Els informes sobre l'Operació Catalunya, protegits com a secret d'Estat\nBarcelona. Dijous, 21 de maig de 2020. 09:22\nActualitzat Dijous, 21 de maig de 2020. 09:22\nEl jutge del cas Villarejo, Manuel García-Castellón, va protegir, a finals d'abril, una sèrie de documents que van quedar emparats sota el secret de sumari sota la consideració que la seva divulgació afectaria a la seguretat de l'Estat. Tal com es va informar en el seu moment, el jutge va dictar un acte pel qual aixecava el secret sobre la documentació confiscada al comissari quan va ser detingut i de la qual s'excloïa una carpeta amb "suposades funcions assignades a José Manuel Villarejo en els anys 2013 i 2014" amb l'argument que era informació susceptible d'"estar legalment classificada". La informació protegida entrava dins del rang temporal en què va tenir lloc l'anomenada Operació Catalunya, destinada a crear proves incriminatòries contra l'independentisme en temps en què el ministre de l'Interior era Jorge Fernández Díaz.\nAra, segons avança eldiario.es, s'han trobat proves a partir d'acarar referències de documents, que aquesta documentació protegida correspon a feines de l'exmembre del Cos Nacional de Policia (CNP) José Manuel Villarejo sobre Artur Mas i "diverses persones", el "finançament" de Unió Democràtica de Catalunya (UDC) i l'excònsol honorari de Letònia a Barcelona Xavier Vinyals.\nCalp recordar que en el període de les informacions ara bloquejades per García-Castellón, 2013-2014, en ple mandat de Artur Mas com a president de la Generalitat, Villarejo estava destinat en la Direcció Adjunta Operativa de la Policia, l'estructura que va allotjar la policia patriòtica o brigada política, i va ser condecorat per les seves maniobres contra el procés sobiranista.\nSempre segons el mitjà citat, els dossiers sobre Artur Mas i Unió van ser confiscats en el registre de les oficines del policia a la Torre Picasso de Madrid el 3 de novembre de 2017 mentre que l'informe sobre Vinyals va aparèixer al seu domicili de Boadilla del Monte.\nProposta del CNP\nEl jutge protegeix aquesta documentació sota l'argumentació que el seu contingut "podria afectar a la seguretat de l'Estat", a la qual cosa cal afegir que va ser la Unitat d'Assumptes Interns de la policia espanyola que, a petició del mateix jutge, va proposar quins documents quedarien fora del cas, i per tant, sota secret, per considerar el seu contingut sensible.\nArribats a aquest punt se sumen dues possibles explicacions de l'actitud de García-Castellón, d'una banda l'acostament a la teoria defensada tant per Villarejo com pel comissari Eugenio Pino, considerat l'artífex de l'Operació Catalunya, segons la qual l'espionatge a polítics independentistes entraria dins de la legalitat.\nD'altra banda, la documentació bloquejada podria confirmar judicialment que l'operatiu antiindependentista va incloure ordres irregulars o il·legals i que es va produir una utilització desviada dels fons reservats, la qual cosa podria derivar en cas de prevaricació administrativa o de malversació de fons públics.\nCorrupció Així era la connexió amb Guinea Equatorial de Villarejo El Nacional


POLÍTICA - 04/05/2020 19:18 / ACN\nURGENT: Cop d'efecte de la CUP contra el Campechano\nLa CUP ha demanat la compareixença al Congrés del rei emèrit Joan Carles I, de l'actual monarca Felip VI i de tres exministres del govern de Mariano Rajoy per les informacions sobre la presumpta donació d'1,7 milions d'euros del sultà de Bahrain a l'exmonarca. La portaveu de la CUP a la cambra baixa, Mireia Vehí, afirma que és "inadmissible que cada vegada hi hagi més escàndols de corrupció i presumptes il·legalitats que estan vinculades a blanqueig de capital i a altres negocis que no es poden fiscalitzar públicament i que la Constitució continuï blindant la monarquia".\nSegons Vehí és "imprescindible" que la compareixença "tiri endavant" i que la "monarquia espanyola expliqui que fa amb els diners que són de tots".\nLa formació anticapitalista demana que compareguin, a banda de Joan Carles I i de Felip VI, els exministres de Defensa, Pedro Morenés; la de Foment, Ana Pastor; i el d'Indústria, José Manuel Soria, per la visita oficial que van fer a Bahrain l'any 2014 amb Joan Carles I. Sol·liciten que tots ells compareguin en el marc de la comissió per a l'auditoria de la qualitat democràtica, la lluita contra la corrupció i les reformes institucionals i legals.\nL'objectiu de la CUP és "investigar l'existència d'estructures opaques per l'adjudicació de contracte, els possibles comptes irregulars a paradisos fiscals, el presumpte blanqueig de capitals, així com d'altres activitats irregulars o corruptes en les quals hi ha hagut la participació del rei emèrit, Joan Carles I, o altres membres de la Família Reial espanyola", diu en un comunicat.\nLa CUP, juntament amb altres formacions sobiranistes, ja ha demanat la creació d'una comissió d'investigació per les informacions sobre presumptes irregularitats de Joan Carles I per donacions rebudes de l'Aràbia Saudita.\nOperació a Suïssa\nEl diari 'El País' va publicar divendres que Joan Carles I, va rebre 1,7 MEUR del sultà de Bahrain, Hamad bin Isa Al-Khalifa, segons hauria declarat el gestor de l'exmonarca espanyol, l'advocat Arturo Fasana, al fiscal del cantó de Ginebra, Yves Bertossa, l'any 2018. Joan Carles I va entregar al seu gestor aquests 1,7 MEUR que hauria rebut com a donació del rei de Bahrain, perquè els ingressés al compte de l'exmonarca espanyol a la banca Maribaud. L'operació va tenir lloc a Suïssa l'any 2010, és a dir, quan Joan Carles I encara era rei d'Espanya


Amics de la Rambla demana a l'Ajuntament acceptar patrocinis per a les llums de Nadal del passeig\nPublicat 10/10/2021 11:44CET\nFermín Villar lamenta que l'associació s'hagi de gastar 30.000 euros a l'any en il·luminació nadalenca\nEl president de l'associació Amics de la Rambla, Fermín Villar, ha demanat a l'Ajuntament de Barcelona acceptar patrocinis per a les llums de Nadal del passeig, el 25% de les quals les paga l'associació, motiu pel qual ha reclamat que siguin totalment finançades pel consistori.\nEn una entrevista d'Europa Press, Villar ha criticat que el consistori pagui íntegrament les llums dels carrers que no tenen associacions comercials i que a ells se'ls ofereixi el 75% del finançament.\n"Amics de la Rambla, que té un pressupost de 200.000 euros anuals, 30.000 se'ls gasta en llums. És una barbaritat. Això vol dir que ho paguen els comerciants", ha recriminat, i ha assegurat que hi ha multinacionals que es volen implicar en el patrocini de les llums.\nD'altra banda, ha lamentat que "no tinguin cap benefici en els concursos" projectes de llums sostenibles del Raval i ha assenyalat que els comerciants prefereixen les llums tradicionals en lloc dels nous dissenys.\n"Anem de sostenibles, però comprem les llums de Nadal a l'altra punta del món amb mà d'obra que no sabem com és i amb diners que ens obliguen a pagar", un fet que veu incoherent perquè --ha insistit-- l'associació paga per llogar unes llums que no són seves i que després no pot vendre.\nVillar ha condicionat la campanya de Nadal a la mobilitat a la ciutat i a l'àrea metropolitana, perquè assegura que les persones que no resideixen a Barcelona i no tenen transport públic "estan trigant dues hores amb cotxe".\n"Ens fa por la falta de visitants", ha expressat, perquè considera que les dificultats per desplaçar-se provoca que les persones acabin comprant a centres comercials --dels quals ha defensat que també tenen la seva necessitat, en les seves paraules-- i no a les botigues locals.\nAixí, ha alertat que el 37% de la compres que es fan a Barcelona és de gent que no resideix a la ciutat i ha lamentat que s'equipari visitant amb turisme: "Després ens queixem que tanquen les botigues tradicionals", ha conclòs.


QUI VA SER LA VÍCTIMA DE LA FAMÍLIA MANSON SHARON TATE? - PUBLICACIÓ DEL BLOC CRIME NEWS\nQui va ser la víctima més famosa de la família Manson, Sharon Tate?\nLa carrera cinematogràfica de Sharon Tate va augmentar quan, amb 26 anys, va ser brutalment assassinada per diversos seguidors de la família Manson el 9 d’agost de 1969. Tate, juntament amb el famós estilista Jay Sebring, l’escriptor Wojciech Frykowski, l’hereva del cafè Abigail Folger ( també la xicota de Frykowski) i Steven Parent, van morir a la propietat de Los Angeles que Tate compartia amb el seu marit, el director Roman Polanski. Tate estava embarassada de més de vuit mesos quan els seguidors de Manson la van lligar i la va apunyalar 16 vegades , matant-la.\nquè va passar amb la cornelia marie des de la captura més mortal\nEn el proper documental especial d'Oxygen, 'Manson: The Women', l'advocada, autora i experta de la família Manson, Deborah Herman, no escatima paraules per descriure la mort de Tate.\nVoleu més informació sobre la famosa família Manson? Obteniu una descàrrega gratuïta del nostre exclusiu kit d’evidències digitals Manson Family uniu-vos al cau del detectiu .\n“No hi havia empatia, ni preocupació. Va ser un bany de sang ”, va dir Herman. 'Va ser maligne ... sens dubte l'assassinat de Sharon Tate i el bebè va ser ... malvat encarnat'.\nTate començava a esclatar realment a Hollywood quan la seva vida es va acabar tràgicament, però més enllà del context de la seva infame mort pels seguidors de Charles Manson, qui era Sharon Tate?\nSharon Tate va néixer el 24 de gener de 1943 a Dallas, Texas. El seu pare era oficial de l’exèrcit dels Estats Units i sovint es traslladava a diferents ciutats dels Estats Units, així com d’Europa, amb la seva família.\n'Sempre viatjàvem, sovint cap a un país diferent, i això fa que sigui difícil mantenir amics', va dir a Debra Tate, germana de Sharon i membre de la família immediata que viu Noticies de Nova York el 2018. 'Per tant, l'únic que teniu realment són els uns als altres'.\nTate va començar la seva carrera de model abans que fins i tot pogués caminar. Va guanyar el seu primer concurs de bellesa als 6 mesos, guanyant el títol de Miss Tiny Toy de Dallas, Texas. La seva carrera va continuar fins a l'adolescència, ja que va modelar per a revistes de moda i va competir en concursos de bellesa. La seva carrera com a actor va començar a la dècada de 1960 mentre la seva família vivia a Verona, Itàlia. Tate va tenir el seu debut al cinema important a 'Barabbas' com a extra.\nTate es va convertir en una presència més regular als mitjans de comunicació una vegada que la seva família es va instal·lar a Los Angeles. Va tenir experiència rodant anuncis publicitaris i assumint papers menors en programes de televisió i finalment va captar l'atenció d'un públic més ampli amb la seva actuació a 'Valley of the Dolls', per la qual va rebre una nominació als Globus d'Or. La pel·lícula es va convertir en un clàssic de culte.\nTate i Polanski\nSharon Tate i Roman Polanski es van conèixer per primera vegada després que el productor Martin Ransohoff els introduís a mitjan anys seixanta. Ransohoff intentava ajudar a Tate a aconseguir un paper a 'Els assassins de vampirs sense por' de Polanski: Tate va aconseguir un dels papers principals i seria co-protagonista amb el mateix Polanski, segons L’Independent . Tate ja havia sortit amb Jay Sebring, un conegut estilista de cabells de Hollywood, però els dos es van dividir consensuadament una vegada que Tate i Polanski van desenvolupar una relació. Es va mudar a l’apartament de Polanski a Londres després de finalitzar el rodatge i els dos es van casar el 20 de gener de 1968.\nEl fotoperiodista Evan Peters va descriure Tate i Polanski com 'la parella imperfecta'.\n'Curiosos, sense por, van ajudar a enderrocar l'antiga imatge de Hollywood del que era l'estrellat de la pel·lícula', diu Greg King a Peters, a 'Sharon Tate and the Manson Murders', un llibre biogràfic que se centra en les víctimes de la família Manson . “Van passar a formar part de l'establiment antistablishment. Es van fer rics, però mai reials ”.\nTate i Polanski passaven molt de temps allunyats els uns dels altres a causa de la seva participació separada en la indústria del cinema: Tate s’estava convertint en una estrella i Polanski ja estava establert i estava més ocupat com a director. Tot i que Tate es va quedar embarassada del fill de Polanski i els dos es van mudar a Cielo Drive, al 10050, al tranquil barri de Benedict Canyon de L.A., Tate va continuar actuant i Polanski va continuar la seva pel·lícula a Londres.\nEl vespre del 8 d’agost de 1969, Tate va convidar uns amics a la seva casa de lloguer per fer-li companyia mentre el seu marit encara era a Londres. A última hora del vespre, ella i els seus tres convidats van ser horriblement assassinats. També va morir un adolescent, Steven Parent, que havia visitat el conserge de la casa.\nParent 'era absolutament la definició del nen en un lloc i un moment equivocats', diu la periodista Lis Wiehl en el proper documental especial d'Oxygen. 'Un pobre noi ... va ser assassinat i van ser assassinats premeditats i brutals, i les dones van acompanyar-les'.\nDes de la seva mort, el nom de Sharon Tate ha estat estretament associat amb Manson i el seu culte mortal.\nquan ens veuen emetre normand\nSharon Tate i el perruquer Jay Sebring posen per a un retrat en un avió cap al 1966. Foto: Michael Ochs Archives / Getty\nSharon Tate: la cara dels drets de les víctimes\nDesprés de la seva mort, la família de Tate va ajudar a impulsar el pas de Califòrnia Declaració de drets de les víctimes el 1982, que proporciona a les víctimes el dret a la intimitat i la restitució. Doris Tate, la mare de Sharon, va sortir del seu silenci de deu anys per presentar una petició contra la possibilitat de llibertat condicional per a un membre de la família Manson Leslie Van Houten , d'acord amb la Washington Post . També va fundar la Coalició per a la igualtat de drets de les víctimes a San Luis Obispo.\nDoris Tate va morir el 1992 a causa d'un tumor cerebral, segons el Post, i Patti Tate, la seva filla menor, va assumir la seva tasca de defensa de les víctimes fins que va morir de càncer de mama el 2000. Des de llavors, Debra Tate, l'última de la vida de Sharon família immediata, ha parlat en nom de la família Tate.\nSharon Tate als mitjans\nL'assassinat de Sharon Tate viuria en la infàmia com possiblement l'assassinat més horrible de la història de Hollywood, així com un dels indicadors culturals de finals dels anys 60. La història de Tate ha inspirat múltiples pel·lícules, inclòs ' The Haunting of Sharon Tate ', Un thriller de terror nord-americà protagonitzat per Hillary Duff i el proper drama de comèdia negre de Quentin Tarantino' Hi havia una vegada a Hollywood ', Estrenada el 26 de juliol de 2019.\nShaquille O'Neal visita el zoo de Joe Exotic a 'Tiger King', però per què?\nCalifornia Cult intenta assassinar un advocat amb un atac de serp de cascavell mortal\n'El pitjor assassí en sèrie femení' pot veure el perdó després del descobriment de la investigació del genoma\nquè va passar amb la filla de Ted Bundy


L'Observatori Fabra: entre Barcelona i els estels\nBarcelona. Divendres, 2 de setembre de 2016. 05:25\nActualitzat Divendres, 2 de setembre de 2016. 05:25\nEl lloc idoni per veure Barcelona des de les alçades, i el cel des de Barcelona. L'Observatori Fabra és molt més que una institució científica. Avui en dia és un dels observatoris en funcionament més antics del món i fa una meritòria tasca de divulgació de l'astronomia, organitzant conferències, mostrant el seu instrumental... Anar al Fabra suposa una ocasió única de veure el cel des d'un telescopi d'aquestes dimensions. El Fabra, una institució centenària, té unes instal·lacions que faran les delícies dels amants de l'art. I, a més a més, gaudeix d'uns magnífics jardins, des d'on es tenen unes vistes privilegiades sobre la ciutat, el delta del Llobregat i part del Maresme.\nEl Fabra està situat a la muntanya del Tibidabo. No està ben comunicat, i per tant és recomanable anar-hi amb vehicle privat. Malgrat tot, es pot arribar-hi també mitjançant els Ferrocarrils Catalans: cal que agafem el tren fins Peu del Funicular, i allà agafar el funicular fins Vallvidrera Superior. Des d'allà cada 30 minuts surt el bus 111. Si preferiu caminar, heu d'anar amb direcció al cim del Tibidabo, per la carretera, fins arribar al trencall de l'Observatori: són 20 o 25 minuts.\nSala modernista de l'Observatori. Fotografia: Arnau Gir.\nJardins, modernisme i neoclassicisme\nL'Observatori és obra de Josep Domènech i Estapà, famós pel seu eclecticisme. Així, l'atri d'accés és d'inspiració clàssica, però amb dues columnes d'estil neoegipci i un frontó amb un relleu amb motius astronòmics. A l'interior hi ha una sala de reunions de clara inspiració modernista: amb motius florals i heràldics a les parets; sòlids mobles de formes sinuoses, un llum espectacular... En la resta de l'edifici es barreja el modernisme amb el neoclassicisme. Els jardins estan molt ben cuidats i tenen una clara vocació pedagògica. Moltes de les plantes estan acompanyades d'uns rètols de ceràmica que n'indiquen el nom vulgar de la planta, el seu nom científic, l'aspecte dels fruits, la seva distribució... Hi ha, majoritàriament, plantes típiques de la Mediterrània, com figueres, garrofers, pins, lilàs, llorers, alzines, ametllers... Però també trobem algunes plantes exòtiques, com cedres de l'Himalaia o pruneres japoneses.\nObservatori Fabra. Fotografia: Ismael Romero.\nCent anys amb els ulls al cel\nL'Observatori Fabra no és on estava previst que fos. La Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona va començar a planejar un observatori meteorològic i astronòmic el 1895, ja que el que hi havia a les Rambles fins aleshores tenia problemes amb l'enllumenat públic. Es va planificar un nou edifici al cim del Tibidabo. Però aquest projecte va entrar en conflicte amb el d'erigir, al mateix lloc, un gran temple expiatori, destinat a compensar espiritualment la futura construcció d'un casino (el de la Rabassada). Finalment, les pressions de l'Església van ser més fortes que les dels científics i l'observatori es va haver de desplaçar més avall. L'Observatori es va poder inaugurar el 1904 gràcies a una donació de Camil Fabra, el marquès d'Alella, i d'aquí el seu nom.\nTelescopi de l'Observatori Fabra. Fotografia: Sternalia.\nA la cacera de planetes i asteroïdes\nL'Observatori actualment es centra en tres àmbits científics: l'astronomia, la meteorologia i la sismologia. Fins la guerra civil va ser un centre molt rellevant a nivell internacional en l'àmbit de l'astronomia. Més tard, el seu instrumental va anar quedant obsolet per a certes investigacions. I la contaminació lumínica dificulta molt les observacions. Actualment el seu equip astronòmic es centra en l'estudi dels estels dobles, i en la determinació de la posició astronòmica dels petits planetes, dels cometes i dels asteroides. Ho fa mitjançant un telescopi refractor Mailhat, del 1904, que encara està operatiu. Entre els aparells sísmic n'hi ha alguns del període de la fundació de l'observatori, però també hi ha alguns sismògrafs electromagnètics més moderns, que treballen també amb alguns sensors instal·lats al massís del Montseny. Pel que fa a la meteorologia, l'Observatori Fabra té registres del clima local, de forma sistemàtica, des de fa més de 100 anys, i aquesta seqüència té un gran valor per a l'estudi de la meteorologia catalana.\nObservatori Fabra. Fotografia: Sternalia.\nVisitar l'Observatori Fabra\nHi ha diverses possibilitats de visitar l'Observatori Fabra (a més a més de les visites escolars o per a grups organitzats). Una de les alternatives és passar per l'Observatori els diumenges o festius, al matí, a les 11h o a les 12h30. El personal de l'observatori mostra els instruments científics i les instal·lacions, i permet la visita als jardins. Fins al 9 d'octubre, cada nit s'organitzen els anomenats Sopars sota les estrelles, a càrrec d'una empresa externa. El sopar, que se serveix a la terrassa de l'observatori, va a càrrec del xef Miquel Guimerà, i s'acompanya d'una petita conferència d'un especialista i d'una visita a l'Observatori per mirar amb el telescopi i veure les instal·lacions. Per participar-hi és imprescindible la reserva prèvia. Els divendres i dissabtes també hi ha visites nocturnes a l'Observatori, que comprenen la visita a l'edifici, una conferència, l'observació amb el telescopi i la visita a l'exterior. En aquest cas també és necessari reservar.\nFotografia de portada: Vista de l'Observatori Fabra amb la ciutat al fons. © Sternalia.\nRACONS La Reial Acadèmia de Medicina: autopsia del passat Gustau Nerín\nRACONS La Tamarita: els jardins d'un gran industrial al teu abast Gustau Nerín\nRACONS El Temple d'August: romans a tocar de la plaça Sant Jaume Gustau Nerín


Per què el 9 de maig és el dia clau a la guerra entre Ucraïna i Rússia\nEl 9 de maig podria ser un dia decisiu a la guerra entre Rússia i Ucraïna | Catalunya Diari\nAlerta màxima davant del dia que pot acabar en catàstrofe mundial\nper Miguel Cuartas 08/05/2022 09:00h\nLa comunitat internacional està molt preocupada pel que Vladímir Putin pot fer aquest dilluns, 9 de maig. És una data clau en la història de Rússia, ja que se celebra la victòria del país sobre l'Alemanya nazi a la Segona Guerra Mundial.\nAixí doncs, s'especula que Putin vol commemorar aquest dia fent un pas endavant en la guerra d'Ucraïna. I és que dilluns farà 77 anys de la victòria de les tropes soviètiques contra l'exèrcit d'Adolf Hitler.\nDilluns, 9 de maig, Putin podria declarar oficialment la guerra a Ucraïna | Telecinco\nParlem d'un dia d'exaltació militar, amb la desfilada habitual a la plaça Roja de Moscou. Així, Rússia mostrarà al món el seu extens arsenal de míssils balístics, tancs, avions i soldats.\nEl simbolisme del 9 de maig per a Putin en plena guerra\n«Ells es consideren els veritables guanyadors de la Segona Guerra Mundial, i per això aquest dia és tan important per a Rússia. Volen mostrar a Occident tot el que tenen i presentar el millor de l'Estat rus», assegura a 'Nius' el general Jesús Argumosa, exdirector de l'Escola d'Alts Estudis de la Defensa.\n«Putin mai ha volgut distanciar la història de Rússia de la Unió Soviètica. Ell és un simple continuador d'aquesta història», explica el periodista Fernando Arancón, director del portal 'El orden mundial'.\nPutin amenaça el vell continent | Canva\nEl cas és que es comenta que Putin podria aprofitar el dia 9 per anunciar una nova ofensiva a Moldàvia, per exemple. També podria declarar oficialment la guerra, o bé tornar a amenaçar amb una guerra nuclear.\nDeclarar la guerra de manera oficial\nD'una banda, l'avenç rus és lent, i Putin es pot veure obligat a fer un pas més per a complir el seu objectiu i declarar la guerra a Ucraïna. Fins ara, només s'ha parlat d'«operació militar especial» per a «desnazificar» el país.\nEl ministre de Defensa del Regne Unit, Ben Wallace, pensa que Vladímir Putin augmentarà els atacs a Ucraïna el dia 0 de maig. I farà una crida massiva a files per a «lluitar contra els nazis del món».\nMalgrat tot, Fernando Arancón i Jesús Argumosa creuen que això no passarà.\nUn tanc rus a la ciutat de Mariúpol, a Ucraïna | Europa Press\nArgumosa esgrimeix que ara mateix Rússia està «en una posició feble», i una declaració de guerra suposaria una crida a files. Això sí, la majoria serien soldats joves sense experiència bèl·lica.\nMoscou espera que, per a aquest dia, ja haurà complert els seus objectius estratègics al sud d'Ucraïna. La conquesta fins a Transnístria, a Moldàvia, seria una garrotada per als ucraïnesos. I és que no podrien tenir sortida pel mar Negre.\n«Creiem que el Kremlin ja ha pres la decisió d'atacar Moldàvia. El destí de Moldàvia és crucial. Si els russos comencen a prendre el control, militarment serem un objectiu més fàcil i l'amenaça per a Ucraïna serà existencial», va revelar una font militar ucraïnesa.\nL'expert espanyol no ho veu tan factible. «Putin vol penetrar i ocupar tot el territori del Donbass, del qual ara només té el control d'un terç, el mateix que tenien els separatistes ucraïnesos el 2014. No ha tingut temps de preparar l'ofensiva amb prou potència de combat. Les coses no li estan sortint com volia», exposa Argumosa.\nPossible atac nuclear\nEl ministre d'Afers Estrangers rus, Serguei Lavrov, ha avisat del «risc real» que el conflicte a Ucraïna sigui el desencadenant d'una tercera guerra mundial. «El perill és seriós, és real. No es pot subestimar», ha dit Lavrov, i ha comparat aquesta situació amb la Crisi dels Míssils del 1962.\nFoto d'arxiu de la central nuclear de Txernòbil | GTRES\nJesús Argumosa no espera que Putin anunciï una guerra nuclear. «Ningú és al cap de Putin, i això és important. Crec que si se sent acorralat pot actuar de manera sorprenent». Per tant, recalca la importància de la diplomàcia en aquests casos.\n«Aquest és el risc més gran al qual ens exposem. Trobar una sortida amb què les dues parts estiguin d'acord és el millor que pot passar», ha conclòs.\nFinalment, Argumosa exposa que Putin pot seguir amb la guerra fins que hi hagi una negociació amb Ucraïna. Alhora, si el suport armamentístic d'Occident arriba abans que Rússia faci efectiva l'ofensiva al Donbass, Putin estaria tocat i gairebé enfonsat.\nAnar a portada Última hora Actualitat Última hora Política Última hora Rússia\nMor de manera inesperada el presentador espanyol Santiago Roldán\nMissatge urgent de Sanitat sobre les noves variants de la Covid-19


La sisena edició de “Notes al parc” torna a portar la música en viu als barris de Girona - Girona\nDimarts, 14.6.2022 14:30h\nQuim Ayats, Vicealcalde i regidor de Cultura: "Notes al Parc aconsegueix que Girona no deixi de bategar amb la cultura durant els mesos d’estiu"\nEl cicle de concerts “Notes al parc”, que cada estiu omple de música la ciutat de Girona, celebra enguany la sisena edició, que tindrà lloc del 6 de juliol al 24 d’agost amb una dotzena de propostes gratuïtes. Es tracta d’una iniciativa de l’Ajuntament de Girona, a través de La Marfà – Centre de Creació Musical, i l’Auditori de Girona que vol fomentar la cultura de proximitat i apropar nous públics a la música amb formacions com Mazoni, Manel Fortià, Girona Jazz Project Big Band, Momi Maiga, Trio Rodin i Antoni Chen Guang, entre altres.\nEl vicealcalde i regidor de Cultura, Quim Ayats; el vicepresident i diputat de Cultura de la Diputació de Girona, Albert Piñeira; la tècnica de música de l’Auditori, Cristina Torres, i el tècnic de música de La Marfà – Centre de Creació Musical, Dani Ortiz, han presentat aquest matí la programació de la sisena edició del cicle de concerts “Notes al parc”.\n“Estem molt contents de presentar la programació de la sisena edició de ‘Notes al Parc’, que aconsegueix que Girona no deixi de bategar amb la cultura durant els mesos d’estiu. Des de l’Ajuntament ens hem arremangat i ens arremanguem per la cultura, perquè considerem que és un element central del nostre estil i qualitat de vida, i ens esforcem per fer-la arribar a tothom i a tot arreu, descentralitzant-la i portant-la als barris”, ha destacat el vicealcalde i regidor de Cultura de l’Ajuntament de Girona, Quim Ayats.\nDesprés de dos anys amb afectacions per la pandèmia, enguany el cicle recupera el format d’entrada lliure i torna als barris. En concret, les actuacions musicals tindran lloc a la plaça de l’Om, al Centre Cívic Onyar, als jardins de les Pedreres, al parc de Núria Terés i Bonet i a la plaça de les Botxes del parc de la Devesa. Es tracta d’una programació en diferents indrets de la ciutat que manté els objectius fundacionals del cicle: portar la música a l’estiu en escenaris exteriors de la ciutat i descentralitzar l’oferta musical; apostar per propostes artístiques de proximitat, professionals i de qualitat, i oferir diversitat de gèneres, amb músiques d’estils diferents, acostant-los a tots els públics, fins i tot els que no estan habituats a aquests tipus de propostes.\nUn retorn a la ciutat\nEls artistes de músiques modernes que participen en aquesta edició de “Notes al parc” formen part de projectes vinculats als diferents programes de suport de La Marfà – Centre de Creació Musical, ja sigui mitjançant les coproduccions participades, les residències internacionals de creació o l’orquestra resident. El cicle esdevé, així, un aparador del treball de creació realitzat i representa un retorn a la ciutat en forma de concert pel suport rebut.\nEn concret, es podran veure les actuacions de Mazoni (6 de juliol, plaça de l’Om), que oferirà les cançons del seu nou disc, Ludwig (Bankrobber, 2021); del contrabaixista Manel Fortià amb el projecte Libérica, una aproximació a la música tradicional catalana des d’un prisma regenerador que inclou el jazz i el flamenc (13 de juliol, Centre Cívic Onyar); de Marigó – Domínguez – Sabaté, una proposta d’improvisació entre la música d’arrel i la música clàssica (20 de juliol, jardins de les Pedreres); de la Girona Jazz Project Big Band amb un recorregut testimonial pels grans compositors del jazz (3 d’agost, plaça de les Botxes); de la cultura popular occitana i catalana a través de Rodin Kaufmann, Louis Pezet, Azucena Momo i Maria Hein, a Ficus-indica (10 d’agost, plaça de les Botxes), i del jove músic senegalès Momi Maiga, virtuós de la kora, que presentarà Soul’s strings, un repertori de composicions que ressegueixen la seva trajectòria vital (17 d’agost, plaça de les Botxes).\nPel que a fa a la música clàssica, la programació inclou, per primera vegada, una col·laboració amb la Fundació Lluís Coromina de Banyoles i el Concurs Maria Canals de Piano, amb l’actuació d’Antonio Chen Guang, finalista del 67è concurs Maria Canals 2022 - Premi Fundació Lluís Coromina (9 de juliol, plaça de les Botxes). A més, el duo format pel violoncel·lista Domènech Surroca i la pianista Nadia Bosch oferiran una selecció d’obres que han marcat els segles XIX i XX a Intensament melòdic (16 de juliol, plaça de les Botxes), i la Jove Orquestra de les Comarques Gironines, projecte pedagògic orquestral de la Fundació Metalquimia i que compta amb el suport de l’Ajuntament de Girona, l’Auditori de Girona i la Diputació de Girona, oferirà un assaig obert de la Simfonia núm. 6, en si menor, op.74 “Patètica” de Txaikovski (23 de juliol, parc de Núria Terés i Bonet).\nTambé s’hi podrà escoltar la proposta de Leos Quartet Dissidències, un programa per a quartet de corda de peces del segle XX i XXI (6 d’agost, plaça de les Botxes); el baríton Xavier Mendoza i el pianista Guillem Martí amb un concert amb un conjunt d’obres clàssiques i romàntiques, amb grans matisos sonors (20 d’agost, plaça de les Botxes), i, finalment, el Trio Rodin, que presentarà Memento, amb el qual recorden dos grans compositors catalans: Francesc Civil i Joaquim Serra (24 d’agost, plaça de les Botxes).\nEl cicle “Notes al parc” està organitzat per l’Ajuntament de Girona, a través de la Marfà – Centre de Creació Musical, i l’Auditori de Girona i compta amb el suport del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i de la Diputació de Girona.


Es presenta On és Saorsa, Premi Miquel Bauçà de Poesia - Setmanari Felanitx\nEs presenta <i>On és Saorsa</i>, Prem...\nEs presenta On és Saorsa, Premi Miquel Bauçà de Poesia\nActualitat, Cultura, Llibres, Notícies\nPau Vadell, Joana Maria Mallol i Melanie Mesquida\nDimarts a vespre es va presentar a la Casa de Cultura el llibre On és Saorsa, de Joana Maria Mallol, VI Premi Miquel Bauçà de Poesia, convocat per l’Ajuntament de Felanitx. Si l’abril passat ja es va fer públic el veredicte en un acte amb la presència en línia de l’autora, aquesta setmana, i aprofitant el llançament del poemari, la poeta premiada ha pogut venir a la vila per recollir el guardó.\nNa Joana Maria Mallol (Sant Feliu de Guíxols, 1991), que té una cama mallorquina, és llicenciada en Estudis Literaris i actualment estudia Psicologia. On és Saorsa és el seu primer poemari publicat, després d’una primera plaqueta autoeditada. El jurat destacà el to evocador de la veu poètica, que es mou entre paisatges nòrdics i elements naturals, amb una gran força introspectiva i un minimalisme simbòlic i molt sensorial. La poeta explicà que saorsa és una paraula provinent de l’irlandès antic, que significa ‘artesà’ i ‘mestre d’aixa’, en gaèlic actual té el sentit de ‘llibertat’. El llibre és fruit d’una estada a Escòcia.\nL’editor Pau Vidal fou l’encarregat de dirigir l’acte i de lliurar el trofeu: un petit cervell de ceràmica elaborat per Maria Ramis que recorden les paraules de Miquel Bauçà: que serem vertaderament lliures quan visquem desvinculats del cos i només siguem cervells connectats a través dels somnis.\nOn és Saorsa és el número 61 de la col·lecció “Ossos de Sol” (Adia Edicions).


Condemnat a 11 anys de presó per segrestar l'exparella a Salt i violar-la en un descampat de Mollet - Diari de Girona\nGirona | 18·05·22 | 14:13\nL'acusat, d'esquenes, durant el judici a la Secció Quarta de l'Audiència de Girona ACN\nL'Audiència de Girona ha condemnat a 11 anys de presó l'acusat de segrestar l'exparella a Salt (Gironès), dur-la en cotxe fins a Mollet del Vallès (Vallès Oriental) i violar-la en un descampat. Segons la sentència, els fets van passar el 23 de gener del 2020, quan el processat va recollir la víctima amb l'excusa de tornar-li unes pertinences. El tribunal no dona cap credibilitat a la versió exculpatòria del processat i qualifica el relat de la defensa de "pintoresc", per intentat justificar les múltiples lesions de la víctima amb "una relació sexual efusiva, esbojarrada o brusca". La sentència també li imposa 5 anys de llibertat vigilada i que no es pugui apropar a menys de 500 metres ni comunicar-se amb la noia durant 12 anys.\nLa fiscalia i l'acusació particular, encapçalada per l'advocada Mònica Migueles, l'acusaven de delictes de detenció il·legal, violació, maltractament en l'àmbit de la violència contra la dona i amenaces i demanaven que el condemnessin a un total de 20 anys i 4 mesos de presó. En tres dels delictes li apreciaven l'agreujant de parentiu. La defensa sol·licitava l'absolució.\nLa sentència de la Secció Quarta de l'Audiència de Girona, de la que ha estat ponent la magistrada Mercedes Alcázar, recull que entre l'any 2019 i el 2020 el processat -originari del Marroc i de 56 anys- i la víctima -que actualment té 24 anys- van mantenir una relació de parella amb convivència que va durar uns sis mesos. Junts, vivien a Terrassa però quan van trencar, inicialment de manera "amistosa", la víctima es va traslladar a Salt.


Lluís d'Armagnac - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1501 - 1503 - Ludovico II, Marquess of Saluzzo →\n28 d'abril de 1503\nCount of Guise, count of Pardiac i duke of Nemours\nJaume d'Armanyac-Nemours, Louise of Anjou\nJean d'Armagnac, Duke of Nemours, Jacques d'Armagnac, Charlotte d'Armagnac, Marguerite d'Armagnac i Catherine of Armagnac\nLouis d'Armagnac (1472 - Cerignola, 28 d'abril de 1503) fou un noble i líder militar francès. comte de Guisa, duc de Nemours i virrei de Nàpols.\nTercer fill de Jaume d'Armagnac, el 1491 el rei de França Lluís XII li va concedir el títol de Comte de Guisa que després de la mort del seu oncle Carles V de Maine havia passat a mans de la corona francesa. El 1500, morts els seus dos germans grans, va heretar el títol de duc de Nemours.\nVa liderar l'exèrcit francès que el 1501 va ocupar el regne de Nàpols, sent nomenat virrei en nom de Lluís XII. Durant la segona guerra italiana es va enfrontar a les tropes aragoneses de Gonzalo Fernández de Córdoba, sent derrotat a la Batalla de Cerignola, on va morir. Els seus títols nobiliaris van passar a la seva germana Margarida d'Armagnac.\nAtorgat per Lluís XII Comte de Guisa\n1491 - 1503 Succeït per:\nJoan de Armagnac Duc de Nemours\n1500 - 1503 Succeït per:\nNàpols independent Virrei de Nàpols\n1501 - 1503 Succeït per:\nLluís II de Saluzzo\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Lluís d'Armagnac\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Lluís_d%27Armagnac&oldid=18457204»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 maig 2017 a les 10:46.


Conferències | Blanes en imatges\nArchive for the ‘Conferències’ Category\nJosep Cortils i Vieta, pare de la Renaixença blanenca\nPosted in Conferències, Història on 17 Abril 2010| 2 Comments »\nDins el cicle de conferències “Els carrers de Blanes”, aquest vespre de divendres Aitor Roger, historiador i tècnic de l’Arxiu Municipal de Blanes, ens ha ofert la conferència Josep Cortils i Vieta, pare de la Renaixença blanenca al Centre Catòlic de Blanes.\nMaria Rams (presidenta del Centre Catòlic de Blanes), Aitor Roger (historiador i tècnic de l’AMBL, conferenciant) i Antoni Reyes (historiador i director de l’AMBL). Centre Catòlic de Blanes, 16 d’abril de 2010.\nDesprés de la fantàstica conferència, del passat mes de gener, Theolongo Bacchio, blanenc heroi. Mite o realitat?, on Roger ens va presentar un personatge més aviat mitològic tal i com l’hem conegut (tot i l’efecte que li seguim tenint els blanencs i blanenques) aquest vespre hem aprofundit en un blanenc històric ben real que va viure a la Blanes de meitat-final del segle XIX. Hem començat la conferència situant-nos en el si del personatge descobrint que Josep (o Joseph) Cortils i Vieta va néixer al carrer del Bellaire de Blanes a 7 de febrer de 1839, fill del mariner blanenc Bonosi Cortils i, la també blanenca, Margarida Vieta. De ben jovenet, amb només 14 anys, i després de quedar orfe de pare decidí emigrar a Cuba a fer fortuna, tal i com varen fer molts blanencs a aquella època els quals han passat a la història com a Americanos. I des de les Antilles, ja amb aquesta curta edat, començà a escriure i publicà els seus primers articles a “La Llumenera”, diari de Nova York fundat per catalans.\nPlaca que encara avui dia podem llegir passant pel carrer del Bellaire.\nAmb 35 anys tornà definitivament a Blanes, amb una petita fortuna sota el braç per poder viure de renda per tal de poder dedicar-se exclusivament a la investigació històrica de Blanes i a l’escriptura. Cortils i Vieta era catalanista i impulsà la tertúlia literària, essent un referent per escriptors blanencs posteriors com foren Ruyra, Alemany i Borràs o Ribas i Carreras. Josep Cortils i Vieta es considera el pare de la Renaixença blanenca.\nCortils i Vieta fou un dels fundadors del setmanari La Costa de Llevant.\nSoci delegat a Blanes de l’entitat Associació d’excursions catalana, Cortils solia fer sortides per a conèixer el territori. Podem llegir en una de les seves obres “agrupació de collades on han desaparegut boscos que han sigut substituïts per vinyes, en extensió desproporcionada als braços disponibles”, referint-se al paisatge de nostra vila un segle enrere.\nCortils i Vieta no només fou un personatge destacat en les lletres catalanes sinó que també ho sigué en el catalanisme polític. S’adherí al primer congrés catalanista (1880) i fou un dels signants del Memorial de Greuges que es presentà al monarca Alfons XII a 1885. Cortils també va ser delegat a l’Assemblea de Manresa de 1892 on es reclamava la devolució de les Constitucions catalanes.\nAitor Roger ens ha citat algunes de les obres del personatge com Poesies marinescas de 1878 o la novel·la de costums Castic de Déu y Cerca-nius, de 1893. Però la seva obra mestra és, sens dubte, Ethologia de Blanes, publicada a 1886. En aquest fantàstic estudi sobre les tradicions i els costums de la Blanes de l’època. Entre les seccions del llibre trobem “Caràcter moral” on Cortils ens descriu els batejos, comunions, casaments i enterraments a la vila. “Costums de festes de l’any” on trobem totes les celebracions de l’època en el calendari, per exemple d’entre les festes perdudes destacaria el viacrucis de Dijous Sant amb els tabernacles i els 3 nens vestits d’àngel que recitaven el famós a Blanes “… nostre senyor Jesucrist de la paga un nis” o la Fira de la Ceba que es celebrava a la nostra vila per Sant Jordi. Al llibre també hi trobem seccions sobre “jocs i joguines”, “cognoms comuns de l’època” i “preocupacions”. Sota el darrer apartat hi trobem costums ben curiosos i divertits com el de fer el senyal de la creu en sentir un tro (tot recitant “Sant Marc, Santa Creu, Santa Bàrbara no ens deixeu”) o aquella broma que feien la canalla blanenca als seus companys més innocents assegurant-los que recolzant l’ orella a una roca llisa de s’Auguer sentirien les campanades de Mallorca… i els arribava la patacada, orella esclafada contra la roca!\nExemplar original d’ Ethologia de Blanes de 1886. Fons AMB. (És curiós veure aquest accent a Blánes).\nJosep Cortils i Vieta va morir a Blanes el 6 d’octubre de 1898 després d’una llarga malaltia que, sembla ser, l’havia deixat paralític.\nEl llibre Ethologia de Blanes va ser reeditat a 1990 en motiu del gran homenatge pòstum que els blanencs i blanenques varen fer a l’autor. Entre els actes popular d’aquell 9 de setembre de 1990 es va celebrar una missa a la Parròquia, sardanes a la plaça de Theolongo Bacchio, acte institucional al teatre de can Vila (on Joaquim Ruyra va llegir una biografia de l’homenatjat) i , amb l’acompanyament de l’orquestra de Tordera, es va destapar la placa que batejà el primer tram del Passeig de Mar de Blanes amb el nom de Passeig de Cortils i Vieta.\nAitor Roger amb una imatge antiga del Passeig Cortils i Vieta i un dels dos retrats que han arribat als nostres dies de l’escriptor blanenc.\nPer acabar m’agradaria ressaltar la idea que Aitor Roger ha llençat a l’aire insinuant que ja seria hora de reeditar Ethologia de Blanes. M’apunto a col·laborar en aquesta iniciativa. Cortils i Vieta s’ho mereix, Blanes s’ho mereix.


Queda desert el concurs d’idees pel Parc del Nord - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nbarris, Sabadell, sector Ca n'Oriac\nQueda desert el concurs d’idees pel Parc del Nord\nEscrit per Redacció el 26 juliol 2017\nEl jurat ha decidit que cap de les dues ofertes presentades reunia les condicions de les bases.\nEl govern executarà projectes propers al parc del Nord, a la plaça Navacerrada i al voltant de l’estació.\nEl passat mes de maig es va obrir un concurs d’idees perquè els arquitectes poguessin presentar els diferents projectes per al Parc del Nord, amb la idea de crear un gran corredor verd que uneixi el barri de Can Deu amb el Parc del Nord fins el Parc de la Clota del barri de Can Puiggener (més info: ‘2,7 milions d’euros pel Parc del Nord’).\nCap dels dos projectes presentats han estat acceptats pel jurat i el Govern municipal treballarà per reorientar de nou les bases del concurs per definir com ha de ser el segon parc més gran dins el nucli urbà de Sabadell, després del Parc de Catalunya.\nL’Ajuntament assegura que replantejarà les bases conjuntament amb els col·legis professionals i les entitats o associacions relacionades amb el camp de l’urbanisme, amb l’objectiu de promoure una major participació, com també unes propostes que responguin més concretament als objectius previstos.\nMentre es porta a terme el nou procés, el consistori executarà a curt termini alguns projectes propers al parc del Nord, com ara la dignificació de la plaça de Navacerrada o l’ampliació de mobiliari al voltant de l’estació de FGC ‘Sabadell Parc del Nord’.\nFoto portada: imatge del Parc del Nord. Autor: David B.


La carta als reis, por Ernest Benach\nS'apropa Nadal, i la canalla comença a fer la carta als reis. I com tothom sap, els reis passen la nit del 5 al 6 de gener i deixen els obsequis demanats a les cartes que s’han fet arribar diligentment als patges reials encarregats d’aquest afer. Però per a què la carta funcioni, calen dues premisses bàsiques, haver-se portat bé i que els reis disposin d’un fons mínim per arribar a tot arreu. De moment sembla que de carbó no en portaran, tot i que jo diria que el soci i afeccionat barcelonista no se’l mereix de cap manera el carbó després dels molts disgustos soferts en els darrers temps, i la molta paciència i bona disposició que ha demostrat abastament.\nEl fitxatge de Dani Alves ja és la prova que els reis, enguany, no passen de llarg. Però la carta als reis no s’acaba aquí, i tindrem un cert neguit fins saber el resultat de les peticions, que són moltes i variades, però que, com a molt, es deuran concretar en un nom, qui sap si dos a molt estirar.\nQue si Cavani, que si Sterling, que si Ferran Torres, que si Julián Álvarez, que si Werner, que si Cabral, i la llista no s’acaba,... però els reis, per molt màgics que els imaginem, no fan miracles, i caldrà molta enginyeria financera i de tota mena per reforçar una plantilla que té molt de futur, encara massa passat que pesa i un present difícil.\nTant de bo que els reis siguin molt generosos, i portin una de les coses que més li fa falta a aquest equip, molts gols, (molts més encara) i sobre tot algú que, amb atreviment, talent, i molta gana, els faci.


Apartman Maslina Split Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartman MaslinaApartamentTeutina 1A, Split Casc Antic, Split, Croàcia, 21000 - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en16comentarisApartman MaslinaVeure més fotos"Perfect spot! Right near the old city, surrounded by bars an..."SheridanUnited KingdomVistaVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Split, Apartment Split Center és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Apartment Split Center, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Split Center és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Split.


Libros de JOAN DE DEU PRATS - Llibreria Al·lots.\nBúsqueda de LIBROS DEL AUTOR: joan de deu prats\n

Qui diu que els insectes no delinqueixen?

Qui ha robat, doncs, la gelea reial dels rusc? Qui ha segrestat el centpeus que balla claqué? Qui ha atracat el banc de pol·len? Qui ha matat una formiga en el picnic?
 Mongo Moscot, Jonnhy Cigala, el doctor Poll i McXinxa són a...\nJOAN DE DEU PRATS - JORDI SUNYER


La disfòria de gènere és un sentiment ampli de disgust d'una persona amb les seves característiques físiques que es deriven del sexe del seu naixement. No totes les persones transgènere pateixen aquesta condició. Les causes en són desconegudes.\nEl 18 de juny de 2018, l'Organització Mundial de la Salut va treure aquest sentiment de la llista de malalties psiquiàtriques, que una part de la professió mèdica en el seu vessant psiquiàtric anava utilitzant el concepte general com a eina diagnòstica al voltant de la transsexualitat i els trastorns de la identitat sexual, paraigua on s'encabeixen els homes i dones transsexuals i les persones no binàries.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Disfòria_de_gènere&oldid=30313082»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 juny 2022 a les 08:01.


Monestir de Montserrat - Suite Home\nAquest emplaçament no és, però, un lloc exclusivament de recolliment religiós i espiritual, aquí també s’hi poden fer una gran quantitat d’excursions i activitats culturals.\nEls amants de la natura tenen la possibilitat d’escollir l’itinerari que més els convingui. Si es busca un camí còmode i una passejada de menys d’una hora, l’itinerari que va del santuari al pla de les Taràntules, passant pel pla de Sant Miquel, és ideal. Fins i tot hi ha rutes de només 20 minuts, com la que surt del pla de les Taràntules i arriba fins a l’ermita de Santa Magdalena que passa per l’anomenada “escala de Jacob”.\nSi el que es busca, en canvi, són les millors vistes; la ruta que va del santuari fins a Sant Jeroni és la més recomanada. La durada pot ser d’entre dues i tres hores però les vistes des d’aquest cim, a 1.236 metres d’alçada (el més alt de la muntanya), són privilegiades.\nTampoc es queda enrere pel que fa a la seva oferta cultural. El seu museu alberga obres mestres com el conjunt eremític de Sant Joan i Sant Onofre, una ruta per l’obra de Subirachs al Santuari i sis importants col·leccions. En total, s’hi troben exposades més de 1.300 peces que van des d’un sarcòfag egipci del segle XXII aC fins a una escultura de Josep M. Subirachs del 2001.\nEn destaca la col·lecció d’orfebreria, amb un conjunt d’objectes litúrgics que van del segle XV al XX, així com la col·lecció de pintura, on hi ha obres de totes les èpoques i pintors: Greco, Caravaggio, Fortuny i Picasso en són alguns.\nEl Santuari compta amb un ric patrimoni artístic, històric i natural, això el conerteix en un autèntic Museu a l’Aire Lliure. Aquesta és sens dubte una de les propostes culturals més atractives que es pot fer a Montserrat, juntament amb l’espai audiovisual Montserrat de portes endins, a través del qual podem veure les activitats diàries dels monjos i es pot fer una visita virtual pels espais més representatius.\nL’orgue, una peça genuïnament catalana\nEls tallers on va ser concebut aquest instrument (Blancafort, Orgueners de Montserrat) són catalans i a més entronca amb la llarga tradició d’orgues de tribuna, habitualment situats al lateral de la nau, que hi ha a Catalunya. Això és característic de l’orgue català des de principis del segle XVI i l’agermana amb altres instruments trobats en diferents llocs com la catedral de Sant Joan de Perpinyà o la de Santa Maria de Tarragona.\nAmb una imponent bateria de 4.242 tubs, aquest orgue és capaç d’afrontar 63 registres i s’adapta tant a repertoris contemporanis com a repertoris d’autors catalans com Cabanilles i Mestres Quadreny.


2011 « Distrito Fallas\nSentix-te com un discapacitat amb Els Generals\nLa Falla Els Generals, dins de la seua obra solidària “12 causes, 12 obres”, presenta per al 4 de gener de 2012 (any que ja tenim ací al costat) el Circuit ONCE. En ell, qualsevol persona podrà comprovar en les seues pròpies carns les dificultats amb què es troba un discapacitat en el seu dia a dia. A més, s’explicarà la tasca que fa l’ONCE i la seua fundació amb […]\nCalatrava dissenyarà un nou cadafal per a l’Ofrena\nEn vista de la renúncia dels Vestidors de la Verge a continuar posant les flors al cadafal de l’Ofrena després de trenta anys fent-ho, i dels dubtes que han sorgit sobre la seguretat del cadafal pel seu deteriorament, l’Ajuntament de València, preocupat perquè este acte tinga el seu esplendor de sempre, ha encarregat el disseny d’altre a l’arquitecte favorit de la casa, o siga, Santiago Calatrava. Pel poc que se […]\nEste és el betlem d’Illes Canàries-Trafalgar\nTormen a anar-nos-en de betlem, que és el que toca estes dates. El tercer premi en modalitat tradicional del concurs convocat per l’Agrupació de Falles Camins al Grau se l’ha emportat el realitzat per fallers d’Illes Canàries-Trafalgar. Una construcció on s’ha utilitzat aigua real que passa per rius i fonts, i simulació de diversos focs amb llums, entre altres tècniques. No falten les escenes típiques d’un betlem, però tampoc un […]\nConcurs de fotos falleres de tot l’any\nLa Falla Illes Canàries-Trafalgar ha convocat un concurs de fotografia per a una espècie que va en augment: els que van tot l’any carregats amb la càmera fent fotos de coses relacionades amb les falles, com l’ambient, els monuments, actes, falleres majors, etc. Si t’interessa participar, tens fins al 25 de gener per a optar a tres premis: el primer, 150 euros i trofeu; el segon, àlbum digital i trofeu; […]\nSaben aquel que diu, que els Eugenis són el dimecres?\nSi no estàs ara mateix mig adormit o amb incontinències de les fartades d’estos dies nadalencs, llig açò. Dimecres que ve, 28 de desembre, la Federació de Falles amb Especial Enginy i Gràcia entregarà els seus premis anuals anomenats “Eugenis” i “I+G” a aquelles falles que en les festes de 2011 hagen destacat pel seu enginy, la seua sàtira i la seua gràcia. L’acte tindrà lloc a les vuit de […]\nPublicada 25 diciembre 2011\nCreat el Consell de Festes Tradicionals\nAhir va crear-se el Consell de Festes Tradicionals, un organisme consultiu i assessor que es dedicarà a informar, estudiar i potenciar les festes tradicionals de la Comunitat Valenciana, a més d’encarregar-se de resoldre els possibles conflictes entre els festers i els veïns, punt que està donant molt a parlar últimament i especialment amb les Falles. Dotze vocals de diferentes festes de la nostra geografia i u dels veïns en formaran […]\nConsell de Festes Tradicionals


La Regidoria de Participació Ciutadana impulsa el desenvolupament del Pla d’Enfortiment del Teixit Associatiu a Altea - Altea Digital\nLa Regidoria de Participació Ciutadana impulsa el desenvolupament del Pla d’Enfortiment del Teixit Associatiu a Altea\nL’Ajuntament d’Altea i la Fundació Horta Sud estan fent un treball d’anàlisi del teixit associatiu local, amb l’objectiu de detectar les seues necessitats i fer propostes de futur.\nVisibilització de les associacions, formació i disminució de la burocràcia, són algunes de les propostes plantejades per a millorar el teixit associatiu local.\nL’Ajuntament d’Altea, a través de la Regidoria de Participació Ciutadana, i la Fundació Horta Sud han desenvolupat al llarg dels últims mesos el Pla d’Enfortiment del Teixit Associatiu, una proposta d’anàlisi i d’intervenció local, amb l’objectiu de conèixer la situació, demandes i necessitats de les associacions del municipi per poder donar resposta i dissenyar les estratègies i processos per a l’enfortiment i les millores de les associacions d’Altea.\nEn el marc d’aquest pla, la Fundació Horta Sud ha impartit els cursos d’obligacions documentals i fiscals i ha organitzat una jornada amb les associacions locals. En aquesta jornada, les associacions, l’Ajuntament d’Altea i la Fundació Horta Sud han parlat sobre la situació actual i els reptes de futur, per tal de marcar les futures accions del Departament de Participació Ciutadana respecte a les necessitats i demandes del moviment associatiu.\nCom ha explicat la regidora de l’àrea, Bea González, ‘’el Pla d’Enfortiment del teixit associatiu de la Fundació Horta Sud ha servit com a punt de trobada per al moviment associatiu local, per tal d’analitzar la seua situació, conèixer les seues necessitats i establir un xicotet pla de treball comú per a enfortir i visibilitzar la seua activitat i compromís amb la societat. D’aquest treball han eixit les línies de treball i propostes dirigides a l’Ajuntament i a les pròpies associacions, per a millorar la situació de l’associacionisme local’’.\n‘’Per a la Regidoria de Participació Ciutadana aquestes propostes tenen a veure, sobretot, amb accions per a visibilitzar a les associacions, per a contribuir a la formació de les persones voluntàries del teixit associatiu i per a augmentar la simplificació de les qüestions burocràtiques’’, assenyalava González.\nPel que fa a les associacions, es plantegen realitzar campanyes conjuntes del moviment associatiu, i cercar fórmules per a apropar-se al moviment associatiu juvenil, i millorar la visibilitat de les associacions i la seua comunicació, aprofitant les xarxes socials: web, enllaços a webs amigues, grups privats de Facebook, etc.\nParticipació Ciutadana millora les bases del concurs…


Webinar: Marta Massaguè parla de Garantia Juvenil a Catalunya | Xarxa Punt TIC\nEn Ricard Faura, Cap de Servei de Societat del Coneixement de la Direcció General de Telecomunicacions i Societat de la Informació Generalitat de Catalunya ha donat la benviguda als assistents del webinar, que s'ha centrat en donar a conèixer les línies, estratègies i oportunitats que ofereix el programa de la Garantia Juvenil a Catalunya.\nDesprès d'una breu presentació del programa i de les fites aconseguides al llarg del 2016, la Marta Massagué ha destacat els punts forts i febles del programa, així com les noves convocatòries que estan previstes.\nEls assistents -a través de la plataforma en línia o dels seus comptes del twitter- han pogut participar en un debat que s'ha centrat en els tipus d'actuacions que es poden dur a terme, els exemples de bones pràctiques que ja s'han realitzat i l'objectiu que tots compartim: que el jovent de Catalunya tingui més oportunitats d'inserció laboral i d'ocupabilitat.\nLa sessió ha estat enregistrada i el vídeo ja està disponible per a totes les persones que estiguin interessades en el contigut d'aquesta sessió, que es va dur a terme el divendres 17 de juny, a la seu del Servei de Societat del Coneixement de la Direcció General de Telecomunicacions i Societat de la Informació.\n#garantiajuvenil, #GarantiaJuvenilCat, joves, ocupabilitat, inserció laboral, destacat


✅ Quim Masferrer sorprèn amb un emotiu projecte que entusiasma el públic\nL'actor i director Quim Masferrer, en una imatge d'arxiu. | Instagram (@quimmasferrer_oficial)\n'Moltes gràcies', l'agraïment de Quim Masferrer als catalans en forma d'espectacle itinerant\n'Moltes gràcies' s'estrenarà el pròxim 26 de juny a Montmeló i girarà arreu de Catalunya\nRedacció 02/06/2020 08:43h\nQuim Masferrer iniciarà el pròxim 26 de juny la gira de 'Moltes gràcies', el seu nou espectacle itinerant, creat durant les setmanes de confinament. «Si el públic no pot anar on hi ha l’escenari, que sigui l’escenari el que es mogui i vagi a buscar el públic», ha assenyalat l'actor i director, que recorrerà els municipis de Catalunya amb un camió equipat, buscant les històries i experiències dels veïns i veïnes sobre aquests moments que «ens ha tocat viure». La primera parada de la gira serà Montmeló i després passarà per Girona, Arbúcies, Sant Fruitós del Bages, Banyoles o Sant Gregori, entre altres llocs.\nAquest serà el nostre nou escenari a partir del mes de Juny amb l'espectacle #MoltesGràcies\nSi el públic no pot anar on hi ha l’escenari, que sigui l’escenari el que es mogui i vagi a buscar el públic. pic.twitter.com/uknGZpjg9i — Quim Masferrer (@QuimMasferrer) May 29, 2020\nL'espectacle, que tindrà com a escenari el remolc d'un camió, es podrà seguir in situ des dels balcons, carrers i places dels pobles i vil·les que visiti. Però també es podrà seguir telemàticament, ja que un equip de càmeres i de producció emetrà el senyal en directe via streaming perquè es pugui gaudir des de qualsevol lloc del món.\n«Seguir tirant endavant la cultura»\nEn una entrevista al programa 'El món a RAC 1', Quim Masferrer ha explicat que l'espectacle 'Moltes gràcies' és una manera de «seguir tirant endavant la cultura». L'actor i director ha manifestat que «el confinament és un moment per crear moltes coses i a mi em van entrar moltes ganes de fer aquest espectacle».\nMasferrer ha assenyalat «és un format nou, amb un escenari mòbil a través del qual tothom, seguint la normativa vigent, podrà gaudir-ne sense aglomeracions». El monologuista ha afirmat que «estem molt contents per la resposta dels ajuntaments i ja tenim gràcies de dir moltes gràcies a molta gent».\nAnar a portada Última hora Actualitat Última hora Girona Última hora Montmeló\nJoel Joan perd la paciència i envia un contundent avís a Rufián: «Ja prou»\nLa gran notícia que Sánchez continua decidit a donar sobre l'AP-7 i l'AP-2 catalanes


L'església de Sint-Pieters ha estat, des del mateix moment de la seva construcció -en els anys 60-, un element de referència per al barri del mateix nom -a la localitat de Kuurne- i el nucli al voltant del qual han anat apareixent una sèrie de petits equipaments comunitaris que han aglutinat les activitats dels veïns.\nSi bé, en l'actualitat, els usuaris de l'església són molt menys nombrosos del que van ser en el seu moment, el caràcter simbòlic de l'edifici perviu i el conjunt d'espais lliures i equipaments del seu entorn s'ha consolidat com l'autèntic cor del barri.\nL'actual articulació de totes aquestes peces, però, està lluny de ser òptima i li impedeix assolir el seu potencial.\nLa Bruggesesteenweg -una important via que uneix Kortrijk i Bruges- divideix en dos els equipaments i deixa a una banda una escola, un centre comunal i una antiga rectoria, mentre que a l'altra es troba la pròpia església, una altra escola, un centre de joventut i un antic convent. No només la cruïlla actual de la via és poc afortunada sinó que el recorregut que els vianants o les bicicletes han de realitzar per anar d'un sector a l'altre manca totalment d'elements referencials i resulta incomprensible per a un usuari no avesat. Per complicar més les coses, dos grans aparcaments ocupen l'espai enfront dels equipaments que haurien de constituir els seus àmbits de socialització.\nA aquests problemes, caldria encara afegir la necessitat de resoldre la inundabilitat d'una part dels terrenys lliures, l'eventual revitalització d'una sèquia semisoterrada i la possibilitat de creació de nous habitatges que es deriva del planejament vigent. Quin nou destí donar a l'església i com ha aquesta relacionar-se amb el barri i la ciutat és una altra qüestió a abordar.\nequipaments existents del barri\npotencials equipaments del barri\nequipament de ciutat o supra-ciutat\ncamí verd de connexió (vianants + bici)\naccès vehicles als espais d'aparcament\nLa proposta estableix una estructura verda, que es recolza en part de la vegetació existent, com a mecanisme connector entre les diverses peces del teixit. Aquesta estructura serveix de base a un millor itinerari per a bicicletes i vianants que evita els racons actuals i creua amb més claredat la Bruggesesteenweg, gràcies a l'ampliació de les voreres i al reajustament del traçat de la via en aquest punt, el qual es torna lleugerament sinusoide per contribuir a la disminució de la velocitat dels vehicles.\nAquest eix dóna suport a la definició de les noves edificacions, tant de les possibles ampliacions dels equipaments comunitaris com dels nous desenvolupaments d'habitatges. Serveix també de base per redefinir la mobilitat a la zona, de manera que els vehicles no hagin mai de creuar-lo i contribueixi a la pacificació dels espais públics.\nAquests es jerarquitzen de manera clara a fi d'evitar l'ambigüitat i indefinició que presenten a hores d'ara. Es manté un gran espai entre la carretera i l'església que confirma el valor referencial d'aquesta i serveix per al desenvolupament de grans activitats comunitàries; altres dos -un a cada costat de Bruggeseestenweg- amb perímetres clarament definits i amb voluntat d'espais urbans directament vinculats a les edificacions que els configuren; i un tercer grup de caràcter lineal que vertebra el conjunt.\nParal·lelament a aquestes operacions es defineix la secció de la Bruggesesteenweg a fi de convertir-la en una artèria més amable. Es fa una operació similar amb la Sint- Michielsweg, que limita la zona pel nord.\nA la redefinició d'aquesta última el recorregut de l'autobús juga un paper cabdal. La línia 51 creua actualment bona part dels espais públics centrals, contribuint significativament a la seva degeneració. Per tal d'evitar-ho i aconseguir que la Sint-Michielsweg tingui un caràcter més amable i comporti més seguretat per als nens que diàriament la creuen per anar a l'escola, es plantegen diverses alternatives per a un nou recorregut, totes les quals incrementen, de fet, el nombre d'usuaris potencials del transport públic.\nLa conversió de l'església en un equipament que, mantenint la seva utilització parcial com a lloc de culte, permeti utilitzar l'espai sobrant per a altres usos, mereix una reflexió específica.\nEs defineixen les normes que permetin mantenir els valors de l'edifici actual. Aquestes han de garantir la seva comprensió com un volum intern únic i la transparència en la seva part inferior, de manera que qualsevol increment de la superfície útil mitjançant addició de noves plantes mai no arribi a alterar-los.\nI s'analitzen els possibles usos a implementar de manera que l'equipament actuï a una escala superior a la del barri, comportin el respecte a aquests valors de l'edifici i pressuposin un baix impacte en l'entorn en termes d'aparcament o de fragmentació de l'espai.


L’espectacle musical de la Patrulla Canina visita el Clarin - Banda Primitiva de Llíria\nL’espectacle musical de la Patrulla Canina visita el Clarin\nEls xiquets i xiquetes de Llíria tenen una cita que no es poden perdre, amb la Patrulla Canina. Chase, Marshall, Rockie i tots els seus companys posaran en escena el seu espectacle musical – sota el nom d’Aventura Canina – el pròxim 18 de febrer, a les 17.00 hores, en el Teatre-Sala de Concerts de la nostra societat.\nEsta emocionant i vistosa representació promet una vesprada d’il·lusió i entreteniment per als més menuts, que gaudiran amb les aventures dels seus personatges preferits.\nLes entrades, que ja estan a la venda, tenen un preu des de 12 euros. Tots aquells interessats en assistir, poden adquirir les seues localitats en la Cafeteria de la Banda Primitiva – pels matins – i, també, en el comerços adherits a este espectacle: Bodega Ca Tino, el Forn de Taroncher i Cucocan.


17 d'octubre de 2008 General\na la vostra esquerra és a\nl’origen de l’acumulació\nd’esgarips perquè li han donat el «Planeta» al\ncatalanofòbic i espanyolista neofranquista Savater!\ndoncs, què hi ha d’estrany?\nLara entrà a Barcelona el 26 de gener del 1939 amb uniforme de\ncapità de la legió espanyola. Participà\nactivament en la duríssima repressió política a\nla capital de Catalunya, es féu amo del Sindicato Vertical de\nArtes Gráficas i, a partir d’aquell moment i amb l’inestimable\najut de la seua eina de treball que il·lustra aquest apunt, el\nconegut xantatgista dels\nimpressors barcelonins començà a bastir el seu\nparticular imperi sota la complaent mirada del seu admirat Franco.\nfou com un analfabet i inculte individu aconseguí distincions\ni honors de la Generalitat de Dalt i de l’Ajuntament del Cap i Casal.\nPremiar als criminals franquistes és la norma d’actuació\n—durant l’actual transfranquisme— dels «demòcrates»\nde dretes i d’esquerres que ens manen.\nhi ha d’estrany en què el fill del legionari segueixi la\n3 Respostes a "PLANETA LARA"\nSaraguell ha dit:\n17 d'octubre de 2008 a les 21:35\nNo hi ha res d’estrany ans al contrari, aquest i altres premis literaris hui per hui, només serveixen per a pagar compromisos i sobre tot, per a fer diners a dojo. Així va la literatura i amb ella, la cultura. Hi ha ben poques coses interessants als llibres actuals, tot gira al voltant d’històries personals on la tafaneria ben dosificada s’hi converteix en èxit de vendes tot seguit. Si aquestes bajanades les ha escrit un personatge polèmic per bocut, què més vols? l’objectiu és gairebé assolit.\nPer altra banda cal dir, agafant-se ben bé la panxa, eh? no sigui cosa, ens herniem de tant riure. Tremoleu animetes falangistes! el jutge Garzon ha iniciat un altre sumari amb el qual restareu per sempre més absolts, pels execrables crims comesos contra la humanitat, això si, en defensa de la unidad de detino en lo universal. Ostres, pensava que un got de vi sopant, no em faria efecte. Bona nit gresol.\nJoan Sanrom ha dit:\n19 d'octubre de 2008 a les 1:03\nQue sigui la seva editorial la que publiqui el “macrojudici” que s’ha empescat el jutge de la Audiència espanyola. No?\nBuscaran quatre bocs expiatoris i els hi encolomaran el marró. A la resta: “que les quiten lo bailao” (suposo que en català es deu dir Anar-lis darrera amb un flabiol, no sé, la cultura espanyola és difícil de traduir al català\nL’estat espanyol farà una comèdia de “judici” als crims franquistes i plas plas amb les mans, feina enllestida i a una altra cosa.\nI poca broma eh! Que el d’en Companys va ser un judici feixista amb tots els ets i uts i sota la “legalitat vigent”, que gràcies al de “lei a Lei” de la Transició modèlica resulta vigent fins i tot a la actualitat. Aquesta maniobra sembla que anirà dirigida als “incontrolados” (els mateixos incontrolats però de l’altra banda els crims dels quals van atribuir a en Lluís Companys\nSi cal anular, que s’anulin tots els judicis\nI que s’anuli el de Ley a Ley. I de passada que anulin al rey.\nIbn Futil ha dit:\n24 d'octubre de 2008 a les 6:50\nClar i Català, com cal!\n“Hem caigut tan baixos que tornar a dir allò que solia ésser palès és ara l’obligació de cada home intel·ligent.”\n(We have now sunk to a depth at which the restatement of the obvious is the first duty of intelligent men. -George Orwell.)


Els casos de coronavirus al Pallars es mantenen estables amb dos nous positius en l’última setmana | Pallars Digital\nper Jordi Ubach Llorens , 12 de maig de 2020 a les 09:41 |\nPersonal del SEM durant la pandèmia del coronavirus | Martí Albesa\nEls casos confirmats de coronavirus a les comarques pallareses es mantenen estables respecte la setmana passada amb dos nous positius en els últims sis dies, que han elevat a la xifra a 121 des que va començar l'episodi a mitjans del mes passat. Aquests dos nous casos, segons les dades del Departament de Salut, s’han registrat a Tremp i Espot. L’últim balanç fet públic va ser el dels 119 casos del passat dimecres.\nDe tots els casos confirmats a les comarques pallareses, 105 es concentren al Pallars Jussà, la gran majoria dels quals (75) a la Pobla de Segur, el municipi pallarès més afectat i on s’ubica el Centre Geriàtric del Pirineu, que ha patit un important brot. Tremp assoleix els 21 contagis, mentre que els nou restants es reparteixen entre els municipis de Gavet de la Conca, Conca de Dalt, Salàs de Pallars i Isona i Conca Dellà.\nPel que fa al Pallars Sobirà, la comarca arriba als 16 contagis després de setmanes sense nous casos, tot i que continua gaudint d’una situació molt més estable que la seva comarca veïna, que ja representa un 86,8% dels casos detectats al Pallars. D’aquests 16 positius, cinc s’han donat a la capital, a Sort, mentre que la resta es reparteixen entre els municipis d'Esterri d’Àneu, Espot, la Guingueta d’Àneu, Alt Àneu, Rialp i Llavorsí.\nMentrestant, l’Hospital Comarcal del Pallars continua aquest dimarts sense malalts ingressats amb Covid-19, segons han confirmat fonts del centre a Pallars Digital. El centre hospitalari, que va tenir un pic de 18 malalts a principis d'abril, va donar l’alta a l’últim pacient amb coronavirus el passat divendres després de gairebé dos mesos d’ençà que es va confirmar el primer cas.\nCal recordar que totes les dades són acumulades des del principi de l’episodi i que la gran majoria de les persones contagiades ja han superat la malaltia.\n169 altes a l’Alt Pirineu i Aran\nEl Departament de Salut només especifica el nombre d’altes hospitalàries per regions sanitàries, i a la de l’Alt Pirineu i Aran, la xifra és de 169. El nombre total d’afectats per coronavirus al Pirineu és de 367, dels quals 76 casos s’han donat a les residències d’avis. Els casos sospitosos, és a dir, aquells determinats per professionals facultatius però que no s’han pogut confirmar són 1.456, dels quals 195 a residències.\nSi ampliem més el focus, la demarcació de Lleida suma 229 víctimes mortals i 2.316 casos detectats. A nivell català les morts diàries es mantenen per sota del centenar, mentre que en el conjunt de l’estat espanyol també cau la xifra de morts i de nous contagis.


Poble del municipi de Baix Pallars, situat al Pla de Corts, a llevant de l’estany de Montcortès. L’església parroquial és dedicada a Sant Martí.\nEl lloc havia format part del marquesat de Pallars i formà municipi independent fins el 1969. L’antic terme comprenia, a més els pobles de Bretui, Mentui, Peracalç i Sellui, l’antic llogaret de Cabestany i el despoblat d’Ancs.\nEn un prat al sud de l’Estany de Montcortès trobarem una zona d’acampada, a uns 1000 mts. del poble de Montcortès, a sobre de la carretera que va a Mentui, Peracalç i Cabestany i, al límit de la zona PEIN.\nAquest estany, inclòs dins la zona PEIN, d’origen càrstic, és una de les escasses mostres de zona lacustre natural que existeix al Prepirineu; situat a 1065 m. d’altitud, té una sola cubeta i una fondària màxima de 30 m., l’entrada de l’aigua és subterrània, aquest fet li ha donat un caire misteriós i llegendari. A més a més de la seva riquesa faunística (aus aquàtiques), piscícola i paisatgística.\nCal tenir en compte que el terreny limita amb la zona protegida a fi de no incórrer en incompatibilitats.\nA l’estany i el seu entorn hi ha un ampli ventall de recorreguts per les seves rodalies que es poden realitzar caminant (trekking o senderisme) o amb bicicleta (mountain bike). El Consell Comarcal del Pallars Sobirà, l’estiu del 1996, va editar un llibret de rutes de senderisme, vàries de les quals passen per l’Estany de Montcortès i les rodalies.\nA l’estany de Montcortès podem trobar també, espècies d’ocells característiques de les zones humides, que viuen en el canyissar que l’envolta, com ara el cabusset, la fotja i el balquer. A més el Pla de Corts és la zona del Pallars Sobirà amb major nombre i varietat d’aus, sobretot rapinyaires: el milà reial, l’aligot, l’aufrany, el voltor i el trencalòs.\nTambé s’hi poden trobar altres animals típics del Pre-pirineu com són: l’esquirol, el senglar, la llebre, la perdiu, la guatlla....\nPel que fa a animals aquàtics, a més, dels ànecs hi ha truites, carpes, una mena de crancs autòctons i granotes.\nSetembre: 3r cap de setmana\n- Bar de l'Estany: Tancat\nZona d'acampada a l'Estany de Montcortés


El Manchester City proposa aquest intercanvi al FC Barcelona - XCatalunya.cat\nEl Manchester City proposa aquest intercanvi al FC Barcelona\nPep Guardiola, entrenador del Manchester City, segueix molt interessat en un jugador del Barça\nLes relacions entre el FC Barcelona i el Manchester City han passat per moments de tot tipus en els darrers anys. Cal recordar que l’equip anglès sempre havia estat “l’equip pobre” de la ciutat de Manchester. Els red devils sempre anaven per davant i només l’arribada dels petrodòlars va permetre als cityzens arribar a l’elit. Dominen completament la lliga anglesa i els falta guanyar la Champions League però aquest any podria ser el moment. Pep Guardiola ja fa temps que la busca i podria ser una bona manera d’acomiadar-se del club on ha estat més anys com entrenador.\nGuardiola possiblement entreni la selecció del Brasil després del Mundial de Qatar. Al City hi deixarà un gran equip farcit d’estrelles. Algunes d’elles, com Raheem Sterling, han interessat recentment al Barça però no va haver-hi manera d’arribar a un acord. L’equip anglès sí que va estar disposat a vendre Ferran Torres per 55 milions d’euros més variables. Un futbolista que falla molt davant de porta però que si ho arregla serà un crack. Un altre jugador que va passar de la disciplina cityzen a la blaugrana va ser Eric Garcia. Guardiola va recomanar al Barça no fitxar-lo. El temps li ha donat la raó.\nAra els camins de Manchester City i Futbol Club Barcelona podria tornar a unir-se gràcies a l’intercanvi que ha proposat Pep Guardiola. L’entrenador del City vol Frenkie de Jong, que ha recuperat el seu millor nivell amb Xavi Hernàndez i que s’adaptaria ràpidament a l’estil de joc de Guardiola. El City oferiria a canvi Gabriel Jesús (que interessa al Barça) i 20 milions d’euros. Una xifra que, ara per ara, no convenç al FC Barcelona. Es valora Gabriel Jesús en 30 milions i Frenkie de Jong en més de 70. Si el City augmenta 20 milions més l’intercanvi podria ser una realitat.\nNo és l’únic futbolista del FC Barcelona que interessa a Pep Guardiola. Ja fa temps que està interessat en Nico González. Una possibilitat que el club català no descarta. Això sí, només com a cedit i sense opció de compra.\nTags: FC Barcelona, Manchester City\nAnterior Vergonyós comportament dels aficionats de la Real Sociedad contra Gerard Piqué\nNePròximxt El FC Barcelona pren aquesta decisió amb Adama Traoré\n3 pensaments en “El Manchester City proposa aquest intercanvi al FC Barcelona”\nRetroping: Problemes amb Ferran Torres - XCatalunya.cat\nRetroping: Erling Haaland confirma el seu destí la propera temporada - XCatalunya.cat\nRetroping: [VÍDEO]: La premsa de Madrid busca les pessigolles a Pep Guardiola i ell els deixa amb un pam de nas - XCatalunya.cat


El blog de Claudi Puchades: Donació d'América Sánchez\nRecullo contingut del correu que m'han enviat la Divina Huguet des del Museu dels Disseny de Barcelona, relacionat amb la donació d'América Sánchez:\nEl Museu del Disseny de Barcelona ha rebut la donació de més d’un centenar de peces i gran part de l’arxiu professional d’América Sánchez. Guardonat en sis ocasions amb el premi Laus de l’ADG/FAD i el 1992 amb el Premio Nacional de Diseño és un dels dissenyadors gràfics més representatius del nostre país. Especialitzat en la creació de símbols i identitat corporativa, la seva llarga trajectòria abasta també el cartellisme, la tipografia, la publicitat, la senyalística o el disseny editorial.\nLa donació s’incorpora tant als fons de la Col·lecció de Disseny gràfic amb 116 peces representatives de tota la seva trajectòria, algunes de les quals entraran a formar part de la nova exposició permanent que es prepara pel 2018, com a l’arxiu del Centre de Documentació del Museu del Disseny amb documentació relacionada amb uns 500 projectes des de 1964 fins el 2012. Tot un fons d’obra gràfica que deixa testimoni de la trajectòria i manera de treballar d’America Sanchez que contribuirà al coneixement i l’estudi d’aquesta figura emblemàtica del nostre disseny.\nJuan Carlos Pérez Sánchez conegut professionalment com América Sánchez va néixer a Buenos Aires el 1939. Format de manera autodidacta, estudiant les publicacions de Josef Müller-Brockmann, va començar a treballar a l’Argentina com a dibuixant a les agències Barnum i Agens, però el 1965 es trasllada a Barcelona on establirà la seva residència i crearà el seu estudi.\nPublicat per claudi puchades a 12:03\nEtiquetes de comentaris: Donación de América Sánchez.


UNA CINQUANTENA DE PERSONES DONEN EL TRET DE SORTIDA A LA TEMPORADA DE LA VEDELLA DEL RIPOLLÈS – Agència de Desenvolupament del Ripollès\nPublicat per Comunicacio ADR el 1 de juliol de 2014\nAhir, dilluns 30 de juny, una jornada tècnica va servir per donar el tret de sortida a la temporada gastronòmica de la vedella del Ripollès a una tretzena de restaurants de la comarca. Durarà fins al 27 de juliol i, durant aquest temps, els menús d’aquests establiments inclouran plats elaborats amb vedella de les marques de qualitat sorgides en el sí de l’Associació de Ramaders del Ripollès: Vedella de Ramaders del Ripollès i Vedella Blanca de Muntanya de Ramaders del Ripollès.\nLa jornada d’ahir va servir per parlar de les propietats i de la qualitat d’aquesta carn i sobre com elaborar-la, mantenint la tradició i introduint la innovació i la modernitat. Hi van participar 53 persones: alumnes de diversos cursos del Consorci Ripollès Desenvolupament, carnissers, ramaders, productors i alguns restauradors. La major part procedents de la comarca del Ripollès, però també de comarques veïnes i d’altres municipis com Barcelona, Moià o Palafrugell.\nEs va fer una primera part més pràctica al Mas Les Coromines de Campdevànol, una explotació ramadera de cria i engreix ecològic de vedella. Allà carnissers de Ripoll van especejar una vedella i, posteriorment, responsables del Mas van explicar com funciona l’explotació als assistents. Tot seguit, l’acció es va traslladar a la Fonda Xesc de Gombrèn on es va presentar la temporada gastronòmica de la vedella i on va tenir lloc una xerrada sobre innovació a la cuina de la vedella, a càrrec dels cuiners Francesc Rovira (de la mateix Fonda, amb una estrella Michelín) i Marc Agud (restaurant Crocus de Ripoll).\nLa jornada es va tancar amb una degustació de plats elaborats amb carn de vedella de Ramaders del Ripollès a càrrec dels membres de les associacions d’hostaleria participants a la campanya, amb el suport dels alumnes de l’Aula d’Hostaleria del Ripollès.


Mapejant ciutats i espais per identificar problemes d’accessibilitat i avançar en la inclusió - UPC Universitat Politècnica de Catalunya\nMapejant ciutats i espais per identificar problemes d’accessibilitat i avançar en la inclusió Amb motiu del Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat, la UPC organitza, en col·laboració amb el Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC) i diferents ajuntaments i entitats de la província de Barcelona, diverses mapathons per identificar punts crítics d’accessibilitat –fent ús d’eines TIC i sistemes d’informació geogràfica–, sensibilitzar i avançar cap a la inclusió. https://www.upc.edu/ca/sala-de-premsa/noticies/mapejant-ciutats-i-espais-per-identificar-problemes-accessibilitat-i-avancar-en-la-inclusio https://www.upc.edu/ca/sala-de-premsa/noticies/mapejant-ciutats-i-espais-per-identificar-problemes-accessibilitat-i-avancar-en-la-inclusio/@@download/imatge\nPunts identificats al Districte de Sant Andreu, a Barcelona\nAmb motiu del Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat, la UPC organitza, en col·laboració amb el Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC) i diferents ajuntaments i entitats de la província de Barcelona, diverses mapathons per identificar punts crítics d’accessibilitat –fent ús d’eines TIC i sistemes d’informació geogràfica–, sensibilitzar i avançar cap a la inclusió.\nUna mapathon és una activitat col·laborativa que busca obtenir informació sobre problemes concrets mitjançant les xarxes socials i un sistema de geolocalització. En el cas de les mapathons d’inclusió, tenen com a objectiu obtenir i compartir informació sobre carències o entrebancs que impedeixen o dificulten l'accessibilitat en una zona determinada i donar-ne visibilitat, amb la finalitat d'ajudar a posar-hi remei al més aviat possible. La finalitat d'aquest tipus d'accions, obertes a la participació ciutadana, és poder identificar punts crítics, sensibilitzar sobre l'accessibilitat i utilitzar Sistemes d'Informació Geogràfica (GIS) per avançar amb l'ús d'aquestes eines per a la millora de l'accessibilitat, contribuint així a tenir ciutats i pobles més inclusius.\nAjuntament, entitats socials i escoles i facultats de la UPC participen en diverses mapathons que s’han programat amb motiu del Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat. Amb el títol de Fora barreres!, persones voluntàries recolliran i compartiran informació sobre l'accessibilitat de diversos espais, fent servir tecnologia basada en la geolocalització. S'identificaran punts crítics des de la perspectiva de la discapacitat física, però també cognitiva, visual o auditiva.\nEn total s’organitzaran nou mapathons a diferents indrets: a Barcelona, al Districte de Sant Andreu, en col·laboració amb el Centre d'Iniciatives Socials de l'Associació Pont del Dragó, i a les instal·lacions de dues escoles de la UPC –a l’Escola Politècnica Superior d'Edificació de Barcelona (EPSEB) i a l’Escola Tècnica Superior d'Arquitectura de Barcelona (ETSAB); a Badalona, en col·laboració amb la Plataforma Deixem de Ser Invisibles; a Cardedeu, amb el suport de les associacions Amics d'En Biel, Viver de Belloch i Hi Som! i l’IES Pla Marcell; a Llicà d’Amunt i a Montmeló, amb el suport dels ajuntaments d’ambdós municipis; a Sabadell, en col·laboració amb la Plataforma d'Entitats per un Urbanisme Sostenible de Sabadell, i a Terrassa, amb el suport del consistori egarenc i en col·laboració amb la Facultat d'Òptica i Optometria de Terrassa (FOOT) i el Centre Universitari de la Visió (CUV) i amb la participació d'estudiantat de les tres escoles de la UPC a Terrassa.\nTotes les mapathons tenen lloc divendres, 3 de desembre, excepte les de Sabadell i Montmeló, que tindran lloc el dissabte 11 de desembre. Al web de la mapathon es poden seguir en directe les mapathons actives i els punts crítics que es van identificant.\nL'activitat, que s'organitza en col·laboració amb el Col·legi d'Arquitectes de Catalunya i diferents ajuntaments de la província de Barcelona, s'emmarca en els actes del 50è aniversari de la UPC.


La Generalitat idea una «immersió lingüística en anglès» per a assignatures no lingüístiques\nLa Generalitat vol potenciar, d'una forma progressiva, que els docents imparteixin en anglès matèries no lingüístiques a les aules, estenent pràctiques com donar assignatures de Coneixement del Medi a ESO. Així ho ha anunciat aquest dimecres el secretari de Polítiques Educatives, Carles Martínez, en la roda de premsa de presentació dels resultats de les proves de sisè de Primària i quart d'ESO.\nHa explicat que en aquells centres que han introduït l'anglès en matèries no lingüístiques els resultats són «espectaculars» a final de l'etapa educativa a nivell competencial, i ha subratllat que el departament vol fer una aposta molt clara per l'anglès a través de les xarxes de millora que vol implantar, amb la voluntat que els centres comparteixin experiències. Ha assenyalat que en l'actualitat no és «òptim» el percentatge de professorat adequat per donar en anglès en aquest tipus de classes, però que cada vegada les noves generacions de docents vénen amb major preparació, i espera que el que ara ja es realitza en alguns centres, s'implanti d'una forma progressiva. Martínez ha advocat per una «immersió lingüística en anglès», i ha assenyalat que aquest tipus de pràctiques funcionen quan la matèria s'imparteix íntegrament en llengua anglesa.\nEls arguments en dades\nA la prova de sisè de Primària, el nivell de competència en Llengua Anglesa se situa en 76,3, baixant dels 79,9 que va aconseguir el curs anterior i posant-se a nivell una mica superior que en els cursos entre 2012 i 2016 (que oscil·lava entre 73 i 75). A la prova de quart d’ESO l'anglès aconsegueix una mitjana de 73,9, una puntuació similar a l'aconseguida el curs passat (que va anar de 74,1).\nPer Jaume S., fa mes de 2 anys\nJa! Cuando lo vea, lo creeré. Enseñar otro idioma???\nÉs a dir, el TIL de Bausá


El Ple aprova l’adhesió de l'Ajuntament de Mataró a La Marxa Som - Ajuntament de Mataró\nEl Ple aprova l’adhesió de l'Ajuntament de Mataró a La Marxa Som\nEl Ple municipal va aprovar el passat 5 de maig l’adhesió formal de l’Ajuntament de Mataró a La Marxa Som, així com a facilitar les infraestructures i serveis necessaris per al seu bon desenvolupament. La proposta de resolució va ser presentada per CiU, i es va aprovar amb els vots favorables d’aquest grup municipal, a més d’ERC-MES-AM, VOLEMataró, CUP, ICV-EUiA-E i la regidora no adscrita. Van votar-hi en contra PSC-CP, Ciutadans, PP i PxC.\n“La Marxa Som (www.lamarxasom.cat) és una caminada popular que recorrerà totes les comarques del Principat de Catalunya el juny i juliol de 2016 en 4 columnes que confluiran a Montserrat el 31 de juliol, seguint l’itinerari de la ruta de senderisme cultural El Camí (www.elcami.cat).\nEs tracta d’un exercici de participació que, a més de recórrer el país físicament, organitzarà assemblees a les poblacions per recollir la veu de cada municipi en relació al model de democràcia participativa que volem, a fi d’implicar tota la societat en un país i un món millors i per a tots.\nA nivell operatiu, està coordinada per l’associació Pas: Amics d’El Camí-Serveis de Participació i Sostenibilitat, entitat que coordina la ruta nacional El Camí per la qual transcorrerà La Marxa Som, alhora membre del projecte Reinicia Catalunya (www.reiniciacatalunya.cat).\nEl Camí és una ruta de senderisme cultural que, amb un traçat continu i senyalitzat, enllaça camins i rutes existents de totes les comarques i illes de parla catalana, permetent conèixer vivencialment la cultura, la història, el paisatge i les gents de cada terra. El Camí és un projecte col·laboratiu que es va iniciar l’any 2003, consta d’uns 5.000 km i més d’11.000 amics del Camí. Compta amb el reconeixement dels Parlaments de Catalunya i de les Illes Balears com a projecte d’interès general pel país des del punt de vista cultural, social i turístic.\nAtès que la Marxa Som es durà a terme els mesos de juny i juliol de 2016 seguint l’itinerari d’El Camí, recorrent a peu totes les comarques del Principat de Catalunya.\nAtès que el moment històric que vivim com a país demana d’instruments d’abast nacional que facilitin la participació de tota la població en els afers públics.\nAtès que l’Ajuntament de Mataró compta entre els seus compromisos i objectius el foment de la participació ciutadana i la millora dels actuals reptes socials i nacionals, en pro d’una societat més justa, pròspera i sostenible.\nAtès que la Marxa Som pretén ser un instrument de democràcia participativa al servei del país, un exercici de llibertat i un instrument més per assolir la plenitud nacional de forma col·lectiva.\nAtès que tothom qui vulgui podrà participar en la Marxa Som de diferents maneres:\na. Formant grups locals d’acollida (GLA) per acollir l’arribada de la Marxa, preparar actes culturals i lúdics, l’allotjament i els àpats.\nb. Caminant les etapes que cadascú esculli segons la pròpia capacitat, voluntat i disponibilitat.\nc. Participant a les assemblees locals per opinar sobre el model de país que volem.\nAtès que la Marxa Som està previst que passi pel municipi de Mataró el dia 19 de juliol\nPer tot això, sol·licitem al Ple Municipal l’aprovació dels següents ACORDS:\nPRIMER.- L’Ajuntament de Mataró s’adhereix formalment a la Marxa Som perquè considera que és un esdeveniment d’interès públic, perquè contribueix a la vertebració del país i perquè fomenta la democràtica participativa.\nSEGON.- L’Ajuntament de Mataró es compromet a facilitar les infraestructures i serveis necessaris, dins les seves possibilitats, per al bon funcionament de la Marxa Som, com ara:\n• Espais on puguin dormir els caminants que arribin al municipi.\n• La logística i organització dels àpats populars pels marxaires, en cas de realitzar-se’n.\n• La seguretat i ordre públic necessaris durant el pas de la Marxa, així com la cobertura sanitària i el guiatge en cas necessari dins del seu terme municipal.\n• Espais per realitzar les assemblees participatives i, en el seu cas, facilitar el procés participatiu per garantir-ne la qualitat i la participació de tothom.\n• Difondre la participació en La Marxa Som entre la seva població i el teixit econòmic local a través dels mitjans de què disposi.\n• Disposar en bon estat de senyalització l’itinerari d’El Camí al seu terme municipal i nucli urbà, així com la seva promoció i manteniment en tant que infraestructura turística de senderisme cultural d’abast nacional, en pro dels seus potencials beneficis socials, culturals i econòmics per al municipi i comarca.\nTERCER.- L’Ajuntament de Mataró es compromet a fomentar aquest recolzament entre els municipis de la seva comarca i a coordinar-s’hi en allò que calgui.\nQUART.- Traslladar aquests acords a l’organització de La Marxa Som (info@lamarxasom.cat), al Consell Comarcal del Maresme, a presidència de la Diputació de Barcelona, a presidència del Parlament de Catalunya i a Presidència del Govern de la Generalitat de Catalunya”.


Wikiloc - ruta Vilanova-Cubelles-Fondo del Blai-Casa Alta-Vilanova - Vilanova i la Geltrú, Catalunya (España)- GPS track\nVilanova-Cubelles-Fondo del Blai-Casa Alta-Vilanova\n1.817 124 20\nVilanova i la Geltrú - Cubelles (a peu)\nSortim de Vilanova pel camí vell fins travesssar Cubelles. Enfilem per diversos camins i pistes fins arribar a "Los Rosales" (Ja sé que es diu els Rosers, però mira, tota la vida que li hem dit "Los Rosales" i si dic "Els Rosers" no m'entenen).\nEn fi, des d'aquí, enfilem la llargueta però assequible pujada del Fondo del Blai fins arribar quasi a Clariana. En aquest punt el més maco hagués estat baixar cap al pantà i seguir el camí i corriol que el voreja fins la presa, però com que feia poc que havia plogut molt i encara ens quedava una bona pujada, hem decidit anar-hi per carretera.\nAixí doncs, des de Castellet, agafem la carretera direcció Vilanova i quan quasi arribem a la presa, ens desviem a l'esquerra i comencem a pujar per l'exigent pendent que al final ens portarà a la Casa Alta. La pujada requereix un bon esforç, hi ha algun tram força exigent on a més les pedres no ajuden. També hi ha algun "descansillo" que s'agraeix molt.\nDes de la Casa Alta, ja enfilem cap a Vilanova, passant pel Balcò, el corriol de les Mesquites (pedregós, però força divertit) i la Figuera.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Vilanova-Cubelles-Fondo del Blai-Casa Alta-Vilanova https://ca.wikiloc.com/rutes-btt/vilanova-cubelles-fondo-del-blai-casa-alta-vilanova-7311674 Salutacions, Wikiloc - Rutes i punts d'interès GPS del Món


Pansion Arte Zvrko Cavtat Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPoluganje, Cavtat, Cavtat, Croàcia, 20210 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Pansion Arte Zvrko\nDissenyat tant per oci com per negoci, Pansion Arte Zvrko està situat idealment a Cavtat; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Pansion Arte Zvrko, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei de cangur, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Pansion Arte Zvrko es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany, centre esportiu, sauna, piscina exterior, buceig. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Pansion Arte Zvrko.


Estudiants amb titulacions estrangeres - Estudiants amb titulacions estrangeres - Alumnat - Escola de Doctorat - Estructura - La UIB - Universitat de les Illes Balears\n» Inici » La UIB » Estructura » Escola de Doctorat » Alumnat » Estudiants amb titulacions estrangeres » Legalització\nAssegurances de salut per alumnat estranger\nAquest apartat s'adreça als estudiants amb titulació estrangera que vulguin cursar estudis oficials de postgrau (màster o doctorat) a la UIB. No és necessari que aquests estudiants homologuin els seus títols estrangers. Aquesta admissió no implicarà, en cap cas, l'homologació del títol previ del que estigui en possessió l'interessat ni el seu reconeixement a altres efectes que el de l'accés als ensenyaments de Doctorat. Els estudiants amb titulació estrangera homologada pel Ministeri d'Educació espanyol seguiran el procés de preinscripció al qual s'acullen els estudiants amb titulació espanyola.\nEls estudiants amb titulació estrangera que hagin estat admesos per cursar estudis oficials de postgrau a la UIB, per poder formalitzar la matrícula, han de presentar la documentació que es detalla a la fase "5. Presentació de la documentació original".\nEls estudiants amb un títol o diploma acadèmic expedit per una institució pertanyent a un país diferent dels que es detallen a continuació, han de presentar el títol o diploma acadèmic degudament legalitzat:\nEstats membres de la Unió Europea: Alemanya, Àustria, Bèlgica, Bulgària, Dinamarca, Eslovàquia, Eslovènia, Espanya, Estònia, Finlàndia, França, Grècia, Hongria, Itàlia, Irlanda, Letònia, Lituània, Luxemburg, Malta, Països Baixos, Polònia, Portugal, Regne Unit, República Txeca, Romania, Suècia, Xipre.\nEstats signataris de l'acord sobre l'Espai Econòmic Europeu: Islàndia, Liechtenstein, Noruega.\nEstats signataris de l'acord bilateral amb la Unió Europea: Suïssa.\nLa legalització dels documents estrangers, procés mitjançant el qual s'atorga validesa a un document, en aquest cas de caràcter acadèmic, es regeix en virtut dels convenis internacionals que s'apliquen entre el país que expedeix el document acadèmic i el país davant el qual es vol acreditar l'autenticitat d'aquest. Els tràmits varien segons el país d'origen i/o destinació dels estudis o títols.\nSegons l'Estat de procedència dels documents, els tràmits necessaris per fer-ne la legalització poden variar, en funció de l'existència d'algun conveni internacional aplicable. Així, podem trobar els següents procediments de legalització i situacions:\nEstats membres de la Unió Europea i signataris de l'acord sobre l'Espai Econòmic Europeu o l'acord bilateral amb la Unió Europea.\nPaïsos que han subscrit el Conveni de l'Haia de 05/10/1961.\nPaïsos que han subscrit el Conveni d'Andrés Bello.\nLa resta de països.\nLlista de països, procediment a seguir i autoritats implicades en el procés de legalització segons les tipologies de convenis internacionals. Annex I [ca]


Adrián de Museros, campió del 4 i mig de frontó - PilotaViu\nDiumenge, 4 de març de 2018 a les 19:00h\nEl frontó d'Almussafes acollia este diumenge de matí les finals del 4 i mig de frontó individual - III Trofeu Diputació de València.\nComençava la matinal de pilota amb la final de la tercera categoria, on un minvat jugador Alfredo Carreto, jugador d'Almussafes, degut a un procés gastrointestinal, queia de forma clara davant Pedro Marco, de Villalpardo qui col·locava un 32 a 11 al marcador. Cal destacar el treball d'este jugador a qui cada partida li costa fer vora 300 quilòmetres i que ha rendit a un gran nivell.\nLa segon partida del matí corresponia a la final de segona categoria, que no es podia disputar per lesió de Luis de la Vega, a qui li tocava enfrontar-se a Peluco. En lloc d'esta final s'ha disputat una magnífica exhibició entre el campió, Peluco, i Boni de Vilamarxant. Una autèntica partida que ha fet les delícies del públic assistent. Ha sigut amb diferència la millor partida del matí on els dos jugadors han desplegat totes les seues armes amb la tècnica com a fort principal. La partida se l'emportava Boni pel resultat de 32 a 26.\nLa partida de la primera categoria que tancava les finals no ha complit les expectatives degut la rapidesa en què s’ha desenvolupat. S'enfrontaven Adrián de Museros contra Dani d’Alginet. Guanyava Adrián de Museros amb gran solvència a un Dani desdibuixat que en cap moment s'ha adaptat a la final. Adrián es treu d’esta manera l'espina que tenia clavada des de la final de l'individual on ell tampoc va a estar al seu nivell. Hui el jugador de l'Horta Nord s’ha mostrat intractable des de l'inici amb un traure quasi perfecte. Ha arribat a posar un 19 a 0 en el marcador per acabar finalment guanyant pel resultat de 32 a 3.\nHan lliurat els trofeus Pau Bosch, regidor d’esports d’Almussafes; Daniel Novejarque, Vicepresident de la Federació de Pilota, i José Ventura, President del club de pilota local.