\nLocalitat: Can Blanc, Can Font, Can Jofre, Can Potxa, Can Xel, Sallent, el, Arcs, els, Fages, les, Pujolars, Sant Martí, Sant Miquel Sacot, Santa Llúcia, Santa Pau\nÉs un municipi situat al sud-est de la plana d’Olot, en plena zona volcànica, a la vall que queda entre les serralades de Sant Julià del Mont i Santa Maria de Finestres (al nord-oest de Girona). Forma part del parc natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa, i hi ha volcans com ara el de Santa Margarida, el volcà Croscat, les grederes volcàniques, la fageda d’en Jordà i el salt d’aigua de Can Batlle.\nEl clima és mediterrani de muntanya mitjana, amb precipitacions abundants durant tot l’any. L’hivern és l’estació més seca i també són freds per la influència pirenaica. A causa de les pluges freqüents, els estius són frescos.\nLa part muntanyosa està coberta de boscs de faigs, roures i alzines, i als sectors més plans, en terrenys volcànics, hi ha els conreus de secà: fajol, blat, blat de moro, farratge, patates i mongetes. S’hi cria bestiar boví, porcí i aviram.\nHi ha petites indústries d’embotits, tèxtils i derivades de la fusta, serradores i mobles.\nEl sector serveis, lligat al turisme, és molt actiu i ocupa gran part de l’activitat econòmica del municipi.\nLa primera referència històrica del topònim de Santa Pau data del segle IX, referit a diverses propietats del monestir de Banyoles a la vall de Santa Pau. El castell apareix documentat des del 929. El rei franc Radulf el donà als Oliba, senyors de Porqueres i castlans de Finestres. Ja al segle XIII, aquesta família va fixar la residència al castell i va adoptar el cognom Santapau.\nL’any 1300, Ponç de Santapau i Finestres va atorgar carta de poblament al lloc. El castell es va convertir en centre d’una important baronia, que incloïa els actuals termes de Santa Pau i Sant Aniol de Finestres i l’antic terme de Batet, actualment dins el municipi d’Olot.\nLa família Santapau va emparentar-se amb nobles nissagues catalanes i va prendre part en importants empreses de la Corona per tota la Mediterrània, amb importants béns i títols a Sicília.\nEl conjunt arquitectònic medieval de Santa Pau té dos nuclis ben diferenciats: la vila vella i la vila nova. La part antiga ha estat declarada Conjunt Historicoartístic i està dominada pel castell.\nEl castell fou bastit als segles XIII-XIV, amb una gran planta quadrada i finestrals gòtics. Al pis de baix hi ha el pati d’armes i l’antiga capella, dedicada a sant Antoni i sant Honorat. El temple conservava un retaule d’alabastre gòtic del 1340 amb escenes de la passió, que va ser destruït el 1936 (se’n manté una còpia al Museu d’Olot), i una veracreu, del 1391.\nL’església gòtica de Santa Maria es va construir entre el 1427 i el 1430, any que se li va atorgar la parroquialitat, després que el santuari de la Mare de Déu dels Arcs s’esfondrés.\nEls carrers de la vila antiga porten al portal del Mar, des d’on es mostra una bonica imatge de les valls dels voltants, amb petites esglésies romàniques, com Sant Vicenç de Sallent, de l’any 878, que va passar a formar part de la baronia de Santa Pau el 1392; Sant Martí Vell, consagrada el 889 pel bisbe Servusdei de Girona, i Sant Miquel de Sacot, esmentada ja el 979 i molt modificada entre el 1787 i el 1889.\nDe la vila nova té especial interès l’hospital de Sant Roc i Sant Sebastià (segle XVIII), del qual només es conserva la capella.\nA la vall del torrent dels Arcs hi ha el santuari de la Mare de Déu dels Arcs, la primera parròquia del municipi, datada del segle I. L’estructura original es va modificar després dels terratrèmols del segle XV, moment que es va convertir en un centre marià de gran devoció. L’absis (segles XII-XIII) és de l’època romànica, amb un finestral i alguns murs. El frontispici es va acabar el 1775, igual que el cambril i l’hostatgeria.\nA prop del veïnat de Sant Martí Vell hi ha una sèrie de sepultures amb formes humanes, les Feixes, on hi ha un oratori amb un Crist (segle XVI) i un menhir de basalt, descobert el 1872 per Joaquim Vayreda, conegut amb el nom de la pedra del Diable.\nD’entre els nombrosos cons volcànics del terme, destaquem el de Santa Margarida, que té un dels cràters més ben conservats i més bonics de la comarca. El con, de dos quilòmetres de perímetre, es troba envoltat de boscos. Al seu cim s’aixeca Santa Margarida de la Cot, un santuari d’origen romànic que va quedar destruït pels terratrèmols de 1428 i que va ser reedificat el 1865.\nSanta Pau està limitat per les serres de Sant Julià del Mont i de Finestres i travessat per afluents del Ser. La seva zona muntanyosa té molts boscos de rouredes, fagedes i alzinars, camins enjardinats i pistes per recórrer.\nRecomanem la ruta que porta de Santa Pau a l’antic monestir de Sant Julià del Mont, que corona el coll de Boixeda, de més de 900 metres d’alçada. Aquesta excursió, que tant es pot fer a peu com amb cotxe, dura menys de tres hores, està molt ben senyalitzada (marques taronges) i resulta un gran aparador natural de valls i volcans.\nDins del terme hi ha la fageda d’en Jordà, un extens bosc de faigs per on paga la pena de passejar. L’itinerari més comú comença a l’aparcament, passa per unes escales i arriba al monòlit, on el poema de Joan Maragall dóna pas al bosc.\nA Santa Pau es poden fer itineraris amb vehicle tot terreny, vols amb globus, excursions a cavall, passejades amb bicicleta i d’altres rutes turístiques, de les quals s’obté informació a l’Oficina de Turisme, un dels punts d’informació del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa.\nQuant a festes populars, destaquem la Fira del Fesol, que consisteix en la realització d’una degustació popular celebrada a mitjan gener. Els fesols de Santa Pau són el producte estrella de la seva gastronomia, èxit que han obtingut gràcies a la qualitat, un petit tamany i un gust molt saboròs.\n- La Fira de l’Intercanvi de Mieres (Setmana Santa).\n- La casa Solà Morales d’Olot.


Especial Picapoll - Oller del Mas\n× Bernat Rosat 1 × €12,00\nVisualitza la cistella “Bernat Rosat” s'ha afegit a la vostra cistella.\n€50,00 IVA inclòs\nL’elegància d’una varietat autòctona tan especial per a nosaltres. Persistent i delicat. Amb aquest vi provinent d’una sola finca volem aconseguir mostrar la màxima expressió d’aquesta joia: el picapoll negre\nVarietats: Picapoll negre\nEspecial Picapoll quantitat\nCategoria: Vi\tSKU: especial-picapoll Etiquetes: barrica poder de guarda delicat elegant estructura lleuger\nEl vi que certifica una de les nostres grans apostes: la recuperació de varietats autòctones. Fet única i exclusivament amb Picapoll Negre, és un vi elegant i delicat. Té una criança de nou mesos en barrica de roure francès de 300 litres i, després, reposa a les bodegues del castell. En fem una edició limitada de poc més de 1000 ampolles.\nFresc, d’aromes nets de fruites vermelles i negres i elegantment especiat, és un vi equilibrat i de llarg recorregut en boca que aconsegueix la màxima expressió d’aquesta varietat ancestral. Un vi que reflecteix el terroir d’una vinya seleccionada, que segueix els mètodes de la viticultura ecològica, amb verema manual i una atenció acurada en la vinificació i la criança.\nVarietat: 100% Picapoll Negre.\nEls Flautats €30,00 IVA inclòs\nBernat Magnum €33,00 IVA inclòs\nBernat Rosat €12,00 IVA inclòs\nPetit Bernat Blanc €8,00 IVA inclòs\nPetit Bernat Negre €8,00 IVA inclòs


MONTARGULL XAREL.LO EN BARRICA BNGR- Cava - CAL TALLARET\n> Vins i Caves>Denominació d'Origen>DO. Cava>MONTARGULL XAREL.LO EN BARRICA BNGR- Cava\n11,52 € Impostos inclosos\nTast: Llaminer, Llevat, Sec, Crema,...\nMONTARGULL XAREL.LO EN BARRICA BNGR- Cava\nTast: Llaminer, Llevat, Sec, Crema, Pastisseria, torrats, Fruits secs, Poma, Llimona, Codony.\nGRAN RESERVA XAREL.LO BÓTA\nVARIETATS: 40% Xarel.lo, 30% Macabeu, 20% Xarel·lo en bóta i 10% Parellada.\nTIPUS: Brut Nature (sense licor afegit).\nCRIANÇA: Mínima de 40 mesos.\nELABORACIÓ: Mètode tradicional (segona fermentació en ampolla). La particularitat d'aquest cava consisteix en la incorporació al vi base de xarel • lo que s'ha fermentat i criat en bótes noves de roure. Aquest tret dóna al cava una bombolla permanent i cremosa. En nas és afruitat a l'inici, evolucionant cap a vainilla i fumats. En boca es percep la untuositat que afina el cava, seguides per l'aparició de fruita en compota (codony i poma), passant per les notes de fumats i les aromes de vainilla aportats per la seva lleuger pas per bóta, el seu postgust és llarg i elegant.\nEspecial per a segons plats, carns, guisats, cassoles de peix, formatges i patés.


Joan Antoni Baron: De campanya-7-\nUn altre dia de campanya que passa ràpid. Cal combinar-la amb el dia a dia del govern. La ciutat, ben desperta, ni para ni espera i hi ha temes molt importants per resoldre aquests dies.\nAhir al vespre, acte a La Llàntia. Compromisos concrets amb aquest barri. Aparcament, nou CAP, nou casal d’avis a la masia de ca l’Isidre, pista poliesportiva, urbanització de carrers, poliesportiu al carrer Euskadi.\nAquest matí la presentació dels compromisos amb la salut i l’atenció a les persones amb dependència. A la sala de l’Hotel d’entitats socio-sanitàries de la Fundació Hospital. Hem treballat molt aquest mandat en els temes de salut i ara arriben les concrecions.\nAquesta tarda acte al Palau. Costa entendre els que s’acosten als barris cada quatre anys i només parlen de problemes. Cal anar-hi sovint, parlar dels problemes i sobretot buscar-hi solucions. I cal parlar de les oportunitats que cal aprofitar: nous accessos a l’autopista, la biblioteca de l’Escorxador, la urbanització de la ronda Cervantes, l’aparcament del Parc del Palau, el nou casal d’avis, l’espai escènic de can Gassol, la reforma dels carrers, l’avinguda d’Amèrica, la pista poliesportiva. Tanta feina feta i tanta feina prevista. I l’esperança de la Llei de Barris.\nI entrevista que publica avui el Tot Mataró. La signa en Cugat Comas i la varem fer divendres passat tot dinant en un bar del carrer Balmes.


L’Observatori del Turisme Rural presenta les dades sobre Catalunya al CETT | CETT\nNotícies > L’Observatori del Turisme Rural presenta les dades sobre Catalunya al CETT\nL’Observatori del Turisme Rural presenta les dades sobre Catalunya al CETT\nL’Observatori del Turisme Rural ha presentat les dades corresponents als establiments de turisme rural a Catalunya, informant sobre qüestions com el potencial d’atracció davant el client internacional, el caràcter previsor dels turistes rurals catalans i l’elevada connectivitat dels allotjaments al territori català.\nL’Observatori del Turisme rural és un projecte d’investigació liderat pel portal especialitzat EscapadaRural.com, en col·laboració amb el CETT-UB i l’empresa d’enquestes online Netquest. Entre els aspectes més destacables d’aquest estudi referents Catalunya trobem els relatius a la procedència del viatger. Segons els propietaris, la majoria dels seus clients procedeixen de tota Espanya i sobretot de Catalunya, si bé en un 19% dels casos hi ha una combinació de client nacional i internacional. Aquesta xifra apunta a un major potencial de creixement fora de les nostres fronteres, ja que és 6 punts superior a la xifra dels allotjaments espanyols (13,9%).\nSent el client intern un dels més importants per als allotjaments de Catalunya (90%), cal tenir en compte que es tracta d'un consumidor previsor. En el 41,5% dels viatgers catalans enquestats reserven amb més d'un mes d'antelació (a la resta d'Espanya disminueix fins a un 32,5%) i un escàs 20,8% reserva només una setmana abans de la seva estada (a la resta d'Espanya aquesta xifra puja a un 27,6%). A més, aquests turistes acostumen a viatjar en família (61.1%) o amb amics (56.3%), pel que és lògic que la modalitat habitual de contractació sigui el lloguer de casa sencera (41,8%).\nPel que fa als propietaris d'allotjaments catalans, apunten a certs índexs de professionalitat per sobre de la mitjana espanyola. D'una banda i pel que fa a la qüestió tecnològica, Catalunya destaca perquè el 77.8% dels establiments disposen de connexió a internet, mentre que a nivell estatal aquest índex se situa gairebé 19 punts per sota (58,55). De l'altra, els propietaris també tenen una posició més avantatjada pel que fa a l'ús d'una base de dades informatitzada, ja que gairebé la meitat (48%) compta amb ella i això suposa 7 punts més que la mitjana espanyola.\nTota l’informació relativa a l’estudi a Catalunya es troba a http://www.escapadarural.com/observatorio/turismo-rural-catalun/\nÀLBUM DE FOTOS DE LA PRESENTACIÓ\nL'Observatori de Turisme Rural Presenta les Dades sobre Catalunya\nAccés al vídeo de l'acte\nL’Observatori del Turisme Rural és una iniciativa d’investigació conjunta desenvolupada per EscapadaRural.com, CETT-UB i Netquest que genera coneixement i aporta informació de valor sobre el sector del turisme rural a España, tant en l’àmbit de l’oferta (“propietaris”) como en el de la demanda (“viatgers”). www.escapadarural.com/observatorio\nÉs una plataforma web dedicada a la promoció d'allotjaments rurals a tot Espanya. En tan sols set anys s'ha convertit en un referent en el sector del turisme rural, donant suport al propietari i inspirant al viatger. Actualment reuneix la major oferta d'allotjaments rurals del país (més de 12.000), amb una representativitat de més del 80%. També compta amb una gran comunitat de viatgers, amb més de 370.000 membres registrats. Tot això ha permès que l'estudi s'hagi desenvolupat a partir d'unes bases de dades àmplies i fiables, gràcies a les quals s'han obtingut uns resultats sense precedents en el sector www.escapadarural.com\nEl CETT es un campus internacional de formació i transferència de coneixement en turisme, hoteleria i gastronomia, amb més de 40 anys d’experiència. Adscrit a la Universitat de Barcelona, ofereix tots els diferents nivells de formació -formació professional, universitària de grau i postgrau, contínua per a professionals en actiu i a mida de les empreses, mitjançant un model formatiu propi. La seva aposta per la innovació i la seva experiència desenvolupant projectes d’investigació turística ha dotat a l’estudi del rigor imprescindible per garantir la qualitat de l’Observatori. Web www.cett.es\nNetquest és l’empresa líder en panells online per a la indústria de la investigació de mercats a Amèrica LLatina, Espanya i Portugal, amb més de 450.000 consumidors disposats a donar la seva opinió en 21 països. Netquest és proveïdor de camp i serveis de processament de dades per a tot tipus d’estudis d’investigació de mercats i opinió, a través d’enquestes online. Les enquestes es programen mitjançant un software propi, anomenat Survey Manager i desenvolupat íntegrament per Netquest. Els enquestats són captats només per invitació per assegurar la representativitat de la mostra y la fiabilitat de la informació. A més, són gestionats localment per a proporcionar un major coneixement dels mercats i de l’investigador local, gràcies a les cinc oficines que Netquest té a Barcelona (seu de l’empresa), Madrid, México DF, São Paulo i Santiago de Chile. Web www.netquest.com


Agenda destacada de CCOO en la jornada de vaga laboral de 2 hores per torn de treball el 8 de Març, Dia Internacional de les Dones\nAvui dijous, 8 de Març del 2018, Dia Internacional de les Dones, sota el lema “Ens plantem”, CCOO ha convocat VAGA LABORAL de 2 hores per torn de treball contra la bretxa salarial, contra els salaris de misèria i contra les violències masclistes.\nDurant tota la jornada tenen lloc aturades, concentracions, mobilitzacions i manifestacions arreu de Catalunya. Us recordo algunes de les accions més destacades i programades per a la vaga d’avui.\nAgenda d’accions destacades a Barcelona\nDes de les 7 hores està tenint lloc una acció informativa al Port de Barcelona (porta 3/Cotxeres TMB Zona Franca) que compta amb la participació de Javier Pacheco, secretari general de CCOO de Catalunya.\nA les 9 hores tindrà lloc una acció de CCOO i UGT a l’Hospital Clínic amb participació de Javier Pacheco.\nA les 10 hores es farà una concentració a El Corte Inglés de plaça de Catalunya.\nA les 10.15 hores es repartiran fulls volantsinformatives a l’av. del Portal de l’Àngel amb la participació de Javier Pacheco.\nA les 11 hores sortiran tres columnes en manifestació. La primera des del passeig de Gràcia núm. 2, que anirà a la plaça de Sant Jaume. La segona des de plaça Urquinaona, amb la presència de Javier Pacheco, que acollirà les treballadores i treballadors de la neteja d’edificis i locals (en vaga de 24 hores pel seu conveni), que anirà fins la plaça de Sant Jaume. I la tercera que anirà des de Correus fins la plaça de Sant Jaume.\nA les 12 hores concentració a la plaça de Sant Jaume on confluiran les tres columnes i a més tothom que s'hi vulgui afegir. Allà hi haurà parlaments de dones de CCOO i UGT i els secretaris generals dels sindicats faran declaracions als mitjans de comunicació.\nA les 13 hores, acció del sector de l’Educació a l’Institut Flos i Calcat de l’avinguda Rio de Janeiro. I també tindrà lloc una acció unitària al Port de Barcelona conjuntament amb els estibadors.\nPunts d’interès informatiu dels sectors industrials a Catalunya en la vaga laboral del 8 de Març\nPLAÇA ANTONIO LÓPEZ: concentració CCOO a les 10.45 h per fer un acte d'enlluernament amb llaços liles del pedestal on hi havia lestàtua .\nMERCABARNA: carrer Major, 76, Barcelona. Aturada de tots els centres de treball interiors i concentració a les 12.15 h a la porta de NISSAN , polígon industrial Zona Franca Sector B, carrer 3, 77-111, de Barcelona.\nNISSAN: polígon industrial Zona Franca Sector B, carrer 3, 77-111, de Barcelona. Aturada de 2 hores sortida a les 12 h. Concentració amb altres empreses del polígon i conjuntament lectura del manifest amb MERCABARNA, AKCO NOVELL, COVESTRO, LEAR, CROMOGENIA. Després es farà una columna en manifestació pel polígon.\nITALCO: ronda dels Mallols, cantonada carrer Pla Sitges, Sant Quirze del Vallès. Aturada de 2 hores, sortida a les 12.45 h, de l’empresa amb manifestació fins l’Ajuntament de Sant Quirze del Vallès .\nVALLÈS ORIENTAL - MARESME - OSONA\nGRIFOLS S.A.: carrer Can Guasch, 2, Parets del Vallès. Concentració amb altres empreses al polígon i després s’anirà a la concentració de l’Ajuntament de Parets del Vallès.\nGIRBAU S.A.: carretera de Manlleu, Vic. Concentració amb altres empreses al polígon i després s’anirà a la concentració del Ajuntament de Vic.\nBAIX LLOBREGAT - ANOIA - GARRAF\nDAMM I SAN PATRICK, T2: sortida a les 11.30 h des del polígon industrial Mas Mateu, carrer de l'Om, 9, el Prat de Llobregat. S’anirà en manifestació fins a la T2 de l’aeroport, i es concentrarà amb altres empreses, a l’estàtua del cavall de Botero.\nSEAT Martorell: camí Complex Seat, s/n, Martorell. Concentració a les 12 h a la rotonda del costat de l’entrada al complex SEAT.\nConcentració i aturada de les empreses de les nuclears ASCO i VANDELLÒS. A tots els polígons de la província les empreses importants faran actes i concentració a les 12 h.\nLes empreses de la comarca de la Garrotxa del sector carni faran concentració a l’ajuntament d’OLOT, a les 12 h.\nCOOPERATIVA AREA DE GUISSONA: carrer Verge del Claustre, s/n, de Guissona. A les 12.45 h concentració a l’Ajuntament de Guissona, a plaça Bisbe Bell. A les 14.30 h i 17.030 h concentració a la porta de l’empresa i lliurament de clavells.\nSADA: polígon industrial el Segre, avinguda de la Indústria, parcel·la 402-403 de Lleida,\nConcentració dels treballadors i treballadores durant el matí a la porta del centre de treball.\nBarcelona, 18 h. Passeig de Gràcia - c. Provença (punt de trobada de CCOO)\nTarragona, 12 h, plaça de la Font\nLleida, 18 h, plaça Ricard Viñes\nGirona, 19 h, plaça del Vi (18.30 h al local de CCOO)\nSabadell, 19 h, plaça de Sant Roc\nTerrassa, 19.30 h, Vapor Ventalló (c. de la Rasa, 24)\nGranollers, 18 h, Plaça de la Porxada\nMollet del Vallès, 18 h, plaça Prat de la Riba\nParets del Vallès, 11.30 h, Can Guash\nMataró, 18 h, plaça Miquel Biada\nVic, 19.30 h, plaça de l’Estació\nVilanova i la Geltrú, 18 h, plaça de la Vila, 8\nVilafranca del Penedès, 18 h, c. Cort, 14, davant l’Ajuntament


Coneixeu els vostres drets quan viatgeu amb avió? | Notícies RM Assessors | Assessoria Girona Figueres\n12 set. Coneixeu els vostres drets quan viatgeu amb avió?\nEls drets es regulen en el Reglament (CE) 261/2004, de 11 de febrer. Destaquem el següent:\nVols als que s’aplica aquesta regulació: Vols amb sortida o arribada de o a un estat de la Unió Europea, Islàndia, Noruega o Suïssa, independentment de la nacionalitat de l’aerolínia.\nCompensacions per denegació d’embarcament (overbooking) i per cancel·lació del vol:\nDret al reemborsament: Retorn de l’import del viatge en el termini de 7 dies o facilitar un transport alternatiu.\nDret d’atenció: Menjar i refrescos suficients, en funció del temps d’espera, així com dret a 2 comunicacions gratuïtes.\nDret a una indemnització econòmica:\nImport de la indemnització segons la distància del vol:\nVols fins a 1.500 km: 250,00 €. (tant si el vol es intracomunitari com si no ho es).\nVols entre 1.500 i 3.500 km: 400,00 €. (tant si el vol es intracomunitari com si no ho es).\nVols a partir de 3.500 km:\nSi el vol es intracomunitari: 400,00 €\nSi el vol no es intracomunitari: 600,00 €\nEn cas de cancel·lació del vol, no hi haurà dret a indemnització econòmica quan es doni les següents circumstàncies:\nSi la cancel·lació es deu a circumstàncies extraordinàries i imprevisibles.\nSi la companyia ha avisat almenys amb dues setmanes d’antelació o:\nAlmenys amb 7 dies d’antelació, si el nou vol ofert surt amb una antelació no superior a 1 hora respecte de l’hora de sortida prevista i arriba a la seva destinació final amb menys de 2 hores de retard respecte de l’hora prevista.\nEntre dues setmanes i set dies d’antelació, si el nou vol ofert surt amb una antelació no superior a 2 hores respecte de l’hora prevista i arriba a la destinació final amb menys de 4 hores de retard respecte a l’hora d’arribada prevista.\nCompensacions en cas de gran retard\nDret d’atenció: Menjar i beguda suficients en funció del temps de demora, allotjament en hotel quan calgui (inclosos els desplaçaments), així com a 2 comunicacions gratuïtes, si el retard es de:\n2 hores o més, per a vols de 1.500 km o menys.\n5 hores o més, per a tots els vols.\nDret a una indemnització econòmica si el retard és de 3 hores o més (excepte circumstàncies extraordinàries). Segons la distància del vol:\nVols fins a 1.500 km.: 250,00 €\nVols entre 1.500 i 3.500 km: 400,00 €\nVos de més de 3.500 km:\nSi el vol es extracomunitari: 600,00 €\nSom advocats. Si heu sofert un retard injustificat o una cancel·lació del vol i voleu assessorar-vos respecte la viabilitat de la vostre reclamació, us podem assessorar gratuïtament trucant al 972 426 004, o per correu electrònic adreçat a juridic@rm-assessors.cat.\nindemnitzacions retards vols reclamació retards vols. reclamació contra aviació


Peces sensorials per a nadons, el conjunt consta de 3 simpàtics personatges trontollants amb característiques sensorials: visual, de textura i auditiva.\nEn copejar les peces es mouen sense arribar a girar del tot i sempre tornen a la postura original. El pes i la mida són ideals per a mans petitones.\nUn material senzill i bonic que delectarà els sentits dels més petits.\nRecomanat a partir dels 3 mesos.\nJ'avais déjà bac sciences et de la terre\nClàssica joguina de fusta amb peces de formes bàsique...


Notícies - CIU alerta els votants d'ERC que estaran entregant un xec en blanc perquè Menéndez sigui alcalde\nCIU alerta els votants d'ERC que estaran entregant un xec en blanc perquè Menéndez sigui alcalde\nel 17/mai/03 Vanesa Eleccions2003 PDF\nConvergència i Unió ha alertat els votants d'Esquerra Republicana que votar els republicans és entregar el seu vot als socialistes. La federació nacionalista no entén com l'alcaldable d'Esquerra, Eduard Pomar, calla quan els socialistes afirmen que formaran govern amb les tres forces d'esquerra i, en canvi, se sent molest per l'oferiment de pacte fet per Lluís Recoder.\nDesprés que Esquerra Republicana preferís esquivar l'oferiment fet per Lluís Recoder afirmant que en aquests moments la proposta 'estava fora de lloc', avui, Convergència i Unió ha alertat els votants dels republicans que votar Eduard Pomar equivaldria a entregar el seu vot a l'alcaldable socialista Jordi Menéndez.\nEl membre de CIU, Jordi Joly, s'ha preguntat per què calla Eduard Pomar quan Menéndez pregona, als quatre vents, que formarà govern amb Iniciativa i ERC. Joly creu que els possibles votants nacionalistes d'Esquerra haurien de conéixer el companys de travessies que escull la seva formació:\nNosaltres ja hem ofert el pacte a ERC i ells han preferit dir que està fora de lloc. En canvi no diuen res quan el PSC dóna per fet que governaran amb ICV i ERC. Cal que els votants sàpiguen que entragaran el seu vot al PSC-PSOE.\nRecordem que Convergència i Unió ja va oferir al 99 un pacte a Esquerra Republicana, però aquesta formació va preferir votar Menéndez com alcalde. Ara, CIU, torna a picar l'ullet als republicans per formar govern.\nEls socialistes, de la seva banda, asseguren, per activa i per passiva, que formaran un govern 'progressista' amb les tres formacions d'esquerres: PSC, ICV-EUiA i ERC.


La utilització de tauletes com a eina educativa, ja una realitat a primària. | Col·legi Claret · Valls\nEscrit per cromlec\nEl telèfon mòbil i les tauletes són uns dispositius amb molt potencial educatiu. La majoria d'alumnes estan familiaritzats amb ells, inclús els més petits, i per tant tenen facilitat per usar-lo. Sabedor el col•legi d’aquesta realitat, s’ha procedit a la compra d’un gruix considerable de tauletes, i aquestes ja han començat a ser utilitzades tant a la classe d'informàtica com en d'altres àrees, fent possible que els dispositius mòbils ajudin alumnes i mestres en el procés d’ensenyament-aprenentatge.\nDonat que els dispositius mòbils permeten una organització de l'alumnat molt còmode i ofereixen un treball agradable, sobretot gràcies al tamany de la seva pantalla, ja s'ha eixamplat el seu ús i són utilitzades amb normalitat en àrees com ara l'anglès de primària i en les sessions de recerca d’informació i elaboració del treball interdisciplinari dels diversos cicles de primària.\nLes seves possibilitats són moltes i totes interessants, a destacar que serveix com a eina de consulta d'informació, per a l’edició de documents, l’intercanvi de dades i captura i edició d'imatges, sons i vídeos, etc; i tot aquest ventall de possibilitats, al tenir-ne un bon nombre, s’ha eixamplat a totes les assignatures i classes en les que es vulgui fer servir.


Castelló rehabilitará Mestrets amb la creació d'un pla integral | Castelló Extra\nCastelló rehabilitará Mestrets amb la creació d'un pla integral\nEls regidors de l’executiu local Isabel Granero, Francesc Mezquita i Fernando Navarro han atés les preocupacions i reivindicacions de la representació veïnal. La recuperació de l’entorn de Mestrets forma part dels compromisos de l’Acord de Fadrell. El programa de mandat contempla l’elaboració d’un pla integral d’actuació en la zona amb “l’objectiu de revitalitzar i impulsar la seguretat i el benestar social de la zona”. “S’implementaran solucions per a assegurar la neteja i la rehabilitació dels terrenys degradats; la protecció de la contaminació i el control de les activitats dins del marc de la legalitat”, tal com s’afirma en l’acord programàtic.\nEls representants municipals han reiterat als veïns el seu compromís de desenvolupar un pla global de rehabilitació i millorar la gestió de l’ecoparc. L’objectiu de l’Ajuntament és desenvolupar un urbanisme que propicie un reforç dels serveis en Mestrets sobre la base de totes les regidories implicades.


La principal entitat de Sabadell, el Club Natació: "la presó no és la solució"\nLa principal entitat de Sabadell en número de socis, el Club Natació Sabadell, considera que “la presó no és la millor manera de resoldre” un conflicte polític. Així l’entitat presidida per Claudi Martí vol mostrar la seva “solidaritat” i escalf als empresonats i les seves famílies, en especial als sabadellencs Carme Forcadell i Jordi Cuixart i també a Raül Romeva, qui va defensar els colors del CN Sabadell.\nEn un comunicat oficial signat per la directiva del CN Sabadell, el Club sosté que “el diàleg és i ha de ser sempre la solució per resoldre els problemes”.\n“Ni la presó preventiva a la qual els líders polítics i socials han estat sotmesos, ni ara, la sentència de presó, són la solució”, s’assegura. “Com a institució que respecta la justícia, i la seva legalitat, entenem que en un conflicte polític, la presó no és la millor manera de resoldre’l.\nLa directiva del Club emplaça els líders polítics i socials a dialogar i negociar. Així mateix han suspès l’activitat institucional, però no la social ni esportiva. És a dir, les seus de Covadonga i Can Llong segueixen obertes als socis i també la programació d’activitats.