I Déu, què diu? (Francesc Canosa)\nI Déu, què diu?\nFRANCESC CANOSA 20/05/2015 18:38\nDéu s’ho mira a la cadira de bova dels núvols. A la paella de la terra sor Lucía Caram cuina per televisió “carn al moixonet amb pebrots rostits” per alimentar a tothom. Rock&roll star. Si t’agrada la cuina, esclar.\nPER AIXÒ el nacionalcatolicisme espanyol és un dels règims més efectius: t’aprima amb la dieta del crucifix de rostre terrenal. Déu? Qui és? Déu sóc jo, es va inventar Franco. I l’obra continua. El govern espanyol i la nunciatura de la Santa Seu volen rostir Caram com un pollastre a l’ast. Ja li han ensenyat l’evangeli ganivet. La notícia supera el Vaticà mundà i ha arribat al cel. Fins i tot santa Llúcia ha obert els ulls. És pecat parlar d’immigració, de pobresa... i, esclar, d’independència. Caram (com Teresa Forcades, que també rep) està a favor de la independència. Però això no hi té res a veure. El tema és que els “brioixos amb mel de romer” de Caram estan provocant alteracions intestinals a la població espanyola. És un debat clàssic de la dieta mediterrània.\nEL NACIONALCATOLICISME espanyol sempre ha defensat el règim únic de la substitució. Es vol aprimar? No mengi. Per exemple, el 1946 la dictadura pressiona per evitar la publicació d’un llibre a l’exili. Esclar, els llibres no són saludables. L’obra és de Carles Cardó. Canonge de Barcelona exiliat. Les dues tradicions. Història espiritual de les Espanyes (no es va poder publicar aquí fins al 1977) explica la dieta de la pell de frau des de la religió. Cardó fa de Freud amb la fe i la creu com a cuina psicoanalítica.\nINGREDIENTS. Hi ha la neurona de la fe il·lustrada, servida per la caritat i, ves per on, creix especialment a Catalunya. Hi ha la neurona que vol imposar la fe per força, la de la croada de la conquesta, la de l’espasa al servei de la Creu i de la Inquisició al servei de la política reial castellana. Del cap al ventre: col·lapse estomacal. És El gran refús. Bona part de l’Església espanyola no pot digerir reconèixer històricament la realitat de Catalunya. Abans sempre acceptarà el mal de ventre: la dictadura, la guerra, l’infern... Per això, el Cardenal de la Pau, Francesc Vidal i Barraquer, no va signar el 1937 la carta (i sí la de l’acceptació de la República el 1931) en què la majoria de bisbes acataven la sublevació militar i la dictadura. Pecat de gola: exili i enemic públic del règim. La substitució alimentària és dieta nacional. L’Església catalana va servir de carn picada: uns la van trinxar per catòlica i els altres per catalanista.\nNO PARLEM D’UNA TENDÈNCIA culinària del moment. Abans havien rostit Jaume Balmes. Un dels grans teòlegs i filòsofs europeus el van transformar en un espanyolista reaccionari. Ell que escrivia “No em vénen ganes de tornar-me castellà”, per només posar-hi un pessic de sal. Rajolí d’oli: el pare Antoni Maria Claret el van amanir com a confessor d’Isabel II. Ell que només predicava en català: “Aneu predicant en castellà que ells blasfemen en català i es condemnaran en català”. Ell també era una rock&roll star. Del seu llibre Camí dret i segur per arribar al cel (1843) se’n van publicar més de setanta edicions: 300.000 exemplars. Per això no es podia ensenyar catecisme en català. Per això era sinònim de pecat ser catòlic i catalanista. Repeteix la lletania: tu posa sempre la teva galta, que jo ja faré política de mastegots. I així fins a Adam i Eva, que van exercir el dret a decidir collint fruita.\nPOTSER PER TOT AIXÒ el filòsof Francesc Pujols va fer “la religió catalana”. De substituïts, al cel. No era cap fantasia, ni cap invent, precisament per “aquest realisme que la caracteritza” és “una senzilla descoberta”. Descobrir qui som: com un acte de fe. Creure. Potser per això el canonge Cardó deia que “La independència no es demana, sinó que es proclama i es defensa”. Però potser per això més important és la seva pregària: “Fes-me dir més que mai la veritat quan és inversemblant o escandalosa...” Diria que això ho subscriu un creient, un ateu, un català, un senegalès, un fricandó, un carquinyoli… i també Déu.


Club de golf costa dorada Tarragona - Club de Golf Costa Daurada Tarragona\nEl club Qui som?\nComparteix aquesta plana web a\tClub de golf costa dorada Tarragona\tUbicat a les portes de l’antiga Tàrraco Romana, el conjunt arqueològic de la qual va ser declarat Patrimoni Mundial de la Humanitat l’any 2000, Tarragona s’ha convertit en un focus turístic on hi conviuen una ciutat moderna i activa, que atrau durant tot l’any un gran nombre de turistes que busquen el relaxament de les platges de fina sorra de la Costa Daurada, i la Tarragona tradicional i cultural, composta per una infinitat de restes de la que fou Capital de la Província Romana.\nEl Golf Costa Daurada compta, en l’actualitat, amb 18 forats i és un parell 72 amb un recorregut perfectament integrat en l’entorn mediterrani. La ubicació orogràfica favorable del terreny on s’assenta el recorregut, li proporciona uns hiverns benignes i assolellats i uns estius temperats que, tocats per la brisa marina, gaudeix de la lluminositat mediterrània present durant totes les estacions de l’any. Des dels jugadors novells fins als més exigents gaudiran d’un recorregut que combina forats molt tècnics, amb aigua, dog-legs i grans búnquers, amb forats d’estil lynx.\nUna masia catalana restaurada situada a la part més alta del Club és l’enclavament ideal per al local social que, amb el seu restaurant especialitzat en cuina catalana, fa les delícies de tots els comensals. A més a més, en el Club hi podem trobar altres serveis per als socis i jugadors, com les seves dues grans piscines, la seva botiga de golf i una guarderia.\nPer als golfistes, hi ha 2 putting-green i 1 driving-range, a més d’una zona d’approach i una altra de búnquers, destinades a practicar abans de sortir al camp. A més, els jugadors tenen a la seva disposició el lloguer de pals de golf, cotxes i carros elèctrics i manuals.


Dubtes - Cucut Classic\nÉs segur realitzar una comanda online?\nSÍ! Totes les compres que realitzis a la nostra web són 100% segures. Les teves dades bancàries estan protegides i encriptades amb la tecnologia més avançada d'Internet, la mateixa amb la que els bancs protegeixen l'accés a la seva línia oberta. Les teves dades bancàries es transmeten a través del nostre servidor de forma xifrada a través del protocol SSL (Secure Socket Layer) i es transmeten en un entorn totalment segur proporcionat pel banc. cucutclassic.com no registra en cap moment cap dada relacionada amb el teu compte bancari. Si tens qualsevol dubte sobre la seguretat del pagament per Internet, si us plau contacta amb nosaltres i estarem encantats d'ajudar-te.\nPerò en canvi, hi ha alguns productes que podrien no estar en estoc en el moment de la comanda. En aquest cas, cucutclassic.com es posaria immediatament en contacte amb tu i t’informaria del nou termini d’entrega i organitzaria l’enviament segons el teu desig.\nCap problema! Per això disposem d'un excel•lent servei d'atenció al client. No dubtis a trucar-nos (de dilluns a divendres de 9:30h a 15.00h) per qualsevol problema, dubte o imprevist. Volem convertir cucutclassic.com en la teva botiga de referència i sobretot que et sentis ben tractat i a gust amb nosaltres. També ens pots contactar a través del formulari de contacte, e-mail a info@cucutclassic.com


JxCat i ERC negocien com serà l'epíleg de la legislatura | NacióDigital\nper Oriol March / Sara González , 21 de setembre de 2020 a les 21:30 |\nEn la negociació oberta entre Junts per Catalunya (JxCat) i ERC per acordar què fer davant la inhabilitació de Quim Torra s'hi parla pràcticament de tot. De delimitar el repartiment de tasques en el Govern en funcions -o, el que és el mateix, determinar quin paper jugarà el president quan sigui desposseït pel càrrec i quin Pere Aragonès, que n'assumirà algunes de les funcions en tant que vicepresident-, de com s'haurà de procedir al Parlament -és a dir, com serà el ple de suport a Torra quan arribi la condemna ferma i si s'activarà el rellotge d'una nova investidura- i, també, de quin és el millor moment per celebrar les eleccions catalanes, que apunten al febrer-març.\nAquesta última qüestió és la que continua bloquejant les converses: ERC defensa que el president les convoqui abans de ser inhabilitat per escurçar l'interinatge i JxCat, tot i obrir-se a pactar el calendari, sosté que ara no toquen eleccions. Si més no, no és pertinent -defensen- que les convoqui Torra abans de ser desposseït del càrrec.\nLes diferències de la jornada han estat verbalitzades aquest dilluns per Marta Vilalta, portaveu dels republicans, i Elsa Artadi, vicepresidenta de JxCat. Totes dues formen part de les converses que s'estan produint aquests dies i que, al llarg de la setmana, també incorporaran la CUP, que fa uns dies va posar damunt la taula una fórmula amb dues potes: presidència simbòlica per a Torra i pacte per la data dels comicis. Aquesta última part, nuclear, és la que genera més topades entre els socis de Govern i, mentre ERC insistirà "fins a l'últim minut" en què el president les convoqui mentre tingui facultats, JxCat sosté que seria irresponsable fer-ho quan la pandèmia dista d'estar sota control.\nA banda, fonts de la formació indiquen que és indispensable que Torra no convoqui per argumentar davant d'Europa que el Suprem ha escapçat la legislatura. "Falten hores de debat i d'aproximar posicions. Estem en temps de descompte", ha reconegut la secretària general d'ERC, Marta Rovira.\nQuin marge hi ha, per tant, a l'hora d'abordar el calendari electoral? Fonts de Palau sostenen que és "escàs", en la mesura que si Torra no signa el decret -com ja va anunciar la setmana passada després de la vista al Suprem- abans de ser inhabilitat -el desposseïment del càrrec és efectiu quan és publicat al Butlletí Oficial de l'Estat (BOE)-, es perd el control de la data de les eleccions. S'obre un període de deu dies perquè Roger Torrent, president del Parlament, obri consultes per trobar un candidat alternatiu i, si no hi és, té clar que activarà el rellotge dels dos mesos preceptius previs a la convocatòria obligatòria d'eleccions, que serien al cap de 54 dies.\nJxCat, això sí, té intenció de pactar què fer a la cambra amb ERC, partit amb el qual ha tingut múltiples disputes durant la legislatura pel paper de Torrent. Fonts coneixedores de les converses, a banda, sostenen que hi ha veus de la formació de Puigdemont que defensen la possibilitat de situar un president o presidenta alternatiu per gestionar els propers mesos de pandèmia. El que es presumeix com a segur, en tot cas, és que hi haurà un ple de rebuig a la cambra a la inhabilitació de Torra -una proposta del debat de política general ja anava en aquesta línia-, i que el president no collarà els socis per perpetuar-se en el càrrec. No serà un "obstacle", com va dir dijous passat.\nAquests dies, a banda, s'està produint un intens intercanvi de documents entre JxCat i ERC per abordar com funcionaria un executiu en funcions, que tindria limitada la capacitat normativa -no podria presentar els pressupostos de la Generalitat per al 2021, per exemple- amb Aragonès al capdavant. A banda d'aquest intercanvi, els de Puigdemont mantenen que el millor és pactar una solució "global", és a dir, que inclogui quina estratègia seguir a les pròximes eleccions -punts en comú al programa- i l'acció política a Madrid, marcada per les desavinences sobre la col·laboració amb Pedro Sánchez. En els mesos que vénen hi haurà qüestions cabdals al Congrés: els pressupostos, la reforma del codi penal per refer el delicte de sedició i la taula de diàleg, que s'haurien de reunir en breu a Barcelona. Els equips de Palau i Moncloa hi treballen.\nDe moment, les estratègies globals són distants, amb JxCat centrada en la confrontació -ara sota l'epígraf d'"intel·ligent"- i ERC defensa el referèndum pactat com la via més "sensata". Els republicans admeten, això sí, que caldrà acordar com afrontar aquest interinatge. L'estratègia a Calàbria continua sent pressionar perquè Torra convoqui, però comencen a percebre com a infranquejable aquest mur. Vilalta ha insistit que no es pot renunciar a "liderar el futur del país" i deixar en mans de l'Estat el control del calendari i ha subratllat que Torra pot decidir entre un interinatge de 54 dies o un de pràcticament quatre mesos que anirien en detriment de comptar amb un govern "fort, cohesionat i útil" per fer front a la pandèmia. Una qüestió, la de la crisi sanitària, que també s'està debatent de portes en dins per quan l'executiu quedi en funcions.\n"Si el president no convoca les eleccions, el calendari quedarà supeditat al Suprem", resumeixen els d'Oriol Junqueras sense amagar certa resignació. És per això que fonts republicanes comencen a sospesar un escenari alternatiu al de la convocatòria d'eleccions i situen el focus en pactar la reacció a la sentència i la transició fins a la celebració dels comicis automàtics. En definitiva, pautar els quatre mesos de provisionalitat, que arriben en un context de crisi econòmica sense precedents i poden afectar les àrees de gestió que comanden els republicans des del Govern. Rovira ha estat clara quan ha assegurat que Catalunya "no mereix un interinatge" a Palau, però també quan ha reconegut que si no s'acorda la data de les eleccions i s'ha de transitar sobre la provisionalitat, caldrà igualment un consens sobre com continuar.\nSi una cosa volen evitar és que l'interinatge es converteixi en una batalla campal entre els dos partits havent de gestionar la pandèmia i la crisi econòmica i social derivada. ERC insisteix que, en cas d'inhabilitació del president, les competències que podrà assumir Pere Aragonès estan reglades legalment. A més, la intenció del vicepresident és esquivar que JxCat el pugui acusar d'"usurpar" el càrrec de Torra -descarten, per exemple, reunir en aquest context la taula de diàleg amb la Moncloa-, amb la qual cosa els republicans estan insistint molt en les negociacions que ha de quedar ben clar qui farà què. Especialment en un escenari de desobediència "simbòlica" de Torra. "Tothom ha de tenir clar quin paper ha de fer i que no afecti la gestió. El Govern ha de funcionar i és una qüestió de practicitat", sostenen.\nMalgrat que admeten que difícilment Torra cedirà i s'avindrà a convocar eleccions, ERC veu possibilitats d'arribar a un acord que permeti garantir el funcionament d'un Govern amb les competències acotades i en un escenari que sigui el menys lesiu possible entre independentistes. "Hi ha voluntat d'acordar escenaris", sostenen. De la voluntat a la realitat, però, hi ha encara esculls importants i uns mesos per davant que, a la pràctica, difícilment seran plàcids a jutjar per la trajectòria de desconfiances mútues acumulades.\nPolítica, CUP, JxCat, Quim Torra, ERC, inhabilitació, Pere Aragonès, vicepresident, president, Govern en funcions, Palau de la Generalitat, candidat alternatiu, Parlament, Oriol Junqueras, Carles Puigdemont, Junts per Catalunya, investidura\nPer Ferio el 22 de setembre de 2020 a les 20:03\nAixò acabarà com el rosario de la aurora, si ja no ho es. Poca cosa mes es pot esperar de tota aquesta tropa.\nÉs la mateixa estratègia de sempre: treuen pit, i quant topen amb la realitat no fan auto-crítica, possen en marxa el victimisme dels ploramiques que tant els caracteritza i tota la responsabilitat dels seus fracassos és d’Espanya.\nPer Pitus 9 el 22 de setembre de 2020 a les 11:37\nPasen y vean: El circ dels indepes !!\nPer Calixtus el 22 de setembre de 2020 a les 01:12


Fundació Pedrolo. Concurs de fotografía\nde Gerard Encabo i López\nL'us de la matèria (Premi especial de la Fundació al millor treball)\nde Enric Estarlí Masjoan\nAquesta matinada i pot ser per sempre - Som i no hi som (Premi a la millor col·lecció)\nde Kirsten Gómez\nEl camí (Premi a la millor fotografia)\nde Manel Gómez Santos\nSimplement sobre la terra (accèssit al millor treball) (foto finalista) (col·lecció finalista)\nde Javier Sanchez Mingorance\nSimplement sobre la terra (accèssit al millor treball) (col·lecció finalista)\nMr Chase podeu sortir (accèsit al millor treball) (col·lecció finalista)\nde Maria Gregori Gubern\nMr Chase podeu sortir (accèssit al millor treball ) (col·lecció finalista)\nMr Chase podeu sortir (accèssit al millor treball) (col·lecció finalista)\nUn món distant i vehí (accèssit al millor treball)\nde Dani Segura Massip\nUn món distant i veí - (accèssit al millor treball)\nMecanoscrit del segon origen (treball finalista)\nde COLECTIVO CRAKEN\nJoc brut (foto finalista)\nde Sandra Culubret Castelló\nHistòria íntima (treball finalista)\nde Silvia Cruz\nLa meva desconeguda esposa (foto finalista)\nde M.Dolors Bahí Bofill\nAnònim III - Dels grans treballs de conservació de la humanitat (Treball i col·lecció finalista)\nde Juan David Cermerón Romero\nAnònim III - Dels grans treballs de la humanitat (Treball i col·lecció finalista)\nDe esquerra a dreta respectivament (Foto finalista)\nde José Antonio Andrés Férriz\nArreu on valguin les paraules els homes - Recomençar ara (Treball finalista)\nde Sol Marrades Gimenez\nArreu on valguin les paraules els homes- Recomençar ara (Teball finalista)\nAvui es parla de mi (foto finalista)\nde Federic Garrido Vilajoana\nMecanoscrit del segon origen (col·lecció finalista)\nde Jaume Charles Bernis\nMecanoscrit del segopn origen (col·lecció finalista)\nSENYORA GREDA: Sóc la senyora Greda.\nSORE: Sí, sí, ja ho ha dit...\nSENYORA GREDA: Fa dos anys que vaig darrera aquesta acta d’extracció.\nFILFA: Noés aquí.\nSORE: No n'hem sentit parlar mai.\nFILFA: Tenim feina.\nSENYORA GREDA: Però un home no pot resistir dos anys al fons d’un pou.\nSORE (atabaladament): Quin pou?\nFILFA (ja més asserenat): Això és un despatx, senyora. Negociat de la Darrera Firma.\nSENYORA GREDA: Ivostès són els escrivents...\nSORE (molt digne): Oficials subsidiaris, senyora!\nFILFA: Nosabem res de cap pou. Aquí no n’hi ha.\nSENYORA GREDA: No busco cap pou; ja ho sé, on és. Només vull l’acta.\nSORE: Noen fem d’això.\nSENYORA GREDA: Com en diguin, doncs.\nFILFA: Ni actes ni extraccions.\nSENYORA GREDA: Vostès 1'havien de firmar.\nSORE (mirant el seu company): Potser ha vingut entre els papers d’avui, doncs.\nSENYORA GREDA: Fa dos anys que la vaig cursar.\nFILFA: Es poc temps, això. (A SORE): Mira quina impaciència!\nSENYORA GREDA: Però ell s’ha mort, mentrestant.\nSENYORA GREDA: El meu marit.\nSORE (a FILFA): No entenc de què parla...\nSENYORA GREDA: (avançant despatx endins): Va caure al pou i li calia un permís. Em pensava que se’n deia una acta.\nFILFA: No, mai no se n’ha dit així.\nSORE (al seu company): Permís tampoc.\nFILFA: Potser autorització...\nSORE: O aval.\nFILFA: No sembla pertinent.\nSORE: Si no estava avalat no hi ha res a fer.\nFILFA: Més aviat una ordre, diria jo.\nSENYORA GREDA (que perd la paciència): Tant li fa, el nom!\nFILFA (ple de suficiència): Perdoni, però...\nSENYORA GREDA (tallant-lo sense miraments): Noel van poder treure perquè no arribà el permís d’extracció.\nSORE: No es podia fer res, tan de pressa. Dos anys...\nSENYORA GREDA: Era urgent!\nSORE: Ah, en aquest cas!... Duia els segells corresponents?\nSENYORA GREDA: Ho duia tot!\nFILFA: De tota manera, no és de la nostra competència.\nSORE: És veritat, no tenim res a veure amb les extraccions.\nGREDA: Qui se n’ocupa, doncs?\nFILFA: És difícil de dir...\n“La dimensió del temps no és visible; es manifesta únicament pels seus resultats, i que aquests resultats siguin de caràcter físic exclou que ens trobem en presència d’una dimensió metafísica; l’argument de l’element atzar, el progrés de l’entropia, és real en el sentit que ens referim a quelcom d’observable, a l’efecte d’una causa que també ha d’ésser real perquè pugui actuar. Acceptem, doncs, sense cap mena de dificultat que allò que aparentment no és matèria palpable i discernible per a l’ull , amb pes propi, és d’alguna manera incontrovertible una dimensió del nostre univers.”\n"Camps i camps i camps:\nel server, dalt dels bancals, floreix i dóna fruit:\nles serves s’apinyen, grosses, sucoses, si plou,\nmenudes i seques si l’any es malmet en desig;\nel server floreix i dóna fruit, entre els camps ''colguem els nostres morts o els oblidem:\nací els vetllen les nits de l’estiu\namb espurnes, el cor com un tendrum\ni sense pena...\n(la mort: un vestit de cada dia,\nusat pels anys, balder i descosit")."\nWalter s’aturà a contemplar l’edifici dreçat allí, al seu davant. Allí no sabia on era. Potser no era enlloc. De tota manera això no tenia cap importància. L' única cosa que importava era l’edifici, imponent.\nFora ens sentíem més sols que no pas aquí.\nAra, però, no llegia. Es limitava a sostenir el llibre al seu davant i a mirar-lo. Encara que el mirés,però, potser no el veia. Potser no veia res. Potser somniava\n“… ella, cansada de veure l’escala de tisora al bell mig del pati, va enretirar-la cap a un costat.\n- Ha estat vostè qui ha mogut l’escala?\n- Sí. Més aviat feia nosa, oi?\n- No. I li agrairé que no la torni a tocar.”\n“ També volia que ho mecanografiés tot en paper de ceba i en un sol interlineat, com si li dolgués gastar holandesos. Però no es tractava d’això; perquè l’Alida tenia ordres de repetir qualsevol pàgina en la qual hi hagués ni que només fos un sol error; els textos havien d`ésser immaculats.”\nI sense tocar terra, ara en un aigua que s’havia calmat sobtadament, va arrencar a Dídac de les plantes enfiladisses, en les que entre els seus circells altres nens havien trobat la mort. [...]\n-No estem sols, Dídac, no estem sols! I ho estaven.”\nEra com un imant.Un imant que cedia un moment i que desprès es redreçava amb els llavis vermells,cridant:\n- No pot ser,Xavier,no pot ser!Que potser em vols fer tornar boja?\nPerquè m´havia tornat a dir que m´estimava,que tota ella era una brassa encesa…\n- No està bé,Juna – vaig queixar-me un cop-.Això és brut.\nTenia tans cors a la mà\nque ja no sabia què fer-ne;\nfet i fet, era excessiu.\nPerò els cors no s'abandonen\ncom qui tanca una porta, i prou,\nen deixar la cambra dels jocs\nEl ciutadà Z, de quaranta-tres anys, relativament ben peixat, propietari a mitges\nd'una gestoria administrativa, mullerat amb una antiga dependenta d'un prisunic i\npare de tres fills, dues noies i un noi, que li donen més disgustos que\nEl citadà V, al qual ha calgut esgotar tota la corda des despertador abans de\ndecidir que no li quedava més remei que llevar-se, troba que fa mala cara.\nNo té res d'estrany, al capdavall ja eren prop de les cinc quan s'ha fet al\nllit i, les hores inmediatament anteriors, no foren cap de repòs.\nEl ciutadà T, que viu poc harmoniosament amb la dona, té el costum de fer\nles seves necessitats als orinadors públics de la Baixada de l'estació, a\ndos blocs de cases d'allò que, per costum, encara anomena la seva llar, tot\ni que cada dia ho és menys. O no gens\nDavallem a les tenebres\non reposa un cor i l’aire crida\nuns pulmons a sang freda,\nperò el camí que baixa\nalça les runes que bastírem\ni la por,\nles parets gebrades on rellisquen els dits\ni la pedra angular\nque pesa tant com la veu\nque va permetre el sacrifici.\nDavallem endolats d’uns llavis morts\nI d’un pas escàs que s’aturarà\ndarrera una ombra vencedora,\nperò ja no reclamen la pau\nque endolcia trànsfugues i genets\nni l’ordre on, peus nus,\nhi ha un repòs horitzontal.\nAvui ja és demà per a la mà que palpa\nla porta sense forrellat\ni obre unes frontisses oxidades\nquan l’empenys, amb esperança.\n-Ara per la parelleta...\nEl trobo ridícul per haver-ho dit. Tots els éssers vulgars que conec han tingut la mateixa pensada. En lloc de dir-li-ho així, faig:\nEll sembla estranyar-se.\n-Us convindria un noi –diu aleshores.\n-Per què? Jo, després de tot, encara prefereixo una nena. És més decoratiu, més falaguer...\n-Però un noi... –insisteix ell.\n-I encara, ser el darrer de la família... en fi, té el seu encís!\nEll, això no ho acaba de comprendre. És veritat que en moltes coses som a les antípodes, ell i jo.


Infosalut - La Conselleria de Salut presenta el nou programa de salut infantoadolescent\nArticle anterior La Conselleria de Salut llança una campanya divulgativa per prevenir els cops de calor\nArticle següent L'alcohol i el tabac estan més estesos entre les al·lotes, segons l'enquesta d'ús de drogues a l'ensenyament secundari\nLa Conselleria de Salut ha presentat el Programa de Salut Infantoadolescent (PSIA), al Centre Flassaders de Palma, que actualitza i adapta a les necessitats actuals el Programa del Nin Sa.\nEl nou PSIA emfatitza la promoció de la salut i la prevenció de la malaltia en la població pediàtrica com a punts clau per a tenir una bona salut en l'edat adulta.\nAquest programa es dirigeix a un total de 170.830 infants de 0 a 14 anys de les Illes Balears: 135.568 a Mallorca, 13.157 a Menorca, 20.629 a Eivissa i 1.476 a Formentera.\nEl PSIA és una eina imprescindible en la feina diària dels professionals de l'atenció primària que atenen a la població pediàtrica. L’anterior programa es va actualitzar per darrera vegada fa deu anys i era necessària una revisió i actualització dels continguts per tal d’incorporar-hi noves evidències científiques o noves intervencions centrades en la prevenció.\nEl nou PSIA planteja els canvis següents:\nPotenciar l’educació per a la salut com a una eina per millorar els coneixements de la població i de les famílies en relació a la salut dels infants.\nAjustar el nombre de visites i del professional que les realitza. Es passa de 18 visites de l’anterior versió a 12 tenint en compte l’evidència científica i les competències dels professionals. Aquestes visites estan relacionades amb els moments més importants des del punt de vista assistencial, com ara els primers dies de vida del nadó, les primeres vacunes, les primeres passes, l’explosió del llenguatge, l’escolarització o l’adolescència.\nActualitzar els annexos destinats als professionals, que tendran la informació més recent respecte del procediment a seguir en cada una de les visites.\nIncorporar el concepte de visites de grup: a banda de les visites individuals, el programa inclou activitats de grup dirigides a les famílies. Es tracta de promocionar, per exemple, la criança positiva com una forma d’entendre la criança i l’educació.\nLes activitats que formen part del PSIA s’han establert amb el consens de la Conselleria d’Educació i Universitat i la col·laboració de professionals sanitaris d’atenció primària i d’atenció hospitalària de les Illes Balears que desenvolupen la seva tasca amb la població pediàtrica.\nPrograma de Salut Infantoadolescent de les Illes Balears.\n[Fonts: Conselleria de Salut. 26/06/2018 - Àrea de Salut d'Eivissa i Formentera. 28/06/2018]\nLa Conselleria de @SalutIB presenta el nou programa de salut infantoadolescent https://t.co/1BL9V7Rb3P @PediatriaBalear @APapIB @goib pic.twitter.com/Gw5D8DcK8D\n— Infosalut (@infosalut) 5 de juliol de 2018


Munir, durant un partit del Sevilla | Europa Press\nBones notícies per a Munir El Haddadi. L’exjugador del Barça, actualment al Sevilla, ha sabut aquest dilluns que podrà jugar amb la selecció del Marroc, el país d’origen dels seus pares, després que la FIFA hagi admès el recurs de la Federació del país a la sentència del TAS del passat novembre que li impedia fer-ho, segons han informat diversos mitjans.\nMunir va participar en un partit de classificació per a l’Eurocopa del 2016 amb Espanya i, en principi, aquest fet l’inhabilitava per vestir la samarreta d’una altra selecció. De fet, el davanter madrileny no va poder participar amb el Marroc en el Mundial del 2018 ni en alguns amistosos. En aquell moment, però, el futbolista encara no havia fet 21 anys. La Federació marroquina s’ha agafat a això per aconseguir fer un recurs que, finalment, ha prosperat.\nAl marge d’aquesta condició, perquè un jugador pugui canviar de selecció s’han de produir dos requisits més: que l’esportista en qüestió no hagi jugat més de tres compromisos i que faci més de tres anys des de la darrera vegada que en va disputar un. Munir els complia tots i, per tant, no tardarà a poder defensar el país dels seus pares.\nMunir Selecció espanyola


Associació Catalana - Rugby Lliga - Els Dragons Catalans a l'Esport3\nEls Dragons Catalans a l'Esport3\nAquesta setmana s'ha tancat l'acord perquè el canal d'esports, Esport3, de Televisió de Catalunya, emeti els partits dels Dragons Catalans a la superleague anglesa. És una molt bona noticia pel rugby lliga català ja que permetrà veure a tot Catalunya el millor rugby lliga europeu de la mà del millor club català de la història: els Dragons Catalans de Perpinyà.\nEsport3 retransmetrà durant les properes setmanes diversos partits tant en directe com en diferit. Per començar aquest cap de setmana (horari per determinar) es podrà veure el Dragons Catalans - Wigan. I a més a més podrem gaudir d'un comentarista d'excepció ja que el Marc Guerra, entrenador de la selecció catalana de rugby lliga, acompanyarà al Jordi Sunyer (TV3) en la retransmissió del partit.


Comença la programació Abril - Juny del Teatre Principal | TEATRE PRINCIPAL\nComença la programació Abril - Juny del Teatre Principal\nAquest diumenge dóna el tret de sortida la segona programació del Teatre Principal d'Arenys de Mar plena d'espectacles i actes d'entitats arenyenques. La programació començarà aquest cap de setmana 12 d'abril amb l'últim espectacle de teatre familiar "Milim" amb les veus i música en directe de les arenyenques Marta i Carla Mora. Una programació plena de concerts com ara el de la Big Band d'Arenys de Mar, la presentació de la nova formació Nòmada Sextet juntament amb amics, un concert de piano a quatre mans amb Nexus Piano Duo i la presentació del nou disc del'arenyenca Raquel Xiberta "Mate, tequila, cachaça i rom". Pel que fa a teatre, el pròxim diumenge 10 de maig, Teatre de Guerrilla ens presentarà el seu últim projecte, "Temps", amb Quim Masferrer.\nUn dels actes importants d'aquesta programació, és la sisena edició del CINERA, la mostra de cinema documental on s'agrupen diferents produccions audiovisuals que s'han creat durant el decurs de l'any, amb la direcció o participació d'algun arenyenc/a. Aquest any, per només 5€, es podran veure els curtmetratges "Haiku" dirigit pel Marc Mitjà i Laura Galofré, "Mimosa", "Sueños de Héroes" de Xavi Barangé i els documentals "1714" de Laia Santanach i Ignasi Castañé, "Aprenem amb la Júlia" de Josep Bayo i Judit Sarquella, i "El Reto de Eva" dirigit per l'Eloi Tomàs.\nTambé podrem gaudir de l'espectacle de dansa "0,1234 (Full evening)" d'Habemus Corpus, amb coreografia i música de l'arenyenc Miquel G. Font, espectacle dedicat als amants del llenguatge corporal pur, que després de quatre anys girant per l'estranger i rebent diferents premis torna al seu poble natal. Per acabar les retransmissions via satèl·lit que s'emetran aquest trimestre des de la Royal Opera House de Londres seran el ballet "La Fille mal gardée" i coneguda òpera de "La Boheme".\nPodeu descarregar la programació en format PDF fent clic AQUÍ


Ajuda militar per Israel | Imma Escamilla\n← Les dones d’Egipte\nEl monoculturalisme →\nPosted on 14 Març 2011\tby Imma Escamilla\nEn una entrevista amb el Wall Street Journal, el ministre de Defensa israelià, Ehud Barak, ha dit que el seu país està considerant fer una sol·licitud de $20 mil milions als EUA en ajuda militar per les amenaces potencials derivades dels aixecaments a l’Orient Mitjà.\nBarak va dir que Israel estava preocupat que els seus enemics principals, l’Iran i Síria, podrien ser els últims en sentir la calor de les revoltes i que els nous líders d’Egipte podrien, sota la pressió del públic, retrocedir del seu tractat de pau amb Israel el 1979. “Un fort i responsable Israel pot ser un estabilitzador en una regió turbulenta” va afegir.\nIsrael ja rep $3 mil milions anuals del EUA en ajuda militar. Incrementar aquesta ajuda podria fer malbé la relació del país amb els seus enemics de Palestina.\nÉs poc sorprenent doncs que també digués que el primer ministre israelià, Benjamin Netanyahu, probablement oferiria als palestins un estat temporal dins de les fronteres, trencant per primera vegada el punt mort de les negociacions de pau. La franja de Gaza separa Israel i els palestins, però que el podrien oferir com el seu propi territori independent.\nUn estat temporal no només donaria als palestins menys territori que el que demanen, però Israel també mantindria el control militar de la zona. Els palestins també tenen por de que si ells estiguessin d’acord amb les fronteres temporals, mai guanyarien de fet i dret, un estat independent a Cisjordània, Jesuralem Est i la Franja de Gaza.\nConverses de pau liderades pels Estats Units fa sis mesos amb l’ambiciós objectiu d’arribar a un acord final al setembre de 2011, es van trencar després de que Israel va començar a construir a la Ribera occidental i a Jerusalem oriental. Els palestins van exigir la congelació en les dues àrees, però Israel és va negar. Amb l’establiment de pau estancada, els palestins han llançat una campanya per obtenir el reconeixement internacional d’un Estat palestí i busquen el reconeixement de l’Assemblea General de l’ONU a la tardor, una mesura que podria aïllar a Israel.\nLa setmana passada, Barak va dir que per protegir la seva posició, el govern israelià havia de prendre iniciatives no especificades.\nNo hi ha dubte de que Israel sent la pressió internacional i si creu que amb la proposta de pegats temporals aconseguirà l’increment en ajuda militar, no va per bon camí.


Másters i MBA - Punt de Partida\nPost Graus i Universitat a l'estranger.\nSet campus d’avantguarda en els mercats més influents del món, programes que permeten l’estudi en diverses ubicacions, estudiants de més de 120 països, i una extensa xarxa d’antics alumnes que treballen a tot el món.\nCampus a: BOSTON, SAN FRANCISCO, LONDRES, DUBAI, SHANGAI, NOVA YORK i ASHRIDGE\nLanguage Consultants - som els teus assessors\nContacta amb nosaltres, demana'ns més informació.\nEscull el teu futur professional\nMBA, Màsters i Universitat a l’estranger\nSet campus d’avantguarda en els mercats més influents del món, programes que permeten l’estudi en diverses ubicacions, estudiants de més de 120 països, i una extensa xarxa d’antics alumnes que treballen a tot el món.\nObtenir una perspectiva global de les finances, màrqueting, operacions, economia i estratègia amb el nostre programa de Màster en Negocis Internacionals.\nSeguir una carrera en finances corporatives i fer un impacte dins d'una empresa multinacional.\nMASTER OF BUSINESS STATISTIC\nA mesura que el paper de grans volums de dades és cada vegada més important, el Master of Business Statistics li proporciona la capacitat analítica i de negocis per traduir estadístiques i anàlisi de dades en acció.\nEl programa de Màster en Banca Internacional ofereix una educació rigorosa en l'estructura i el funcionament dels mercats financers i de capital. Està dissenyat com un trampolí per als estudiants que volen forjar una carrera a la banca i les finances internacionals.\nAprendre a vincular les decisions de negoci encertades amb l'avanç tecnològic i la innovació en un entorn digital canviant.\nEl nostre compromís i reconeixements\nProgrames De Negocis Globals\nEls nostres programes innovadors estan dissenyats per dotar als estudiants i executius d’una prespectiva global sobre els temes que configuren el món empresarial actual, i que puguin circular sense problemes entre els nostres set campus.\nTOP 50 Best EMBA Worldwide (The Economist, EMBA rankings 2015)\nTOP 60 Best MBA Worldwide (The Economist, MBA rankings 2016)\n19th Best Executive Education (Financial Times 2016)\nTOP 65 Best Business School in the U.S. (Bloomberg Business, Best Business Schools 2016)\nNº1 International Exchange Opportunities (The Economist 2013)\nNº2 International Experience (Financial Times 2014)\nNº4 International Business (Financial Times 2014)\nNº1 MBA Innovation Award (Association of MBAs 2014)\nUna Forta Xarxa\nNo és nomès una escola de negocis. És una xarxa global que educa, inspira i connecta alguns dels talents de negoci amb més visió de futur de tot el món\nAvui dia, hi ha 16.000 alumnes repartits en 156 països i 100.000 executius han passat a través dels nostres programes Ashridge Executive Education. Aquesta xarxa ofereix als alumnes contactes de negocis en tots els països importants del món.\n7 Campus d’Avantguarda\nNo estem associats amb altres escoles, dirigim els nostres propis programes perquè puguis rotar entre ells sense cap tipus d’interrupció dels teus estudis. Hi ha 210 combinacions possibles de campus.


Víctor Filloy i Verònica Canals apunten a Afers Socials i Turisme - Altaveu el diari digital d'Andorra\n20/05/2019 (14:30 CET)\nVíctor Filloy és el gerent de l'ACODA, mentre que Verònica Canals havia estat directora d'operacions de Saetde.\nQueden serrells encara per tancar. Però no resten massa hores perquè es perfilin. Hores d’ara, Liberals d’Andorra té sobre la taula els noms de Víctor Filloy i Verònica Canals com a candidats a ministres, l’un, d’Afers Socials, Habitatge i Joventut i, l’altra, com a eventual responsable de Turisme. El trencaclosques governamental s’hauria d’anar encaixant. En principi, l’acte de jurament s’ha retardat fins a dimecres a les 12. A manca de la confirmació dels representants liberals a l’executiu, Demòcrates encara no ha acabat de tancar, tampoc, les carteres que depenen d’ells.\nAra mateix, Filloy, que és el gerent de l’Associació de contractistes (ACODA) i, també, d’altres associacions i col·lectius professionals afins -com el dels transportistes de mercaderies, per exemple- tindria sobre la taula la proposta de liderar el ministeri d’Afers Socials, Habitatge i Joventut. Filloy ja sap què és estar en un engranatge governamental: del 2005 al 2009 va ser secretari d’Estat d’Esports i Joventut.\nCanals, al seu torn, també té experiència de gestió i transcendència pública però, en aquest cas, des de l’àmbit privat. Durant molts anys i fins la temporada 2017-2018 va ser una de les màxims responsables de Saetde, la societat gestora de les estacions del Pas de la Casa i Grau Roig, arribant a ser la directora d’operacions i tenint un paper força destacat dins de Grandvalira. Fa un any aproximadament, va deixar el càrrec per raons familiars.\nLa presència a l’executiu de cap dels dos no està encara ni molt menys plenament confirmada. Però amb l’oferiment sobre la taula i la pressa per haver de decidir, les fonts consultades asseguren que hi ha molts números que acabin acceptant. Ara, altres fonts han assegurat que també s’ha deixat la porta oberta que en l’acte de jurament, que inicialment s’ha posposat per a dimecres a les 12 del migdia, no prenguin possessió tots els ministres.\nNo només als liberals els falten tancar alguns serrells, tampoc Demòcrates ho té tot resolt. Durant el cap de setmana s’ha deixat per tancada la continuïtat de Maria Ubach al ministeri d’Afers Exteriors i ara s’està intentant tancar els dos departaments que continuen vacants: Educació i Cultura i Esports. En les darreres hores, hauria confirmat la seva negativa l’exconsellera Sílvia Riva pel segon dels ministeris citats. I ara s’hauria de recórrer a altres perfils que hi havia sobre la taula, com el de Marc Pons o el d’Esther Rabassa.\nQuant a Educació, les fonts consultades han assegurat que després que hagin caigut altres candidats -Marie Pagès hauria descartat l’oferiment-, des de la prefectura de Govern i el fins ara titular del departament i futur ministre de Finances, Eric Jover, s’estaria ‘collant’ la directora de l’Escola Andorrana i consellera comunal Ester Vilarrubla perquè assumeixi el càrrec. En aquest cas, les fonts consultades asseguren que la pressió és molt elevada hores d’ara.


Hermenegildo Casas Jiménez - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHermenegildo Casas Jiménez (Riotinto, Huelva, 10 d'agost de 1892 - Mèxic D.F., 30 de març de 1967) va ser un polític socialista espanyol. Va ser alcalde de Sevilla el 1931 i diputat. Exiliat després de la fi de la Guerra Civil, va morir a Mèxic.\n30 març 1967 (74 anys)\n21 desembre 1933 – 7 gener 1936\n20 abril 1931 – 1934\n14 abril 1931 – 19 abril 1931\nHermenegildo Casas era fill d'un enginyer de Minas de Riotinto que es va traslladar amb la seva família a Sevilla quan Hermenegildo era nen. Va iniciar l'estudi de Medicina a la Universitat de Sevilla, que va abandonar als dos anys per dedicar-se a negocis comercials.\nEs va iniciar en la política a la capital sevillana a través de la Joventut Republicana i el Partit Republicà Radical, amb el qual va arribar a ser regidor de l'ajuntament sevillà en 1920. Entre 1922 i 1923 va ser també tinent d'alcalde, fins al seu cessament després del cop d'estat del general Primo de Rivera. Paral·lelament va estar vinculat a l'andalusisme, formant part del Centre Regional Andalús entre 1918 i 1923 i col·laborant amb Blas Infante en la fundació del periòdic El Regionalista Andaluz. En 1912 havia ingressat a l'Ateneu de Sevilla i en 1913 en la maçoneria en la qual va tenir el nom simbòlic d'«Echlich».\nPosteriorment, Casas Jiménez va evolucionar cap al socialisme, ingressant en el PSOE el 1927 i sent nomenat secretari general de l'Agrupació Socialista de Sevilla l'agost de 1929. A les eleccions municipals d'abril de 1931, Casas Jiménez va formar part de la candidatura de la Conjunció Republicano-Socialista a l'ajuntament de Sevilla, i fou un dels vuit regidors socialistes elegits (dins dels 32 de la Conjunció), pel districte de Magdalena-San Vicente. Casas Jiménez va proclamar la República a l'ajuntament sevillà i va exercir com a alcalde durant uns dies, fins que el 20 d'abril va ser designat president de la Diputació Provincial de Sevilla en 1931, exercint aquest càrrec fins a febrer de 1934. Des de la presidència de la Diputació, va ser un dels impulsors de l'Assemblea andalusista de Còrdova de gener de 1933. D'altra banda Casas Jiménez va romandre com a regidor de Sevilla fins a 1936.\nVa ser elegit diputat a Corts per Sevilla a les eleccions a Corts Constituents de juny de 1931, sent escollit novament a les de 1933, aquesta vegada per la província de Còrdova, en un exercici d'intercanvi entre candidats de Còrdova i Sevilla, ja que en aquesta última Casas Jiménez no podia presentar-se per ser president de la Diputació. Casas Jiménez va ser escollit en segona volta, el 3 de desembre de 1933, al no haver obtingut el 40% dels vots en la primera.\nNo obstant això, Casas Jiménez se situava en l'ala més moderada del seu partit, per la qual cosa al febrer de 1934 es va donar de baixa del partit socialista. Per la seva banda, el PSOE li va formar expedient i va expulsar en conèixer-se que havia degut la seva elecció a l'aliança amb els partidaris del president Alcalá Zamora, molt influents a Còrdova. Per això, va haver d'abandonar també la presidència de la Diputació. Després d'abandonar el PSOE, però no el seu escó, el maig de 1934 ingressava en el partit que acabava de crear Diego Martínez Barrio, el Partit Radical Demòcrata, que es fusionaria posteriorment amb el Partit Radical Socialista per crear Unió Republicana.\nVa tornar a ser president de la Diputació de Sevilla durant els governs de Portela, amb el qual va col·laborar. Després del triomf del Front Popular a les eleccions de febrer de 1936 va ser destituït de nou.\nEs trobava a Madrid el 18 de juliol de 1936, allunyat de la política, desplaçant-se al desembre a França, on establí la seva residència en París. Durant la Guerra Civil va ser agent del govern republicà en la compra de vitualles per a la contesa. Iniciada la Segona Guerra Mundial i estant els alemanys a punt d'entrar a la capital francesa en 1940 va fugir a Marsella, des d'on va embarcar a Casablanca. Després d'un període al Marroc va tornar a embarcar aquesta vegada en el vapor Quanza al novembre de 1941 per al seu exili de Mèxic, país on residirà de forma definitiva amb la seva família. Va mantenir contacte amb Martínez Barrio, futur president de la República en l'exili.\nPer la seva trajectòria en la maçoneria, Casas Jiménez va ser condemnat pel franquisme en 1943 mitjançant el Tribunal de Repressió de la Maçoneria i el Comunisme a 30 anys de reclusió major i inhabilitació absoluta i perpètua.\nVa morir a la Ciutat de Mèxic el 30 de març de 1967.\n«Hermenegildo Casas Jiménez». A: Diccionario Biográfico del Socialismo Español.\nBiografia de Hermenegildo Casas Jiménez a todoslosnombres.org\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hermenegildo_Casas_Jiménez&oldid=26493001»\nDarrera modificació: 27 feb 2021 a les 18:09\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 feb 2021 a les 18:09.


El CFJ Mollerussa suma el tercer triomf seguit abans d’afrontar l’esprint final de la lliga – Mollerussa Televisió\nEl CFJ Mollerussa suma el tercer triomf seguit abans d’afrontar l’esprint final de la lliga\nEl CFJ Mollerussa va sumar aquest diumenge el tercer triomf consecutiu després d’imposar-se per 4 gols a 2 al Vilanova i la Geltrú en un partit molt atractiu de cara a l’espectador. Ambdós equips van desplegar un joc valent i sense por a encaixar gols tal com demostra el resultat final. En aquest escenari, els del Garraf van assestar el primer cop del partit al minut 4 de joc mitjançant Antoni Pinilla. Això no va tombar el conjunt del Pla d’Urgell, que només dos minuts més tard igualava el matx amb una diana d’Álvaro Muñoz a la sortida d’un corner. El mateix número 9 del Mollerussa va desaprofitar una bona oportunitat per desfer l’empat en el minut 24, de la mateixa manera, els visitants també van disposar de diverses aproximacions de perill que van topar amb les intervencions del porter local Joan Marc. Posteriorment, els mollerussencs encarrilaven la victòria amb dos gols més abans del descans, el primer obra de Marc Grau en el minut 38, i el segon d’Eduardo Raya des del punt de penal en el minut 44, després que Quini fos objecte de falta dins de l’àrea.\nA la represa, el mateix Quini aconseguia amb un potent xut creuat el quart gol del conjunt local, que deixava pràcticament sentenciat el duel. No obstant això, el Vilanova no tirava la tovallola i plantava cara fins al final del partit, un esforç que es veia recompensat únicament amb un segon gol d’Antoni Pinilla en el minut 77 de joc que col·locava el 4 a 2 definitiu a l’electrònic del Municipal d’Esports de Mollerussa.\nAmb aquesta victòria el CFJ Mollerussa es manté a la sisena plaça amb 50 punts sumats, però retalla a 5 els punts de diferència amb la segona plaça abans de visitar el Sant Ildefons, catorzè classificat, en la pròxima jornada de lliga.\nD’altra banda, cal destacar que el debut amb el primer equip del jugador de la base de categoria cadet Pol Simó, i la convocatòria del juvenil Radu-Ionut, van posar la cirereta al triomf mollerussenc.


Tossuts per exigir, generosos per acompanyar - Aquí Berguedà\nEl carrer del Roser, una de les zones on s'estudia aplicar l'Àrea de Promoció Econòmica Urbana (APEU) a Berga. ARXIU\nL’encariment dels combustibles fòssils i la normativa europea de reducció d’emissions de CO2 (-50% el 2030), impactaran a mitjà i a llarg termini en la mobilitat de les persones i, per defecte, en la nostra manera de consumir.\nCom en tots els àmbits de la vida: serveis sanitaris, cultura, educació… els hàbits de consum es veuran afectats. Necessitarem trobar tot el que ens fa falta a prop de casa, per evitar desplaçaments. En aquest sentit, per exemple, és probable que Berga rebi menys consumidors de la comarca, igual que és possible que consumidors locals no marxin fora. Això és un benefici comarcal i municipal. Però, només ho serà si tenim la ciutat i la comarca preparades per acollir aquest consumidor, que tard o d’hora, mirarà a prop de casa. I en aquest sentit, els conceptes “comoditat, oferta i visibilitat”, seran imprescindibles.\nNo cal dir que lluitar per un transport públic de major qualitat serà una peça clau (estació d’autobusos, tren…). Tenir la feina a prop de casa, també (polígon comarcal d’Olvan). Disposar de formació universitària i mòduls professionals que responguin a les necessitats específiques del Berguedà, també. I evidentment, en el cas que ens ocupa, disposar de ciutats netes, endreçades, ben il·luminades, pacificades de vehicles, amables pel vianant, serà vital per tal que el sector comercial augmenti l’oferta i visibilitat, aconseguint així l’objectiu de retenir consum.\nTambé haurem de saber donar l’ús òptim als recursos digitals que tenim, i a rendibilitzar-ne les inversions que fem. Les dades ens mostren que el consum a través de plataformes digitals ha augmentat durant la pandèmia. Que ara s’ha estabilitzat, però que l’encariment del servei logístic —petjada ecològica entre altres motius—, farà que sigui un recurs de consum no predominant i que es transformi en una eina més de visibilització d’oferta, que no de compra.\nLa tendència és aquesta, però s’haurà d’anar confirmant amb les dades que obtindrem aquest any. Si tots aquests aspectes abans esmentats no es compleixen, estarem expulsant els veïns de Berga i comarca a les grans metròpolis o a nuclis propers ben comunicats, on passaran a disposar de tots aquests serveis d’una manera més còmoda i més econòmica. Actualment, aquesta situació de falta de serveis/comoditat de vida, ja els estem patint, però l’ús del vehicle privat ens ho està “salvant”. El 2030 ja no serà una solució rendible. Per tant, és imprescindible començar a teixir estratègies, projectes i accions que ens portin cap aquest camí. I ho necessitem fer amb més valentia, amb més consens i amb més inversions de les que disposem avui. Tots som i en serem corresponsables.\nLes entitats comercials —i entitats de desenvolupament econòmic en general— tenim el deure d’exigir a l’Administració que comenci, d’una vegada per totes, aquest camí. Que realitzi inversions potents que ens portin a aquests models de ciutat i de poble que volem. A dir el que no volem sentir, a treballar per compensar el caos i l’estrès que pot suposar aquests canvis i, alhora, minimitzar-ne l’impacte:\nHem d’agafar menys el cotxe, per tant, insistirem en la millora de la xarxa de transport públic.\nHem de fer un millor reciclatge de la brossa que generem. Cal, doncs, arribar a aplicar una taxa per generació.\nHem de disposar d’una estació d’autobusos a la Rasa dels Molins: hem d’aconseguir facilitar la mobilitat a la zona i no perjudicar els veïns.\nEns agradi o no, acabarem aquí. Perquè no parlem tan sols de deixar una ciutat o comarca millor per als nostres fills, parlem també de com la tindrem nosaltres d’aquí a deu anys.\nÉs per aquest motiu que Bergacomercial no podrà liderar un projecte tan ambiciós com l’APEU (Àrea de Promoció Econòmica Urbana) si l’Ajuntament de Berga no plasma ja, en els pressupostos d’aquest 2022, les inversions necessàries i un projecte de ciutat clar. Nosaltres creiem en el projecte, però hem de veure la predisposició de l’equip de govern de portar-ho a terme amb garanties. Si no, nosaltres no ens implicarem.\nI és per això també, que la Federació de Comerç del Berguedà, no recolzarà uns pressupostos del Consell Comarcal que no destinin recursos suficients a la promoció econòmica i al Pla de Reactivació Econòmica Comarcal.\nI cal que en ambdós casos siguin apostes de ciutat i de comarca. Això vol dir que s’ha de veure la implicació de la major part dels partits que hauran de desenvolupar, en els pròxims anys, aquestes inversions.\nI continuarem batallant amb la mateixa tossuderia i fermesa o més, que fins ara. I serem igual d’enèrgics a l’hora d’acompanyar i donar suport a l’Administració quan aquesta prengui les millors decisions. Però també serem exigents i crítics amb les accions que vagin en contra d’una estratègia que, al nostre entendre, és fonamental per a la ciutat i la comarca.\nPerquè els vots donen legitimitat, però no la saviesa i la raó. La saviesa i raó la donen les dades, el rigor, l’experiència i el consens.\n33.700 euros per 13 encerts en una travessa validada a Berga


Organització de la prelatura - Opus Dei\nQuè és Organització\nOrganització 13 de febrer de 2017\nMons. Mariano Fazio i Mons. Fernando Ocáriz.\nEl prelat —i, en el seu lloc, els seus vicaris— exerceix la jurisdicció a l'Opus Dei: és l'ordinari propi de la prelatura.\nDes del 23 de gener del 2017 el prelat de l'Opus Dei és Mons. Fernando Ocáriz.\nEl vicari general és Mons. Mariano Fazio.\nEl vicari secretari central és Mn. Antoni Pujals.\nLa cúria prelatícia té la seu central a Viale Bruno Buozzi 73, 00197 Roma, Itàlia.\nLa prelatura de l'Opus Dei es regeix pel dret general de l'Església, per la constitució apostòlica Ut sit i pels estatuts o codi de dret particular de l'Opus Dei. El codi de dret canònic conté les normes bàsiques de la figura de la prelatura personal (cann. 294-297).\nEls sacerdots que formen el presbiteri de la prelatura depenen plenament del prelat, qui els assenyala les tasques pastorals, que desenvolupen en estreta unió amb la pastoral diocesana. La prelatura se'n responsabilitza del sosteniment econòmic.\nEls fidels laics depenen del prelat pel que fa a la missió específica de la prelatura. Estan subjectes a les autoritats civils com els altres ciutadans, i a les autoritats eclesiàstiques de la mateixa forma que els altres catòlics seglars.\nEn el govern de l'Opus Dei, el prelat compta amb la col·laboració d'un consell de dones, l'Assessoria Central, i d'un altre d'homes, el Consell General. Ambdós tenen la seu a Roma.\nA més del vicari general i el vicari secretari, els altres membres del consell general són: Javier de Juan, Carlos Cavazzoli, Matthew Anthony, Luis Romera i Julien Nagore.\nL'assessoria central la componen: Isabel Sánchez Serrano, María Díaz Soloaga, Nicola Waite, Carla Vassallo, Kathryn Plazek; Susana López i Rosário Líban Monteiro.\nTambé s'han nomenat els delegats i les delegades regionals en les diverses circumscripcions en què es divideix geogràficament el treball apostòlic de la prelatura, que actualment són 49. Procedeixen de més de 30 nacions.\nEl govern de la prelatura és col·legial: el prelat i els seus vicaris exerceixen sempre els càrrecs amb la cooperació dels corresponents consells, integrats majoritàriament per laics.\nEls congressos generals de la prelatura se celebren ordinàriament cada vuit anys, amb participació de fidels procedents dels diferents països on l'Opus Dei hi és present. En aquests congressos s'estudia la tasca apostòlica de la prelatura i es proposen al prelat les línies per a la seva futura activitat pastoral. El prelat procedeix en el congrés a la renovació dels consells.\nLa prelatura es distribueix en àrees o territoris anomenats regions. Al capdavant de cada regió —l'àmbit de la qual pot o no coincidir amb un país— hi ha un vicari regional, amb els seus consells: Assessoria Regional per a les dones i Comissió Regional per als homes.\nAlgunes regions se subdivideixen en delegacions. En aquest cas, es repeteix la mateixa organització de govern: un vicari de la delegació i dos consells. Finalment, a nivell local existeixen els centres de l'Opus Dei, que organitzen els mitjans de formació i l'atenció pastoral dels fidels de la prelatura al seu àmbit.\nEls centres són de dones o d'homes. En cadascun hi ha un consell local, presidit per un laic —la directora o el director— i amb almenys altres dos fidels de la prelatura. Per a l'atenció sacerdotal dels fidels adscrits a cada centre, l'ordinari de la prelatura designa un sacerdot del seu presbiteri.\nCap càrrec de govern, excepte el del prelat, és vitalici.\nTots els fidels atenen les pròpies necessitats personals i familiars per mitjà del seu treball professional. A més de sostenir-se personalment, els fidels de l'Opus Dei i els cooperadors es fan càrrec de les despeses pròpies de les necessitats pastorals de la prelatura.\nAquestes despeses són, bàsicament, el sosteniment i formació dels preveres de la prelatura, la seu de la cúria prelatícia —així com dels governs regionals i de les delegacions— i les almoines que la prelatura concedeix. Com és lògic, els fidels de l'Opus Dei ajuden també esglésies, parròquies, etc.\nOrganització seguint els estatuts


2017. No hi ha cap poder d'aquest món que ens pugui treure l'alegria. El millor regal aquest Nadal és Jesús.\nNADALET aquest any es posa a disposició si cola anar a fer la catequesi musical en alguna parròquia que encara no ens hagin sentit mai... o dels habituals que solen repetir. Potser cal dir que els mateixos de la colla ens hem enredat aquest estiu amb escletxa.cat Xafardejeu-hi!!!\nPD. Per pura casualitat... el 2004 vam desenvolupar el logo del bou i la mula en context de "simpatia universitària" i el seguim penjant al nostre web... Simpaties a part, Jesús per a tots nosaltres segueix essent l'asterisc central de la vida. Respectuosament i amb tota llibertat: cadascú amb els seu credo... El dels qui som fidels al catòlic, el centre de la nostra vida l'ha d'il·luminar el Ressuscitat que va néixer a Betlehem. Al nostre pessebre, per Nadal, el bou i la mula no són el centre, que no cridin molt, que la criatura ha de reposar una estona...\n2013. Molta gent al carrer està decepcionada pel que es pensa que és el Nadal, potser perquè no saben que els cristians celebrem que Déu s'ha fet persona en el nadó de Beltehem.\nNADALET comença com una felicitació de Nadal cantada. La colla del NADALET, ha anat variant cada any, però bàsicament som gent de parròquia, alguns mossèns i gent que ens estimem molt l'Església. L'objectiu és reivindicar que per Nadal, Jesús és el millor regal! Enguany hem aplegat també una colla de famílies i col·laboradors que aneu sumant-vos a la colla. Benvinguts i esperem que disfruteu del video CONTE DE NADAL i de les pregaries, catequesis i trobades que hem anat organitzant.\n2012. Molta gent al carrer està decepcionada pel que es pensa que és el Nadal, potser perquè no saben que els cristians celebrem que Déu s'ha fet persona en el nadó de Beltehem.\nNADALET és una felicitació de Nadal cantada. La colla del NADALET, ha anat variant cada any, però bàsicament som gent de parròquia, alguns mossèns i gent que estimem molt l'Església. Va nèxier com una reivindicació que per Nadal, el millor regal és Jesús. El meu Nadal és bàsicament el que jo li vulgui deixar fer. Si el meu Nadal només és fer el "bo" quatre dies, pensaré que el Nadal és poca cosa, poca cosa com jo. Si el meu Nadal és comprar, pensaré que el Nadal és consum, consum com jo. Si el meu Nadal és reconeixer la grandesa de Déu en aquella família immigrant i el seu fillet nascut a terra... bé... El bon Déu sap perfectament com som i com vivim, com estimem i com patim. I, en definitiva, sempre i sobretot, ens estima.\nEn aquest bloc, et pots descarregar i trobaràs les cançons amb les lletres, uns videos que tenim penjats, i fotos de records simpàtics de la colla del NADALET. Els noms d'aquest any som Carlos, Albert, Txema, Elisenda, Joan Albert, Ramon, Cristina, Aleix, Jana, Jordi... Però tenim molt present en Giovanni que no ens ha pogut acompanyar en persona, i tota la gent que ens feu coixí i suport en aquests últims anys.\nAL GUIÑO DE UNA ESTRELLA


La Regidoria d'Igualtat de Paiporta ofereix un taller gratuït d'autoestima i empoderament per a dones\nInicio L'Horta Sud Paiporta La Regidoria d'Igualtat de Paiporta ofereix un taller gratuït d'autoestima i empoderament...\nLa regidoria d'Igualtat de l'Ajuntament de Paiporta obri la inscripció per al taller d'autoestima i empoderament per a dones, dins de les activitats programades amb motiu del Dia Internacional Contra la Violència Masclista, que se celebra el pròxim 25 de novembre.\nEl taller tindrà lloc al CEIP Rosa Serrano el pròxim 27 de novembre de vesprada, és gratuït i la inscripció es pot formalitzar fins al pròxim dia 23 a l'oficina UNICA o a través del correu igualtat@paiporta.es.\nPaiporta ha organitzat tot un seguit d'actes amb motiu d'aquesta data tan assenyalada, com ha sigut habitual els últims anys. Entre aquestes activitats destaca el propi taller, però també hi haurà una exposició, un acte central el divendres 24, a l'esplanada de l'Ajuntament, i un teatrefòrum dirigit a l'alumnat de 3er d'ESO i cicles formatius de tota la localitat.\nArtículo anteriorAEMON sigue su ronda de contactos con los concejales de A.Mun Montcada\nArtículo siguienteTorrent CF, empresarios y ayuntamiento trabajarán para potenciar y exportar juntos la 'marca Torrent'


Dissabte 22 de febrer del 2020\nEls principals canvis s’apliquen a l’Impost sobre construccions, instal·lacions i obres.\nPorqueres rebaixarà un 95% l’impost d’obres per a la instal·lació de plaques solars a les cases\nPorqueres rebaixarà un 95% l'impost d'obres per a la instal·lació de plaques solars a les cases. També bonificarà la supressió de barreres arquitectòniques, i baixen lleugerament l'ICIO i les plusvàlues. La resta d'ordenances es mantenen.\nL'Ajuntament de Porqueres ha aprovat recentment les ordenances fiscals pel 2015, que es mantenen similars a les del 2014. Els principals canvis s'apliquen a l'Impost sobre construccions, instal·lacions i obres (ICIO), que baixa d'un 3 a un 2,5% i on s'estableixen tres tipus de descomptes. D'una banda, es bonificarà un 95% als veïns que instal·lin plaques solars per a autoconsum o altres equipaments per l'aprofitament tèrmic als seus habitatges particulars. El mateix impost tindrà una bonificació del 90% quan l'objectiu dels treballs sigui eliminar barreres arquitectòniques. I finalment, segons ha detallat la regidora d'Hisenda, Elisa Teixidor, els veïns que facin obres en habitatges de protecció social tindran una bonificació del 50% en l'impost d'obres.\nPel que fa a la resta d'impostos i taxes, l'Impost de Béns Immobles (IBI) s'abaixa un 0,035% en la part del gravamen en què l'Ajuntament pot incidir, calculant que l'import quedarà més o menys igual que el 2014. L'objectiu, segons la regidora, és repercutir al mínim els ciutadans, mantenint certa estabilitat a nivell d'impostos.\nLes plusvàlues també s'abaixen en els tres primers trams: en el primer, d'1 a 5 anys, baixen gairebé un punt (de 2,5 a 1,40%); en el segon tram, fins a 10 anys, baixen mig punt (de 2 a 1,5); en el tram de fins a 15 anys baixen 0,15 (d'1,80 a 1,65); mentre que en el tram de més de 15 anys es mantenen iguals.\nLes ordenances fiscals pel 2015 a l'Ajuntament de Porqueres també inclouen una rebaixa de 18 euros al mes per nen a la llar d'infants municipal en el cas que hi vagin dos germans o es tracti de família nombrosa. Aquest descompte ja s'aplicava els últims anys, però fins ara era de 13 euros.


Villa Ultimo Bali Indonèsia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nJl. Tundung Penyu Dipal No 8, Uluwatu, Bali, Indonèsia, 80364 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Villa Ultimo?\nMés informació sobre Villa Ultimo\nBen situat a la les escapades romàntiques, els paisatges, les platges area de Bali ciutat, Villa Ultimo us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. L'hotel és a 15 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Nusa Surfshop, Parc Cultural Garuda Wisnu Kencana, Golf New Kuta.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Villa Ultimo asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de neteja diari, cuina, express check-in/check-out.\nVilla Ultimo té 1 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), piscina privada, connexió sense fils a internet (cortesia), banyera hidromassatge. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen camp de golf (a 3 km), piscina exterior, massatge, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Villa Ultimo.\nEspai comú 4 llits extragrans (o 1 llit doble)\nVil·la amb 5 habitacions\nvalue for money, clean, new


The Longboat Inn Penzance Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMarket Jew Street, Penzance, Penzance, Regne Unit, TR18 2HZ - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Penzance, The Longboat Inn és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Tradstract Gallery, The Cycle Centre, The Exchange Gallery a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nThe Longboat Inn també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Penzance. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb televisió de pantalla plana, calefacció, servei de despertador, despertador, telèfon a cada habitació. Camp de golf (a 3 km) de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. The Longboat Inn és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Penzance.\nTots els tipus de viatgers (779) Parelles (370) Viatgers en solitari (194) Famílies amb infants petits (25) Famílies amb infants grans (28) Grups (162)


Tribuna Ganxona » POLÍTICA La CUP es manifesta contra el Thyssen durant la presentació de la nova mostra\nPortada » Portada » POLÍTICA » PARTITS » La CUP es manifesta contra el Thyssen durant la presentació de la nova mostra\nDos dels manifestants, amb una de les pancartes exhibides (CUP GUÍXOLS)\nMembres de la CUP, i alguns ganxons a títol personal, van protestar dissabte a l’exterior del recinte històric del Monestir contra el futur Museu Carmen Thyssen, que consideren “elitista i discriminatori”.\nEntre les reivindicacions de la CUP, una consulta popular vinculant on el poble decideixi si vol o no el futur museu Thyssen per obrir un debat “transparent, amb tots els punts de vista sobre els diferents models de cultura a Sant Feliu”. “Qui té por d’un debat obert i transparent amb totes el punts de vista damunt la taula?”, es pregunten.\nDonat que l’espai públic va ser perimetrat per la policia i es va impedir l’accés a qui no tingués una invitació, els militants de la CUP consideren que “es va blindar per protegir els mafiosos”. “Tot estava ben arreglat i net perquè els amos no haguessin de patir per res”, reblen.\nLa CUP també critica que el tracte “discriminatori” dels agents de seguretat, que van estar a punt d’impedir l’entrada als locutors de Ràdio Sant Feliu que fan el programa cada dissabte a aquella hora i que van ser els únics a qui se’ls va registrar la motxilla.\nLa formació anticapitalista posa l’Espai Thyssen (“presentació en un perímetre tancat, ben vigilat per policia i seguretat privada, només per a gent convidada”) en contraposició a les altres activitats culturals que van tenir lloc aquest cap de setmana a Sant Feliu. “Al carrer hi havia gegants, circ i contes, activitats obertes a tothom i gratuïtes”; un fet que demostra que l’exposició Thyssen “és un projecte pensat per a afavorir les elits”.\nL’aposta cultural de la CUP és la de tots els carrers vius, “no només els de baix”, i recursos econòmics per la cultura popular i pensada per a tothom.\nEls cupaires tampoc van deixar escapar l’ocasió de carregar contra alguns dels polítics assistents, com la Consellera de Cultura, Laura Borràs, o el President de la Diputació de Girona Pere Vila, ambdós de Junts per Catalunya, pelsuport a la Baronessa. “Típic de Convergència portar llaços grocs, però a l’hora de la veritat defensar els interessos econòmics de les famílies del règim del 78, de l’Estat i l’statu quo“.\nSecció: PARTITS, POLÍTICA, ARTS VISUALS


Decidim [ https://decidim.org ] és una infraestructura digital per a la democràcia participativa basada en programari lliure (Ruby on Rails), que facilita la creació de portals de participació ciutadana. Les persones usuàries de la plataforma (participants) interactuen a través dels mecanismes de participació anomenats components que oferixen funcionalitats específiques per a diferents espais de participació. És a dir, els espais de participació com les Iniciatives , les Assemblees , els Processos o les Consultes disposen de components que es combinen com a mecanismes de participació. Entre els components més destacats estan els encontres presencials , les enquestes , les propostes , les votacions, el seguiment de resultats i els comentaris . Per exemple, un procés de participació específic com l'elaboració de pressupostos participatius, pot combinar, en les seues diferents fases, diversos components para: convocar i registrar els resultats d'encontres presencials amb la ciutadania, realitzar una enquesta, fer propostes, i en les fases finals del procés, fer una votació per a decidir sobre els projectes amb un sistema de gasto del pressupost (sempre després d'un període de comentaris i debats), realitzar una enquesta d'avaluació i, finalment, un seguiment de l'execució dels projectes triats.\nAccés a la comunitat Metadecidim. Una comunitat democràtica per a gestionar un projecte democràtic en totes les seues dimensions.


L'obra de Marc Berrettini, i la seva troupe de còmplices genials, s'odia o s'estima, apassionadament. Però fins a les seves majors detractors es veuen obligats a admetre la seva intel·ligent i refinada ironia. És més, la seva intel·ligència és el que la fa imperdonable als seus ulls. Resulta corrosiva per la contundència amb què és capaç de qüestionar els límits de l'art, l'espectacle, per la claredat i valentia amb la qual es posiciona davant d'una de les preguntes fonamentals, el paper de l'artista en la societat que habita ... fent ús , precisament, de totes les convencions sobre el espectacular.\nLa seva trajectòria és sens dubte una de les més interessants i controvertides en l'escena de la dansa internacional.\nCarregat de referents, des de la cultura popular més xarona a les cites cinematogràfiques, sense oblidar la pròpia memòria històrica de la dansa, el seu discurs s'articula de manera tan complexa i personal que fins als clixés més recognoscibles pateixen un desplaçament de significat, una lleugera perversió en la seva lectura, absolutament contemporània.\nUna altra paradoxa berrittiniana, la contemporaneïtat de les seves propostes potser sigui la raó de la seva incomprensible i absoluta absència dels escenaris de Barcelona. Fins avui.\nQuan l'Associació de Professionals de la Dansa de Catalunya ens va encarregar la proposta artística per a la programació del Dia Internacional de la Dansa al Mercat de les Flors pensem que era una oportunitat única per donar a conèixer al públic de la ciutat el treball de Marco. I posats a escollir, No Paraderan, la seva última creació estrenada al Teatre de la Ville de París al desembre de 2004, ens sembla més que adequada, imprescindible.\nPerò si jutjar a qualsevol artista d'acord amb una sola obra és sempre injust, en aquest cas és senzillament impossible. El document que tens a les mans pretén únicament acompanyar la mirada de l'espectador cap a una reflexió crítica, més enllà del empobridor axioma del gust, en la seva trobada amb l'univers de Marco Berrettini. Val la pena.\n29 i 30 d'abril de 2005\nProposta artística La Porta


dia 21, dissabte: – Estades Marines per a Joves\ndia 21, dissabte:\nPublicat el 22/07/2018 10/08/2018 per Estades Marines Calella\nAvui ens hem aixecat i ens hem endut una sorpresa; teniem una excursió! Es tractava d’anar al far de Calella amb el Joan Ferrer (el nostre contacte de l’ajuntament) i conèixer una mica millor el poble. Ens ha vingut a buscar a les 8:30 i hem sortit a les 8:45. Hem recorregut diversos camins per muntanya i platja i tot i el camí ser llarg, al anar parlant amb els amics, cantant cançons i rient s’ha fet curt…\nPer dinar, el càtering ens ha preparat uns tuppers de pasta amb tomàquet i carn arrebossada que estaven molt bons. Després per la tarda, ha vingut en David Alonso i ens ha fet un curset de primers auxilis. La veritat és que hem après moltíssimes coses, com per exemple, què fer en cas de tenir un accident, o si algú s’ha fet molt de mal.\nEns hem cansat bastant però ha valgut la pena i la conclusió extreta és que aquesta experiència que estem vivint és única. No volem que això s’acabi! 🙁\nPublicat a 2018, Estades Marines 2019 / Llançà


Com convertir-se en agent de policia - trajectòries professionalsLlegir Més\nPrincipal trajectòries professionals Com convertir-se en agent de policia\nUnir-se a la policia pot ser una elecció professional molt gratificant i emocionant per a moltes persones, sobretot si teniu el temperament adequat i la barreja de trets de personalitat. Tot i que també pot ser estressant i perillós, hi ha una gran quantitat d'oportunitats i d'especialitats possibles.\nSi alguna vegada has pensat en aquest camí professional, ara també és un moment ideal per implicar-te. Per tant, si alguna vegada us heu pensat com el següent Jimmy McNulty, llegiu i preneu notes: així és com ser agent de policia ...\nCom en qualsevol moviment de carrera potencial, el primer port de trucada hauria de ser investigar a fons la professió. La realitat de la policia moderna és dràsticament diferent de com sovint es retrata als mitjans de comunicació, així que assegureu-vos que tingueu una idea clara i realista del que esteu introduint.\nEls agents de la policia treballen en col·laboració amb les seves comunitats locals per mantenir la llei i l’ordre mitjançant la prevenció i la investigació posterior de l’activitat criminal. Inicien campanyes periòdiques de sensibilització i educació pública al costat d’escoles, empreses locals i diversos grups comunitaris, i a escala més gran també s’aborden amenaces penals més àmplies, com el terrorisme i el crim organitzat.\nEls agents de policia assumeixen una gran varietat de funcions, deures i responsabilitats, entre elles:\ndesenvolupar relacions i relacionar-se amb figures de la comunitat per tal de fer front a problemes i preocupacions específiques\nproporcionant una presència visible mitjançant activitats de patrulla periòdiques per dissuadir el crim i tranquil·litzar la comunitat\ntreballar amb membres de la comunitat i altres professionals de l’àmbit jurídic i d’atenció social per identificar individus i llocs amb risc de ser implicats en un delicte\nresponent a les trucades d’emergència del públic segons quan sigui necessari\noferint una presència de manteniment de la pau i seguretat en reunions públiques, esdeveniments socials, processons o vagues\nintentant difondre situacions potencialment volàtils, sovint implicant autors sota la influència de l’alcohol o les drogues\ndemostrant empatia i tacte quan es tracta de situacions delicades, com ara notícies d’una mort sobtada o quan es tracta de delictes sexuals\nrealitzar investigacions inicials, reunir proves i entrevistar autors / víctimes / testimonis, atenent sempre estrictes directrius legals\nla realització de detencions tenint en compte els drets, la seguretat i la seguretat de les persones detingudes, dels membres del públic, dels seus col·legues i d’un mateix\npreparar informes de delictes i presentar expedients de casos a oficials superiors i representants de les autoritats fiscals pertinents\nassistir i donar proves en els tribunals i en altres procediments judicials\nenviament d’informes de delictes interns i intel·ligència penal, i també d’altres funcions administratives\nrecollida, registre i anàlisi d’intel·ligència per assolir objectius de seguretat comunitària i reducció de delictes\nassistir a incidents relacionats amb la carretera, incloses escenes de col·lisió, punts de control de vehicles i delictes de trànsit.\nSer agent de policia és un paper perillós, estressant i complex, i certament no és per a tothom. Haureu de ser capaços de demostrar:\nhabilitats de comunicació altament efectives, aplicables a tot un seguit de situacions i entorns potencials\nun enfocament comunitari fort i una consciència de les cultures, preocupacions i problemes de la vostra zona\nun devot sentiment de responsabilitat personal, integritat i robustesa\nhabilitats intuïtives de resolució de problemes\nla capacitat de transmetre de manera segura i tranquil·la\nbones habilitats d’alfabetització i de numeració per registrar amb precisió els detalls i redactar informes\nun estàndard estricte de professionalitat, honestedat i fiabilitat\nla capacitat de veure les coses amb objectivitat i actuar en tot moment amb resolució, tolerància i restricció\nun caire flexible i adaptable, amb una obertura al canvi.\nEls agents de policia treballen normalment pautes de torns rotatius, acumulant un total de bases al voltant de 40 hores setmanals. Tanmateix, com que la policia ofereix un servei 24 hores al dia 7, és molt probable que realitzeu hores extraordinàries considerables i haureu de treballar els vostres dies de descans per cobrir els torns dels col·legues, els esdeveniments públics sensibles a la seguretat o les manotes.\nA mesura que avanceu a través de la vostra carrera i assumiu més responsabilitat, també podreu estar ocupats en el treball durant emergències o delictes greus. Treballareu moltes hores no socials, incloses nits i caps de setmana, així que tingueu en compte això. A banda, les tarifes extraordinàries per a les hores extres són elevades, i obtindreu entre 22 i 30 dies de permís pagat a l'any.\nPassareu una gran part del vostre temps a patrullar en totes les temperatures i condicions, per la qual cosa haureu de complir uns requisits mínims d’aptitud; a mesura que s’especialitzeu, el vostre paper pot esdevenir més d’oficina. Tanmateix, en última instància, les vostres condicions laborals estaran influïdes per factors regionals, com el terreny i la cultura del medi que l’envolta. També val la pena assenyalar que tots els agents de policia dels Estats Units porten habitualment armes de foc, però no al Regne Unit, tot i que hi ha algunes excepcions com el Civil Nuclear Constabulary (CNC), el Servei de Policia d’Irlanda del Nord (PSNI) i equips especialitzats de resposta armada com ara com a troià.\nEls salaris inicials difereixen per la força i, en alguns casos, es diuen per les vostres qualificacions preexistents a banda i banda de l'Atlàntic.\nAl Regne Unit, començareu el període de prova de dos anys en un import entre 19.000 i 23.500 £, augmentant-se en una escala incremental anual i en línia amb el vostre progrés a través de les files. L’escala superior per als establiments d’establiments és d’uns 37.500 £ (assolible després d’uns sis a vuit anys), mentre que un sergent pot guanyar entre 37.000 i 42.000 £. Mentrestant, un inspector pot emportar-se a casa entre 47.500 i 55.000 £. Els oficials superiors (entre el superintendent i el principal constable) poden guanyar de forma realista fins a uns 140.000 £ anuals.\nAls Estats Units, un salari típic inicial està entre els 42.000 dòlars (29.875 £) i els 50.000 dòlars (35.570 £), a més d’una àmplia gamma de paquets de beneficis. La promoció entre les files és de mèrit, amb la mitjana de la policia estatal o comarcal que guanya entre 135.000 dòlars (96.000 £) i 150.000 dòlars (160.700 £) a l'any.\nVal la pena assenyalar que tots aquests sous són també taxes bàsiques; no inclouen les tarifes per hores extraordinàries, les taxes de pagament per hora o perillositat no associades ni qualsevol altre benefici econòmic addicional no inclòs a la llista. Per tant, no és raonable suggerir que un oficial de patrulla a la NYPD amb un sou de 42.500 dòlars (30.230 £) pogués guanyar més de 100.000 dòlars (71.140 £) en un sol any.\nEls criteris d’entrada s’estableixen per cada força individual i, per tant, difereixen. Hi ha 45 forces regionals a temps complet al Regne Unit (incloses 3 forces nacionals especialitzades), mentre que als Estats Units hi ha al voltant de 18.000 forces separades (repartides en departaments federals, estatals, comarcals i municipals). Com a resultat, es recomana que es refereixi als requisits individuals de la força escollida.\nAl Regne Unit, la majoria de forces requereixen que els sol·licitants siguin educats segons un nivell A. Alguns prefereixen que els candidats tinguin una experiència prèvia addicional, ja sigui en un paper d’oficial de suport comunitari (PCSO) no pagat o mitjançant un servei militar a temps complet. Cada cop més, un nombre reduït de forces requereixen que els sol·licitants tinguin el Certificat en Coneixement del Poliment (CKP), que també és una qualificació de nivell 3 que normalment s’ensenya als constants de prova en el pla d’entrenament. També hi ha requisits estrictes d’elegibilitat, inclosos:\nser ciutadà britànic, del Commonwealth, de la UE o de l'EEE o de nacionalitat estrangera amb dret a romandre i treballar indefinidament al Regne Unit\nhaver viscut contínuament al Regne Unit durant almenys tres anys\nLes forces nord-americanes utilitzen una política similar. Els candidats solen haver guanyat almenys 60 crèdits universitaris amb un GPA mínim de 2, 0 o haver prestat servei prèviament a l'exèrcit. Haureu de ser ciutadà dels Estats Units i residir normalment en la jurisdicció de la força que sol·liciteu.\nLa carrera de policia és una perspectiva atractiva per a molts, cosa que significa que el procés de contractació pot ser molt competitiu; això és especialment cert al Regne Unit, on les forces rarament obren les seves finestres de reclutament i ocupen un nombre reduït de cadets quan ho fan.\nEl primer pas per sol·licitar normalment és fer una sèrie de valoracions psicomètriques en línia, seguides d’una entrevista de projecció per telèfon; en cas de tenir èxit, sereu convidats a un centre d’avaluació de reclutament de la policia SEARCH® juntament amb altres candidats, on passareu per la següent tasca:\nuna entrevista d'un a un de 20 minuts\nuna sèrie d'escenaris de reproducció valorats amb actors professionals\nuna prova d'alfabetització i de numeració\nun test d’escriptura d’informes.\nDesprés d'aquesta avaluació, se li proporcionarà un informe de comentaris detallat i una nota general; En cas de fallar, no se li pot tornar a presentar cap candidatura durant sis mesos més (la valoració SEARCH® es pot fer un màxim de tres vegades). Si us passa, sereu convidats a una entrevista de tauler més llarga (on, en alguns casos, és possible que també hagueu de fer una presentació de PowerPoint). En aquest moment, se sotmetrà a un control de seguretat, així com una prova mèdica i una breu prova de fitness que comporta un llançament llançadora (fins al nivell 5.4) i una prova de resistència on es preveu aixecar 35kg. Si no hi ha cap problema en aquesta fase, se li oferirà una posició com a membre de prova.\nAls EUA, el procés és molt similar. Quan compleixis els criteris d’elegibilitat, normalment se’t convidaria a un dia d’avaluació en què es sotmetria a:\nel examen d’entrada per escrit (se li proporcionaràran materials de preparació i estudi amb antelació)\navaluacions psicomètriques escrites i orals\nuna investigació de personatges de fons\nel Test de normes de feina (JTS), que és un curs d'obstacles curt que inclou un esprint de 50 jardins, diverses barreres físiques, una demostració de la vostra capacitat per frenar algú, una persecució, una càrrega de 175 lliures de més de 35 peus i el tret satisfactori d'un descarregat. arma de foc diverses vegades\nun cribatge de drogues i alcohol.\nSi teniu èxit, l’etapa següent és una entrevista de taulers amb un petit grup d’oficials d’altura, on se us animarà a discutir les vostres pròpies motivacions i ambicions per aplicar-vos. Si es considera convenient, normalment seran seguides per una medicina i una oferta per assistir a l’acadèmia, escola o programa d’entrenament rellevant de la força escollida.\nEl primer pas és posar en pràctica la teoria de l'aula, l'aprenentatge del treball sota la supervisió d'un col·lega amb més experiència. Al Regne Unit, es coneix com el vostre període de prova i té una durada de dos anys; als Estats Units, forma el nucli del vostre programa d’entrenament de camp i sol comportar vuit setmanes d’activitat molt supervisada, seguida d’una formació addicional a la feina amb un soci de patrulleta més sènior.\nTotes les forces policials operen en el marc d'una estructura de rang definida, basada en la llibertat militar, i hauríeu de seguir les ordres i les instruccions dels vostres superiors. La promoció a través de les files no és automàtica, sinó que es basa en el mèrit i l’esforç de la persona; també us pot requerir fer els exàmens i obtenir qualificacions de gestió completes.\nUn cop confiat i competent en les vostres funcions, també podeu sol·licitar diferents tipus de funcions especialitzades, on pugueu perseguir una determinada aptitud o interès i exercir la vostra carrera en una determinada direcció. Alguns d'aquests són:\nDepartament d'Investigació Criminal (CID)\nAl Regne Unit, la CID és responsable de delictes greus com assassinat, violació, robatori i agressions greus. Per treballar a la CID, els oficials han de passar l’examen de detectiu i, fins i tot, només se’n consideren adequats alguns pocs. Les hores del CID són llargues i irregulars, i el treball pot ser altament impositiu. Als EUA, la majoria de grans forces exerceixen departaments separats d’Homicidi i Crims Majors.\nEsquadra de drogues / Crim organitzat\nLes forces regionals sovint tenen equips que s’orienten als traficants locals de drogues, tot i que la majoria del tràfic de drogues a gran escala –i gran part del delicte associat a ell, com el crim d’immigració i el frau– és tractat per l’Agència nacional del crim organitzat (SERA). . Normalment, aquest tipus de treball pot comportar operacions encobertes, vigilància, protecció de testimonis i investigació financera. Hi ha una configuració similar als Estats Units, on els departaments de narcòtics tracten els problemes locals per part de l’Administració federal d’aprovació de drogues (DEA) i la Oficina Federal d’Investigació (FBI).\nCada força regional té una sucursal especial dedicada a la lluita contra el terrorisme (algunes són exclusivament més grans que d’altres), i generalment implica la reunió i l’anàlisi de diverses fonts d’intel·ligència. Bona part del seu treball és encobert i sovint col·laboren estretament amb altres agències d’intel·ligència nacionals, com el MI5 i el GCHQ. Als Estats Units, bona part d’aquest treball és competència de l’FBI.\nSi bé totes les forces tenen un nombre reduït d’oficials entrenats en l’ús d’armes de foc (tot i que aquest nombre augmenta), hi ha equips a temps complet que s’estableixen principalment com a unitats de resposta tàctica a emergències o detencions potencialment perilloses; l'exemple més destacat és Trojan, la unitat de resposta armada de la Policia Metropolitana. Als Estats Units, aquests equips es coneixen com a equips especials d'armes i tàctiques (SWAT). Els oficials de resposta armada han de ser ràpids i ràpids, a més de sotmetre a cursos de formació intensos i difícils, similars als militars.\nEls agents de trànsit tracten diversos problemes possibles a les carreteres, entre ells:\nresponent i gestionant les col·lisions i els amuntegaments de carreteres i autopistes\nsupervisar la validesa legal dels vehicles i dels conductors\ntractar amb delictes de motorització, com ara conduir perillosos, accelerar o conduir amb begudes.\nEn algunes ocasions, poden participar en pràctiques perilloses d’alta velocitat i, en conseqüència, són conductors altament qualificats que realitzen cursos de conducció avançats i difícils. En moltes parts dels Estats Units, especialment on hi ha llargs trams de carretera, la policia de trànsit és una entitat independent i opera sota la seva pròpia jurisdicció.\nSi bé la majoria d’agents de policia solen especialitzar-se en una de les àrees enumerades anteriorment, hi ha desenes d’indicacions potencials que podria prendre la seva carrera. Altres especialitats són:\nInvestigació de l'escena del crim\nProtecció diplomàtica i reial\nCustòdia i detenció\nGestió de proves (i altres administratives)\nComandament i despatx\nManipulació de gossos / K-9\nPolicia fluvial / en vaixell (inclosos equips de recerca submarina)\nEls agents de policia en servei també són elegibles per sol·licitar l'ajut a la Interpol, una agència de policia internacional amb seu a Lió, França o les Nacions Unides (normalment amb consultoria). Addicionalment, els oficials del Regne Unit amb cert rang poden sol·licitar posicions altes als territoris britànics d'ultramar, com ara les àrees de bases sobiranistes de Xipre o les diverses illes de propietat britànica del Carib.\nSi bé els agents de policia no han rebut prèviament cap acreditació educativa formal (a part del marc de nivell 3 obtingut durant la formació inicial), actualment està sotmès a canvis dràstics. El govern del Regne Unit va anunciar a finals del 2016 que tots els nous agents de policia hauran de ser educats fins al grau a partir del 2020, cosa que es pot obtenir d'una de les tres maneres:\ncom a aprenentatge de grau pagat per la força respectiva, completat "a la feina"\ncom a titulació autofinançada a partir de la qual el candidat sol·licitaria una feina\ncom a curs de conversió de postgrau de sis mesos per als graduats existents\nEl règim de desenvolupament de gran potencial policial (HPDS) també proporciona suport intern i formació a aquells que demostrin potencial i citen el seu objectiu com a desenvolupament dels futurs líders de la força.\nAls EUA, tot i que no hi ha qualificacions acreditades directament relacionades amb la formació interna, moltes forces animen els oficials a realitzar cursos universitaris relacionats amb l'aplicació de la llei al llarg de la seva carrera professional En alguns casos, això es pot estendre al suport financer si es considera beneficiós per a la força més àmplia.\nEls agents de policia sempre seran requerits en la seva funció de funcionaris públics i protectors. Al Regne Unit, els nivells de reclutament policial sovint estan estretament relacionats amb el clima polític, amb els pressupostos i recursos sovint temes de calorós debat públic. A causa d’aquestes preocupacions, el govern s’ha compromès a augmentar el nombre d’oficials contractats durant els pròxims deu anys, tot i que els números oficials són difícils de determinar. Mentrestant, als Estats Units, la Bureau of Statistics Statistics (BLS) cita que el treball policial creix a la "taxa mitjana" de totes les ocupacions, tot i que "la demanda pot variar per ubicació".\nCom podeu veure, hi ha una enorme quantitat d’oportunitats i diversitat en una carrera amb la policia, fins i tot si el treball pot ser estressant, antisocial i perillós. Tanmateix, per a aquells que busquen un repte, hi ha pocs llocs de treball que puguin coincidir amb la gran varietat del que podeu trobar cada dia; Si això sona com el que estàs buscant, per què no implicar-se?\nCreus que necessites ser policia? Feu-nos-ho saber als comentaris següents ...


de Tradulab, 9 de febrer de 2015\nUn any més, Tradulab va ésser present a la gala dels Premis Gaudí donant suport al cinema fet a casa nostra. Per cinquè any consecutiu, l'empresa manté l'acord de patrocini amb l'Acadèmia del Cinema Català, de la qual n'és proveïdor lingüístic a nivell de traduccions.\nLa cerimònia d'entrega dels Premis Gaudí, que aquest any celebraven la setena edició, va tenir lloc el passat 1 de febrer a l'espai Sant Jordi Club de Barcelona. La gala, presentada per l'Àngel Llàcer, va ser retransmesa en directe per TV3.\nCom a patrocinadors i col·laboradors de l'Acadèmia del Cinema Català, el nostre logotip va aparèixer al fotocall per on van desfilar importants personalitats del món del cinema i l'espectacle del nostre país.\nPodeu veure un recull de les millors fotografies en el següents enllaços:


La Jove Muixeranga de València serà colla de cinc en la Federació – Temps de Muixeranga\nLa Jove Muixeranga de València serà la propera colla de cinc de la Federació de Muixerangues, després de la seua actuació en la 1a Trobada de Muixerangues de la Gran Fira de València. La formació del Cap i Casal va completar amb l’Alta Clàssica i l’Alta de Cinc el requisit exigit de les dues figures de cinc alçades, a més d’una Sénia. Amb la 1a Trobada les muixerangues s’estrenaven en la Gran de Fira de València, amb notable èxit de públic i l’encís d’alguns dels espais més emblemàtics de ciutat vella. La Conlloga – Muixeranga de Castelló va ser la colla convidada.\nDesprés d’estrenar l’Alta Clàssica a Valls fa unes setmanes, la Jove Muixeranga de València s’havia proposat d’afegir al seu repertori l’Alta de Cinc i la Sénia. L’ocasió s’ho mereixia, car per primera volta la Gran Fira de València donava cabuda a les muixerangues en la seua programació. Les dues colles van eixir en cercavila des de la plaça de la Mare de Déu cap a les plaça dels Furs, als peus de les Torres de Serrans, lloc de l’actuació en les habituals tres rondes i ronda de comiat. Des del primer moment es va resoldre la incògnita de la rebuda que la muixeranga tindria entre el públic; durant tot el recorregut, que va passar pel Palau de la Generalitat i pel carrer Serrans fins a la plaça dels Furs, l’assistència va ser notable. Persones atretes per l’actuació muixeranguera, turistes i passavolants.\nEls plans de la Jove Muixeranga van eixir a la perfecció. D’entrada la colla color carabassa es va presentar a la plaça dels Furs superant les cent camises, més que en cap altra actuació anterior. Després de descarregar amb molta seguretat la segona Alta Clàssica de la colla, en segona ronda van estrenar la Sénia, ben sincronitzada. El major repte el van resoldre en tercera ronda amb una Alta de Cinc, que també feien per primera volta, resolta amb confiança. En la ronda de pilars de comiat, un Vano completava la millor actuació en la història de la Jove Muixeranga de València. La colla ho va celebrar amb alegria comprensible.\nAlta Clàssica – Jove Muixeranga\nAlta de Cinc – Jove Muixeranga\nSénia – Jove Muixeranga\nLa Jove Muixeranga és la cinquena colla que arriba al grau de cinc dins la Federació; s’afegeix com a colla de cinc a les de Castelló i la Safor. Les dues d’Algemesí són colles de sis.\nDe la seua banda la Conlloga va descarregar, amb molta solvència, un Remat d’Alta de Cinc net, un Pi Doble aixecat, un Pilotó que va deixar net i un Altar de comiat. Sense fer cap figura de cinc alçades, la colla groc-terrós va mostrar una forma excel·lent de cara a l’actuació amb què habitualment tanquen la temporada, l’Aplec dels Ports, que enguany promet emocions fortes.\nEntrada a plaça – Conlloga\nPilotó – Conlloga\nRemat – Conlloga\nEn definitiva, una Trobada de Muixerangues que s’ha estrenat en la Gran Fira de València amb molt bon resultat, per l’atracció de públic, el nivell de les colles i la repercussió de les xarxes. De fet, el regidor de Cultura Festiva de l’Ajuntament de València, Pere Fuset, ha manifestat en les xarxes socials la seua satisfacció per l’esdeveniment i la voluntat de mantenir-lo i reforçar-lo.\nEtiquetes: Colla de cinc, Federació de Muixerangues, Jove Muixeranga de València, Muixeranga de Castelló, Trobada de Muixerangues de la Gran Fira de València


[VÍDEO] Detingut a La Marina Alta un fugitiu per assassinar la seva exparella a Bèlgica\n31 de maig de 2019 - 10: 19\nAgents de la Policia Nacional han detingut a la localitat alacantina de Calp a un fugitiu de nacionalitat danesa buscat per les autoritats belgues que havien emès una ordre europea de detenció i entrega amb fins d'extradició (OEDE). L'arrestat havia fugit del país abans de ser jutjat i condemnat a cadena perpètua per l'assassinat de la seva exparella.\nDesprés de diverses indagacions els investigadors van aconseguir localitzar i detenir el fugitiu, que era considerat pel país reclamant com violent i molt perillós. L'ara arrestat, havia estat inclòs en la llista dels delinqüents més buscats d'aquell país, per l'anomenat FAST (Fugitive Active Search Team) de la Policia Federal Belga.\nEls agents de la Policia Judicial d'Alacant el van localitzar a la localitat de Calp on gaudia d'una vida relaxada i mantenia bons contactes amb altres ciutadans estrangers establerts a la zona.\nEn 2009 va disparar a la seva exparella\nEls fets pels quals va ser jutjat i detingut es remunten a l'any 2009 quan segons la sentència, el fugitiu va disparar fins a cinc ocasions contra la seva exparella amb una arma de calibre 22 ocasionant-li la mort. Segons van declarar les dues filles del matrimoni, víctima i agressor mantenien mala relació des de la separació de tots dos a causa de les conseqüències econòmiques del divorci.\nPer aquests fets ocorreguts a la localitat belga de Maasmechelen el fugitiu havia estat condemnat en absència a cadena perpètua, amb la possibilitat de revisió en 20 anys. Si bé abans de la celebració del judici va fugir del país trobant-se en parador desconegut des de llavors.\nEl detingut de 71 anys d'edat, serà posat a disposició del jutjat central d'instrucció de l'Audiència Nacional avui que serà l'encarregat de realitzar els tràmits relatius a la seva extradició.\nDos vehicles s'han vist involucrats en un accident de trànsit\nAparatós accident a la carretera Xàbia-Benitatxell\nDetenen a la Marina Alta a un grup criminal especialitzat en el robatori de mòbils amb violència i intimidació


Organitza el pla de treball al domicili de persones en situació de dependència, interpretant les directrius establertes.\nFa el seguiment del Pla de Treball al domicili de persones en situació de dependència, descrivint el protocol establert.\nOrganitza l’actuació de la gestió econòmica del pla de treball al domicili de persones en situació de dependència, interpretant les directrius establertes.\nFa la gestió de la despesa relacionant les tècniques bàsiques d’administració amb les necessitats de la unitat de convivència.\nFa el proveïment de la unitat de convivència descrivint les característiques dels productes.\nFa el seguiment de l’actuació de la gestió econòmica del pla de treball al domicili de persones en situació de dependència, descrivint el protocol establert.