Engega el nou curs! – Fem Escola a Barcelona\n19/09/2014 - Consell de redacció\nUs traslladem aquí algunes frases clau extretes de conferències inaugurals d’inici de curs a diferents districtes.\nAl llarg de la setmana passada vam assistir a les sessions inaugurals del curs dels diferents districtes. Com és impossible ser a tot arreu, hem pensat que seria bo facilitar-vos algunes de les frases que diferents conferenciants van pronunciar i que ens semblen molt interessants per a la reflexió. No hi són totes les xerrades, però no volíem deixar de compartir-ho amb vosaltres.\nSi has estat en acte inaugural d’algun districte que no surti reflectit i vols afegir alguna reflexió pots fer-ho publicant un comentari al post. Moltes gràcies.\nExperiències per a una nova escola:\n– No jutgem els infants, i, si ho fem, que sigui de forma positiva. (Escola Bressol Xarlot)\n– Jo ara també parem atenció en l’educació contemplativa. (Escola Bressol Xarlot)\n– Creiem en la creativitat com a instrument de canvi. (Escola Valldaura, membre de la Xarxa Internacional d’Escoles Creatives)\n– No cal inventar coses noves, cal mirar amb ulls nous. (Escola Valldaura)\n– Tinguem en compte el concepte d’amplitud de consciència. (Escola Valldaura)\n– Cal treballar amb programació oberta per causar impacte en l’interès real. (Escola Valldaura)\n– El paper del mestre és observar i acompanyar. No ho sabem tot. (Escola dels Encants)\n– No pengem les creacions dels infants per evitar comparacions. (Escola dels Encants)\n– Prenem Tonucci com el nostre gran mestre. (Escola dels Encants)\n– Sempre tenim els pots de pintura oberts. (Escola dels Encants)\n– Cal aprendre a través del joc. (Escola dels Encants)\n– Donem importància a l’estètica de l’espai, que ha de ser com més neutre millor, ja que el color l’aporten els alumnes. (Escola dels Encants)\n– Cal aprendre amb casos reals. (Institut Quatre Cantons)\n– Cal un grup de professors potents que liderin i sàpiguen què significa ensenyar al segle XXI. (Institut Quatre Cantons)\n– Cal esperit jove, il·lusió i passió. (Institut Quatre Cantons)\nAprenentatge servei (Albert Serrat):\n– Per començar un projecte d’aprenentatge servei, cal preguntar primerament a les entitats què necessiten.\n– L’aprenentatge servei permet que ens enamorem de la nostra feina.\n– L’aprenentatge servei és una eina educativa de transformació social.\n– L’aprenentatge servei es treballa des del cor i és «foc real» envers els alumnes.\nMacroestudis d’educació, com ara OCDE, PISA, TALIS, entre d’altres (Enric Prats):\n– És important saber llegir els resultats i qüestionar-se’ls.\n– Els professors més eficaços no estan als centres més problemàtics.\n– Els estudis analitzen els resultats acadèmics, però no tenen en compte mai el punt de partida de cada alumne.\n– Atents a l’estudi TALIS que es publicarà al desembre: dades creuades entre el que els professors diuen que apliquen i el que els alumnes pensen.\n– El sistema educatiu és el més complex socialment.\n– Els informes tenen impacte.\n– Calen més estudis, més enquestes, menys opacitat i més honestedat per assolir estudis fiables i, en definitiva, la veritat.\nConclusions d’estudis recents:\n– Les aules són caixes negres (en el sentit que només poden analitzar-la els especialistes). És difícil entrar-hi per saber quina és la seva realitat. (Enric Prats)\n– Cal formalitzar la recerca que els professors fan individualment a l’aula (Enric Prats).\n– El professor treballa de forma aïllada. Hi ha poca evidència externa de la seva eficàcia (Enric Prats).\n– El professor està altament satisfet per la feina, però poc valorat (80 %). (Enric Prats)\n– El professor dedica bona part del temps al control de la classe. (Enric Prats)\n– Les pràctiques actives i constructives són més eficaces. (Enric Prats)\n– Més anys de pràctica no significa que un professor sigui més constructivista. (Enric Prats)\n– És més constructivista el professor que es percep ell mateix com a més eficaç. (Enric Prats)\n– El professorat es resisteix a ser avaluat perquè no sap per a què serveix aquesta avaluació. (Enric Prats)\n– Cal tornar a la senzillesa; amb unes sabates un nen era capaç de construir un cotxe. (Públic assistent)\n– Per millorar l’educació, hem de saber primerament cap a on anem. (Públic assistent)\n– Els professors hem d’acompanyar les persones a fer-se persones i no a incorporar-se a una societat. (Públic assistent)\n– Els estudis no pregunten a les famílies. Cal tenir-les en compte. (Públic assistent)\nDecisions que cal prendre per ensenyar a avaluar competències (Carles Monereo):\n– “Per començar cal plantejar un problema complexa als alumnes que han d’acabar solucionant-se amb coneixement”\n– Cal saber, però, quins són els coneixements adequats per assolir l’objectiu. Aquí radica la clau de l’èxit.\n– Per anar tot l’equip docent d’un centre en la mateixa direcció, cal decidir quins són els 10 problemes que l’estudiant ha de saber resoldre quan acabi l’ensenyament obligatori i, a partir d’aquí, treballar. Així sabrem quines competències hem d’ensenyar.\n– De competències, n’hi ha moltes i no les poden ensenyar totes. A l’escola tenim temps i recursos limitats, hem d’anar al que és urgent.\n– Cal treballar amb activitats autèntiques (reals) i útils per als alumnes.\n– Cal ensenyar amb activitats autèntiques, si volem que siguin efectives.\n– Si un professor pot fer el que fa Internet és que es mereix ser substituït per Internet.\n– Això sí: tenim professors molt bons, i alguns no saben que són fantàstics.\n– Avaluació contínua no significa avaluar contínuament.\n– Cal un canvi en la cultura institucional per poder treballar per competències. En són un exemple clar les proves de la selectivitat, que no són competencials.\nI tu què en penses?reflexió\tNavegació per les entrades\nHa estat un plaer haver conegut Carlos Díaz (part I)


Si ets de Sabadell. Vostè és d'aquí | Un país de cançons - La Tornada\nVostè és d'aquí\nAgafa't fort, seu i gaudeix del viatge. No et deixis cap racó per visitar. Mira el mapa i busca on posi “Vostè és aquí” i que comenci la ruta. Tard o d'hora veuràs que conèixer els arlequinats serà tota una aventura. Fins que no arribis al final no pensis si voldràs tornar o no. Encara que al principi no t'hi vulguis quedar o et sembli que no hi has arribat, hi ha amagatalls i molta història que amaguen vivències passades.\nA mesura que vagis avançant i barrejant-te amb la gent autòctona, veuràs que el refrany “Sabadell, mala pell” no és més que una dita popular. Quan ja estiguis adaptat del tot i tinguis ganes d'allargar l'estada i fer gresca i xerinola, hi ha una parada obligatòria, fer un quinto. No pots marxar sense haver-ho viscut. És el bateig del bon sabadellenc! Si et vingués de gust endolcir el paladar, els croissants de París són la millor elecció, millor que carreguis piles. Segurament el mapa et recomanarà que vagis a la biblioteca, hi entris i et perdis en la seva immensitat.\nUna altra curiositat que no tardaràs a esbrinar és que és una ciutat d'artistes, els agrada força la faràndula. Si vols un consell, deixa el mapa a un costat i prova de descobrir indrets pel teu compte. Però no el tiris, així els nous amics que hauràs fet, et podran canviar el lloc inicial que marcava el recorregut i afegir una lletra perquè sigui “Vostè és d'aquí”. Quan ho aconsegueixis voldrà dir que quan hi tornis ja no seràs un desconegut i t'hauràs fet els carrers teus.\nQuè hi diu l'autor?\n"Si ets de Sabadell" pretenia ser una cançó crítica amb una ciutat pol·lucionada i corrupta, però mirant dins meu sorgien només records personals i l'orgull de ser un més entre la gent que estimo, la meva família, els meus veïns. Crec que vaig aconseguir explicar que la bellesa depèn sobretot del que sent el que l'observa, i no pas del paisatge en si. A més, em vaig divertir posant-hi sabadallenquismes com badabadoc!\nNo passis de llarg, ja hem arribat, tu potser només veus cases velles i unes naus, per als amics això sempre va ser un camp de futbol i un racó amagat on festejàvem.\nJo vaig néixer aquí, al carrer Vapor, sota un cel tenyit de plom i cendra, i el soroll hipnòtic dels telers atrafegats gronxava cada nit el meu bressol.\nuh uh uh uh uh, uh uh uh uh uh només al nostre rodal veus florir els badabadocs.\nEns corre un fum tan negre pels pulmons que el Ripoll no ens sembla un riu tan brut que encara veiem vida sota el Pont de la Salut però no et sé dir el perquè, això es porta a la pell, si ets de Sabadell.


Ceret inaugura la línia de sortida de l’etapa del Tour de França que l’11 de juliol arribarà a Andorra la Vella | Comú\n22May / 2021\nLa localitat francesa de Ceret (capital de la comarca del Vallespir) ha celebrat aquesta tarda la Festa del Tour de França, durant la qual s’ha inaugurat la línia de sortida de la 15a etapa que es disputarà l’11 de juliol, tindrà un recorregut de 192 quilòmetres i culminarà a Andorra la Vella. La cònsol major, Conxita Marsol, hi ha assistit convidada per l’alcalde de Ceret, Michel Coste. També hi han participat, a banda del director delegat del Tour, Bernard Thévenet, la presidenta del Consell Regional d’Occitània, Carole Delga; la presidenta del Consell Departamental dels Pirineus Orientals, Hermeline Malherbe; i el Sous-Préfet de l’arrondissement de Céret, Jean-Marc Bassaget.\nConxita Marsol ha convidat els assistents a conèixer Andorra i ha evidenciat que actes com aquests ajuden a estrènyer lligams. Quan falten exactament 50 dies perquè el Tour arribi a Andorra la Vella, la cònsol major ha explicat que serà la segona vegada que la capital aculli una arribada del Tour. La primera vegada va ser l’any 1964, si bé amb posterioritat va ser línia de sortida els anys 1993, 1997 i el 2009. El Tour de França ha passat en diverses ocasions pel país: Arcalís va ser arribada el 1997, el 2009 i el 2016; Pal va ser-ho el 1993 i Escaldes-Engordany va ser línia de sortida en l'edició del 2016.\nLa Festa del Tour que ha culminat amb la inauguració de la línia de sortida de l’etapa Ceret-Andorra la Vella, ha estat precedida per l’estrena de l’espai de la pista ciclable “Pyrénées Mediterranée”, la plantada d’un cirerer a la plaça del Pont seguida d’una desfilada de gegants pels carrers de Ceret amb música popular. Durant tot el cap de setmana se celebra a la capital de la comarca del Vallespir el Mercat de la Cirera, que s’ha inaugurat aquest matí.


M MO 1 Col·laborador/a 68 Visites Bústia de suggeriments\nmosson HIST Aquesta variant dialectal de la paraula mossèn antigament s’emprava a Eivissa per designar persones d’una determinada categoria social. Rebien aquest tractament els membres del nivell superior de l’estament de mà mitjana, com ara els apotecaris i els cirurgians-barbers, i sobretot els que formaven part de l’estament de mà major, els quals a partir del segle XVI eren tractats de Magnífic Mosson. Segons una tradició popular, els antics habitants de la vila d’Eivissa es dividien en “mossons” i “banyaculs”. Els primers eren els que residien a Dalt Vila i els altres, els domiciliats al raval de la Marina. I certament les persones que mereixien el tractament de mosson solien viure dins el recinte amuradat, excepte alguns llauradors rics que fins a la primera meitat del segle XVII reberen aquest tractament malgrat mantenir domicili a fora. La singularitat d’aquestos mossons camperols féu que en certs casos el seu tractament hagi perdurat com a sobrenom dels seus descendents. [JPR]


L'Ajuntament acollirà part dels tallers per a persones emprenedores\nL'Ajuntament d'Alboraia acollirà el pròxim dia 3 de febrer la segona part del taller per a persones emprenedores. Es tracta d'una iniciativa que pretén reduir la incertesa que es produeix en els moments inicials de la creació d'una empresa davant la falta d'informació i l'abandó del projecte que açò comporta i maximitzar, així, els aspectes que resulten favorables per a la seua consolidació.\nLa cita tindrà lloc tant en la localitat veïna de Tavernes Blanques com a Alboraia. El primer poble celebrarà la primera part de la jornada informativa el dia 2 de febrer en la Biblioteca Municipal (carrer Castelló, Porta 2, Pis 2) entre les 9.30 i les 11.30 hores. Alboraia ho farà el 3 de febrer, en l'Agència de Desenvolupament Local, situada al carrer Canonge Julià, Porta 33 i cinqué pis, entre les 09.30 i les 12.30 hores.\nLes inscripcions poden realitzar-se bé a través del correu electrònic ipina@consorci.info, bé mitjançant el telèfon 96 316 05 66.\nLa iniciativa és fruit de la col·laboració entre l'Ajuntament d'Alboraia i el Consorci per a la Creació d'Ocupació (Pactem Nord), El Servei Valencià d'Ocupació i Formació (Servef), el Fons Social Europeu de la Unió Europea, Autoocupación Incorpora de "la Caixa" i la Estrategia de Emprendimiento y Ocupación Joven.


Tercer Premi Docent de l'Any de Catalunya | Fundació Jordi Sierra i Fabra\nPer a ells, la Fundació Jordi Sierra i Fabra convoca el\nIII Premi Docent de l’Any\nSense focus ni aplaudiments, cada dia milers de mestres i professors fan el gran truc: el que desperta i fa créixer el nostre talent i ens converteix en persones millors.\nUn any més us emplacem a dedicar-los el reconeixement que es mereixen participant al III Premi Docent de l’Any que promou la Fundació Jordi Sierra i Fabra, amb la col·laboració de Cruïlla.\nAquest reconeixement està a adreçat a qualsevol docent que, pels seus mèrits, hagi deixat empremta i s’hagi guanyat l’estima popular al seu centre o a la població on imparteix classe, actualment o en el passat.\nSi coneixeu un docent amb aquestes característiques proposeu una candidatura escrivint un correu a l’adreça comunicació@cruilla.cat amb l’assumpte “Per al III Premi Docent de l’Any”.\nNomés hi heu d’incoure una carta de presentació que expliqui per què creieu que aquesta persona hauria de ser docent de l’any.\nEl nom del guanyador o guanyadora es donarà a conèixer el mes d’abril del 2019. En honor seu es celebrarà un acte públic d’agraïment i reconeixement a la persona i la seva trajectòria organitzat per la Fundació Jordi Sierra i Fabra en què hi podran assistir els promotors de la candidatura i tots aquells que li vulguin retre homenatge. Durant l’acte se li lliurarà una distinció acreditativa del premi.


El Bloc demana a la justícia conéixer què està investigant del seu finançament - Diari La Veu\nEscriba el número 447716\nEl Bloc demana a la justícia conéixer què està investigant del seu finançament\nLa formació nacionalista lamenta la "indefensió" del partit davant les informacions sobre presumptes irregularitats en els pagaments d'actes electorals de 2007\n10 abril 2018 01:00h\nReunió de l\_'Executiva Nacional del Bloc celebrada aquest dimarts a València.\nLa direcció del Bloc Nacionalista Valencià ha acordat sol·licitar empara al Consell General del Poder Judicial (CGPJ) i al Tribunal Superior de Justícia (TSJ) perquè faça pública tota la informació relativa al suposat finançament irregular de la formació. En una nota enviada després de reunir-se a la seu de València, els dirigents nacionalistes lamenten que, tot i "les contínues informacions aparegudes als mitjans de comunicació que fan referència a la investigació judicial", el partit "no ha rebut cap notificació o informació oficial".\nL'Executiva Nacional s'adreçarà als òrgans judicials davant de "la indefensió" i "a l'empara de la legislació vigent" perquè, segons assegura en la nota, "no tindria cap sentit que, una vegada feta pública la informació, una de les parts implicades no tinguera accés a l'expedient que obra en seu judicial".\nEl Bloc matisa que la informació sol·licitada es limita al "contingut del procediment que no afecte futures investigacions". També es declara disposat "a oferir la total col·laboració de l'organització amb la justícia per esclarir aquestes informacions".\nSegons s'explica al text, "la direcció Nacional del Bloc ha encetat un procés de recopilació d'informació sobre la campanya electoral" de les "Eleccions Municipals de 2007 i el seu finançament" en coherència amb el "compromís de tolerància zero amb qualsevol tipus de corrupció".\nLa nota relata que el procés "s'està realitzant per les àrees d'Organització i Finances del partit que estan treballant amb el rigor, la cautela i la determinació que requereix l'exigència ètica del valencianisme progressista".\nAquestes àrees han informat a l'Executiva "del desenvolupament de la recerca d'informació" encara en marxa i que, "analitzada la documentació recopilada de què es disposa en la seu", encetaran "una segona fase dels treballs per contrastar-la amb els responsables de campanya de 2007".\nAquesta fase consistirà a comprovar "les despeses concretes i efectives que es van produir en dita campanya, així com els conceptes específics pels quals es van produir els pagaments a l'empresa Crespo Gomar".\nFinalment, la direcció nacionalista proclama "davant la militància i el conjunt de la ciutadania valenciana el compromís amb la integritat i l'honestedat, que han sigut principis rectors de l'actuació política de milers de valencianistes" al llarg de la seua història. Per tant, es compromet a estar "a l'altura d'aquest llegat" i demostrar "que no tots els partits són iguals quan es tracta de respondre davant possibles irregularitats".\nEscriba el número 597440


Eroski compra el 75% de Caprabro i amplia així la seva presència a Balears\n26 febrer 2021 01:19\nEl grup basc mantindrà el lideratge en el sector de la distribució alimentària a les Illes\nE.D. / AGÈNCIES.Palma.\nEl grup Eroski ha comprat el 75 per cent de Caprabo, per la qual s'estima ha pagat devers 1.125 milions d'euros. Aquest preu és un dels més cars que s'han pagat mai per una compra en el mercat de la distribució a Europa, segons assenyalen fonts del sector. Amb aquesta adquisició, el grup basc mantindrà el lideratge que ja tenia a les Balears amb 169 establiments i unes vendes que l'any 2006 arribaren a 456 milions d'euros i suposaren un creixement del 2,35 per cent.\nPer la seva banda, Caprabo comptava 31 supermercats a les Illes. Segons el darrer estudi presentat per la consultora Alimarket, Eroski té un 38 per cent de la superfície de venda de distribució alimentària a les Balears, amb més de 100.000 metres quadrats. El segueixen Caprabo amb un 13,1 per cent, Carrefour amb l'11,32 per cent i Mercadona amb el 10,82 per cent. Les famílies Carbó, Botet i Elías han venut el 75 per cent i de Caprabo i es queden el 5 per cent de la quantitat restant. La Caixa es manté a l'accionariat amb un altre 20%.\nL'adquisició consolida Eroski com un dels grups de referència en la distribució espanyola, amb una xarxa de 2.348 establiments, més de 47.000 treballadors i un volum de facturació superior a 8.600 milions d'euros. La compra, que queda pendent de l'aprovació del Servei de Defensa de la Competència, inclou l'adquisició per Eroski de 500 supermercats de Caprabo distribuïts en vuit comunitats autònomes, amb una superfície de sala de vendes de 514.838 metres quadrats i més de 15.000 treballadors. En qualsevol cas, l'acord implica el manteniment de la seu de Caprabo a Barcelona, com també de la marca Caprabo a Catalunya. De la mateixa manera, aquest acord dóna la possibilitat als empleats de convertir-se en socis cooperativistes, un avantatge que ja tenen els treballadors del grup basc.


Moments més polèmics a The View - Televisió\nThe View: Els moments més polèmics de la història del programa\nGetty Images Per Candice Jeffries/20 de febrer de 2018 15:31 EDT/Actualitzat: 16 d’agost de 2019 a les 16: 48h EDT\nDes del seu debut al 1997, el grup de xerrades dirigit per dones va estar activatLa vistaha estat notori per haver posat tothom, des de celebritats fins a personatges públics i fins i tot companys de companyia, al seient calent.\nQui és el guanyador de l’ Oscarscar que defensava decididament l’humorista Bill Cosby en desgraciat? Qui equiparava els drets d’immigració amb la necessitat d’algú per netejar els seus lavabos? I qui acaba de sortir i deixar de sortir un dia? Hi ha hagut llàgrimes, disculpes, anti-disculpes, i un munt de paraules d’elecció i no tan intercanviables. Dit d’una altra manera, sempre es pot parlar molt en aquest talk talk de llarga durada.\nNo és estrany això La vista durant més de dues dècades, ha vist la seva bona part de trobades dramàtiques i incòmodes, però amb tantes experiències horribles per triar, és difícil triar favorits (o, com a mínim, favorits). Aquí hi ha la nostra col·lecció de moments més mossegadors, sorprenents, escandalosos i polèmics de la història del programa.\nWhoopi Goldberg defensa Bill Cosby\nEn aquest moment, poques persones salten per defensar l’humorista Bill Cosby, que lluitanombroses denúncies d’agressions sexualsva fer contra ell datació fins al 1969. Però el 2014i2015, Whoopi Goldberg va entrar a la defensa de Cosby La vista, explicant que ella no volia fer una sentència fins que el seu cas va ser jutjat als tribunals.\nGoldberg va atrapar molta calor per les seves declaracions, però la veritat és que el 2014 tot el repartiment, a part de Rosie O'Donnell, va prendre una posició similar. Jezabelva resumir les seves posicions: Nicolle Wallace va dir en aquell moment que 'Això és una tragèdia o una tragèdia ... No sé quina és la veritat'. Rosie Pérez ha lamentat: 'És com si fossis culpable fins que no es demostri innocent', i ha decretat el paper de les xarxes socials. Només O'Donnellva empènyer els seus amfitrions per prendre la paraula a molts acusadors de Cosby.\nGoldberg va defensar Cosby de nouLa vista el juliol de 2015, dient (a través del directoriCorreu diari), 'Aquesta és la meva opinió i a Amèrica, encara - sé que és un xoc - però realment vas ser innocent fins que no es va demostrar culpable ... No ha estat provat violador'.\nTot i això, va canviar la seva postura desprésuna entrevista ambNotícies ABCL’analista jurídic en cap, Dan Abrams, va reconèixer que gairebé 50 dones que acusaven falsament Cosby eren molt poc probables. 'Si es tracta de tractar-ho al jutjat d'opinió pública, haig de dir, tota la informació que hi ha és un tipus de referència a la culpa'.\nComentari del vàter de Kelly Osbourne\nEn un moment polèmic i digne de l'agost de 2015, copresentador Kelly Osbourne Va intentar fer un apunt sobre els plans d’immigracions del candidat presidencial Donald Trump, però els seus sentiments mal articulats van caure més aviat que no.\nEn discutir els comentaris de Trump sobre llatins, el coamfitrió Pérez va argumentar que aquesta retòrica era perjudicial per tractar els problemes d’immigració als Estats Units. Osbourne va dir: 'Si feu fora tots els llatins fora d'aquest país, llavors qui anirà a netejar el vàter, Donald Trump? ... Saps què vull dir? Mmm, no, no ho fem.\nPérez va tornar a dir: 'Els llatins ho són no les úniques persones a fer-ho.\nEl comentari d'Osbourne va provocar una tona d’indignació a les xarxes socials i més tard va fer una disculpa Facebook: 'Em responsabilitzaré de la meva mala elecció de les paraules, però no demano disculpes per ser racista ja que NO sóc. Vaig fer tot el cor [ly] f *** avui. ' També va dir que Pérez va tallar la sentència mitjana, per la qual cosa no va poder acabar la seva proposta. Al seu torn, Pérez amablementha tuitejat el seu suport i disculpes a Osbourne.\nVa dir Osbourne Entreteniment setmanalva cometre un error en intentar caure en el 'sarcasme enginyós' en parlar de raça.\nBàrbara Walters es troba amb Woody Allen\nDylan Farrow, filla adoptiva de Woody Allen i Mia Farrow, ha passat al rècord en diverses ocasions (fins i tot durant un 2018CBS Aquest matíaparença) per acusar Allen d’abusar sexualment d’ella quan tenia 7 anys. Fins a la data, Allen no ha estat mai processat i continua negant de forma vociosa les afirmacions de Dylan, tot i que hi ha moltes figures de Hollywood d’alt perfil.va girar l’esquena sobre ell arran de l'escàndol i el ràpid creixement del moviment #MeToo.\nLa vistacopresentador Barbara Walters Va ser objecte d'un gran escrutini quan va manifestar la seva opinió durant un episodi de febrer del 2014, cosa que va suggerir que Allen era innocent i que Farrow havia de mentir. En aquell moment, Farrow havia publicat recentment una carta The New York Timesdetallant les seves denúncies contra Allen. Walters va declarar: 'Ho està fent ara perquè ha rebut un premi'. Walters també va dir que havia passat molt de temps amb Allen i la seva família, que semblava que estimava molt els seus fills i que no semblava que pogués fer mal a ningú.\nEls co-amfitrions de Walters van discutir ràpidament. Sherri Shepherd va oferir que l'actual esposa de Allen, Soon-Yi Previn, també va ser un dels fills adoptats per Farrow i que Soon-Yi tenia només 17 anys al començament de la seva relació. No obstant això, Walters no s'enredà, i continuà insistint que la preferència de Allen per les dones més joves no era la prova d'un comportament inadequat.\nLa reacció a Twitter va ser ràpida, i els espectadors van acusar Walters de silenciar les víctimes d'abús sexual i de mostrar favoritisme.EUA Avui.\nariana grande s’assembla\nAlguns dels moments més controvertits i controvertits de la història de La vistahan tingut lloc entre els amfitrions. Probablement, un dels més infames va ser la explosió a la pantalla entre O'Donnell i Elisabeth Hasselbeck.\nDurant unaMaig 2007 episodi, O'Donnell i Hasselbeck (que normalment representaven bàndols oposats a l'espectre polític) es van aprofundir sobre la guerra de l'Iraq. O'Donnell havia expressat anteriorment la frustració que grups conservadors havien afirmat que anomenaven terroristes de les tropes americanes. Per avançar en la lluita, O'Donnell va predir que entrar en una conversa amb Hasselbeck sobre el tema derivaria en acusacions que: 'Rosie gran, gras, lesbiana, forta i forta ataca Rosie innocent, pura i cristiana Elisabeth'.\nUna discussió cada cop més aclaridora va esclatar sobre la relació dels companys de companyia i si Hasselbeck defensaria O'Donnell. Tot va culminar amb O'Donnell cridant a Hasselbeck un covard, i Behar va demanar que l'espectacle anés a la publicitat.\nEx-productor executiu Bill Geddie reflectita la lluita del 2016, 'Va ser un dia horrible estar-hiLa vistaestudis. ”\nGoldberg s'aposta per Mel Gibson\nAl juliol del 2010, la carrera de Mel Gibson va semblar estar al balanç posterior brots ofensius, racistes i sexistesEs va filtrar en línia que es diu que eren gravacions de l'actor cridant i amenaçant la seva nòvia.\nGoldberg va convidar a la polèmica quan va saltar a la defensa de Gibson al programa,dient, 'No m'agrada el que va fer aquí, però sé que Mel i sé que no és racista ... Pot ser que sigui un cap d'òs ... No puc seure i dir que és racista, passant el temps amb ell a casa meva amb els meus fills. '\nD'acord amb laNova York Daily News, durant un episodi pocs dies després, Goldberg es va posar al costat de les seves declaracions originals, dient: 'La meva experiència em diu que això no és racista. També va dir que la seva oficina havia rebut trucades telefòniques amenaçadores arran de la seva defensa inicial de Gibson.\nEl coprotagonista Joy Behar va aparèixer aL’Insider(via Perez Hilton) i va explicar que va quedar sorpresa per la posició de Goldberg, assenyalant que 'Barbara [Walters] no ho permetria al programa. És jueva de Bàrbara, és antisemita, és racista ... així ha acabat.\nFins a l’actualitat, l’actor no ha aparegut mai La vista.\nSortint a peu a Bill O'Reilly\nÉs segur dir que molta gent té un problema amb l'exconseller provocador de Bill Fox O'Reilly, sobretot perquè era acomiadat per assetjament sexual. Dos deLa vista Els amfitrions es van donar a conèixer amb O'Reilly durant la calorosa aparició d'octubre del 2010.\nquants anys té danielle peskowitz\nO'Reilly va aparèixer a La vistaper donar a conèixer el seu llibrePinheads i Patriots. El tema candent del segment era una mesquita programada per ser construïda a prop de Ground Zero. O'Reilly es trobava desconcertat contra la mesquita i es burlà de cor amb els amfitrions. Mentrestant, Behar feia conyetes darrere del cap d’O’Reilly i l’anomenava capçalera (una al·lusió al seu llibre.) Les rialles van acabar, però, quan O'Reilly va dir: “Els musulmans ens van matar l’11 de l’11”.\nEnfadat pels entesos racistes dels comentaris d'O'Reilly, Goldberg i Behar es van aixecar i van marxar del plató. SegonsNotícies ABC, van tornar després que O'Reilly es disculpés per fer sentir a algunes persones com si estigués 'enderrocant tots els musulmans', tot i que va mantenir la seva posició original durant la resta de la seva entrevista.\nHasselbeck posa en evidència la maleta de Erin Andrews\nL’any 2008, l’esportista Erin Andrews va ser víctima d’un horrible incident d’atropellament que va implicar a un home que la va enregistrant a través d’un mòbil quan va despullar-se a la sala d’un motel. Hasselbeck va aterrar a l'aigua calenta després de presentar llum del crim durant un episodi de maig de 2010. En el segment, Hasselbeck parla dels vestits d'AndrewsBallant amb les estrelles,dient, 'En les últimes tres setmanes ha estat al costat de res ... Vull dir, d'alguna manera si sóc [la perseguidora], sóc com' Home! Només hauria pogut esperar 12 setmanes i veure això, una mica menys, sense el temps de presó!\nAndrews va dirGent(viaThe Huffington Post) que els comentaris de Hasselbeck eren 'una bufetada a la cara de víctimes de persecució i depredadors sexuals'.\nHasselbeck desprésexplicat amb llàgrimes al programa que va lamentar profundament els seus comentaris i havia trucat a Andrews per telèfon (a instàncies de la seva filla de 5 anys) per demanar disculpes personalment. Tot i això, va dir AndrewsNOSALTRES Setmanalment (via elNova York Daily News) Que no parlava amb Hasselbeck. Sincerament, no la podem culpar.\nTormenta de raça de Raven Symone\nEl company de convidat convidat i ex estrella de Disney, Raven Symoné, va obtenir ràpidament el lloc al departament de controvèrsies al març del 2015defensant els comentaris racistes que l’amfitrió d’Univision Rodner Figueroa havia fet sobre Michelle Obama.\nFigueroa havia estat acomiadat de la seva feina a Univision després de comparar la primera dama amb un membre del repartiment Planeta dels simis. Segons L’embolcall, Pérez va ser el primer membre de la Veure un col·legi per pronunciar-se contra Figueroa (amb una argumentació raonablement pròpia). “Hi ha un secret a la comunitat llatina, concretament a la comunitat llatina del Carib, sud-americà i centreamericana. Són molt racistes ”, va dir.\nSymoné no estava convençut que Figuero hagués significat els seus comentaris de manera racista. 'Algunes persones semblen animals', va dir. 'Em sembla un ocell. Aleshores, puc estar boig si algú em crida Toucan Sam?\nSymoné no es va aturar la polèmica. També va agafar molta calor pels comentaris que va fer aquell mateix any. Durant un Episodi d’octubre de 2015 Ella va escarnir els noms que sonen ètnicament, dient: 'No estic a punt de contractar-te si el teu nom és Watermelondrea.'\nEl doble de Trump va sorgir\nMolt abans que Trump presentés el càrrec de president, estava ocupat de difondre teories de conspiració sobre la ciutadania del president Barack Obama. El 2011, va visitar les dones deLa vista per discutir possibles ambicions polítiques, fer ombra a Barack Obama i exigir al llavors president que demostri que va néixer realment als Estats Units. 'Per què no mostra el seu certificat de naixement?' Trump va preguntar als amfitrions.\n'Per què hauria de fer-ho?' Goldberg es va disparar.\nLa resposta de Trump: 'M'agradaria que ho fes ... També va afirmar que ningú de la infantesa d'Obama el recorda. Va reconèixer que Obama era probablement'nascut als Estats, però va suggerir que hi hagi alguna cosa en el certificat de naixement que no va voler mostrar al públic.\nGoldberg va titllar el comentari de Trump com 'la pila més gran de desastre de gossos que he escoltat des de fa anys'. No oblidem mai que el 2011, el president Obama va alliberar el seu certificat de naixement i va evitar el soroll distractiu que gent com Trump havia creat. Trump va agafar un crèdit per resoldre el problema, tot i que en tépateix pols sobre això de nou.\nEmborratxat Danny DeVito\nDeixem de banda la política per un moment i passem a un episodi memorable del 2006 que va obtenir una atenció ben merescuda: el borratxer Danny DeVito.\nL’actor diminutiu es va presentar a una àmplia entrevistael novembre d’aquell any, i es va fer ràpidament evident que no era del tot sobri. Va saludar els amfitrions i després va explicar que havia estat de festa durant tota la nit amb George Clooney i no sabia si havia dormit. 'Sabia que eren els últims set limoncellos que em sortiran', va dir als amfitrions.\nDeVito va debatre sobre com la Casa Blanca era un lloc fantàstic, va oferir impressions estranyes del president George W. Bush i va parlar de fer amor a la seva dona al dormitori de Lincoln. Val la pena mirar només el segment de les reaccions de Walters.\nEl representant de DeVito va dir-ho desprésTMZque el seu client pretenia trucar a Walters per demanar disculpes pel seu comportament, però l’actor va aconseguir trobar la manera de treure profit de tota la debacle borratxera, llançant-seLimoncello de Danny DeVito(sense broma) poc després.\nPer la seva banda, Clooney es va dirigir a l'entrevista de DeVito sobre laAvuimostrar (viaGent): 'Havia de ferRegis & Kellyl'endemà i jo també vaig quedar força penjat. '\nEl drama de l’armari de Hasselbeck\nTornar a la política: A l'octubre de 2008, Hasselbeck va disputar la polèmica amb els productors del programa quan va posar una samarreta en suport del llavors candidat a la presidència John McCain a l'aire.\nSegonsAvui, la samarreta 'Great AmeriCAIN', que va dissenyar Hasselbeck, va impulsar la següent resposta de la mostra: 'Barbara Walters i Bill Geddie, productors executius de' The View ', no creuen que sigui adequat portar samarretes que avaluin cap candidat. però mai prohibiria que cap dels amfitrions s'expressés. '\nMoral de la història per a Hasselbeck: no us deixeu pel cap amb un tee-off de Walters.\nUna sortida sorpresa\nStar Jones va assumir les coses de les seves pròpies mans quan, el juny del 2006, va interrompre el programa per anunciar la seva sortida La vista a l’aire, molt per a la sorpresa dels seus companys. Va dir a l'audiència i als seus amfitrions visiblement commocionats que el programa es dirigia en una direcció diferent i que no tornaria a la desena temporada. 'No estic segur del que manté el futur' ella va dir, 'Però estic absolutament segur de qui manté el futur'.\nEls espectadors especulaven sobre la veritable naturalesa de la sortida de Jones. Walters després ho va explicar The New York Timesque feia mesos que estava en obres i que els productors van decidir no renovar el contracte de Jones a causa de les reaccions negatives de l'audiència davant d'ella. No obstant això, Walters va afirmar que el pla era anunciar la seva sortida junts.\nAnn Coulter afirma que els republicans són més simpàtics als negres\nL’autora conservadora i personalitat mediàtica Ann Coulter s’ha creat un nom per a si mateixa promovent idees inflamatòries. Va seguir el curs durant una aparició al setembre de 2012La vistapromocionant el seu llibre Mullat, iopinaque els liberals són culpables de 'combatre raça' i que la majoria de partidaris de la segregació eren liberals.\nGoldberg va desafiar les seves teories. 'Si parleu de carrera, almenys sabeu de què parleu? Digue'm quant saps de ser negre. '\nCoulter va respondre que el seu llibre no es tractava de gent negra, sinó de liberals blancs que no es preocupaven de negres. SegonsThe Huffington Post, Coulter es va combatre amb els seus decrets sobre liberals i negres, mentre que Goldberg va seguir sentint visiblement angoixat per les seves declaracions i va acabar sagnant per haver cridat els pensaments de Coulter 'toros ***'.\nlana es va trencar\nJoy Behar insulta les infermeres arreu\nUn grup de persones a les que realment no voleu enyorar és la comunitat infermera, tal com va descobrir Behar el setembre de 2015. Quan el grup va veure un clip de la senyoreta Colorado donant un discurs al concurs de Miss Amèrica amb el seu uniforme de la seva infermera, Behar va abandonar, 'Per què té l'estetoscopi d'un metge al voltant del coll?'\nSegonsNosaltres setmanalment,la resposta de les xarxes socials va ser gairebé immediata, i les infermeres van crear un hashtag #NursesUnite i van demanar disculpes per a Behar, i van assenyalar que tots els professionals mèdics porten regularment estetoscopis. L'American Nurses Association també va respondreVa publicar un comunicat que derivava a Behar per haver utilitzat 'la seva plataforma i la influència nacional per burlar-se de la competidora de Miss Amèrica, Kelley Johnson ... com si Johnson portés un vestit'.\nProbablement heu predit fins ara que Behar es va disculpar, dient: 'Va ser simplement estúpid i desatenent per part meva'.\non viu Michael Jordan


Col farcida amb flam de Gruyère sobre salsa de pastanaga - Formatges de Suïssa\n4 fulles petites de col verda\nFlam de Gruyère:\n150 g de Gruyère madur, ratllat, 2 ous, 1 dl de nata, 2 culleres d'herbes picades, per exemple anet i cerfull, 1/2 cullereta de sal, pebre\n300 g de pastanaga, pelada i tallada a daus, 2 culleres d'arròs de risotto, 3 dl de brou de verdures, 1 cullereta de suc de llimona, 1 cullereta d'oli de sèsam, sal, pebre, 30 g de mantega freda, a daus\nAnet per decorar\nEscaldar les fulles de col verda, passar-les per aigua freda, escórrer i assecar.\nPer als flams, barrejar els ingredients.\nFolrar les tasses amb les fulles de col i abocar-hi la barreja de flam. Col·locar-les en un colador i coure-les al vapor en una cassola tapada durant 15 minuts.\nPer a la salsa, coure la pastanaga i l'arròs amb el brou fins que quedin tous. Barrejar uns minuts, tornar a escalfar, condimentar amb suc de llimona, oli de sèsam, sal i pebre, i incorporar-hi la mantega freda.\nTreure els flams de les tasses i col·locar-los en plats calents. Guarnir amb la salsa i anet.


Sant Pere 2002\nDissabte. Dia de pujada Diumenge primer de maig.\n05.00 h. Despertada\n08.00 h. Sortida de Catí (Església)\n08:30: Sortida Peiró L'Avellà\n09.30 h. Arribada a L'Avellà\n11:30 h. Sortida de L'Avellà\n13:00h. Arribada a Salvassòria\n14.15 h. Arribada a la Llècua\n15.15 h. Sortida de La Llècua\n16.40 h. Arribada al mas de la Pinella\n18.00 h. Arribada a l'Hostal de la Roja\n19.30 h. Arribada a Sant Pere\n08.00 h. Despertada. Sortida de l'ermita de Sant Pere\n09.30 h. Arribada a la Mare de Déu de la Font\n12.30 h. Sortida de la Mare de Déu de la Font\n13.45 h. Arribada al Coll d'Ares\n14.15 h. Arribada a Ares\n14.45 h. Sortida d'Ares\n16.30 h. La "berenadeta"(Mas d'Estaca)\n18.00- Alt de la Costa del Moltó\n19:00h Arribada al Planet Verd\n20.00 h. Arribada a Catí\n22.00 h. Processó de les torxes\nAquests horaris són indicatius.\nCatí - L'Avellà: 5,6 Km\nL'Avellà - Llècua: 8,2 Km\nL'Avellà - Les Covetes: 2,0 Km\nLes Covetes - Salvassòria: 2,3 Km\nSalvassòria - Llècua: 3,9 Km\nLlècua - Pinella: 4,2 Km\nPinella - Sant Pere: 8,0 Km\nPinella - Mas de Tosca: 2,2 Km\nMas de Tosca - Hostal de la Roja: 2,6 Km\nHostal de la Roja - Pinà de Benicabó: 805 m\nPinà de Benicabó - Sant Pere: 2,4 Km\nDISSABTE: 26,0 Km\nSant Pere - Mare de Déu de la Font: 4,4 Km\nMare de Déu de la Font - Ares: 5,2 Km\nMare de Déu de la Font - Coll d'Ares: 4,0 Km\nColl d'Ares - Ares: 1,2 Km\nAres - Catí: 17,4 Km\nAres - Mas d'Estaca: 6,3 Km\nMas d'Estaca - Planet Verd: 6,6 Km\nPlanet Verd - Catí: 4,5 Km\nDIUMENGE: 27,0 Km\nTOTAL DISTÀNCIA DOS DIES: 53,0 Km\nDistàncies calculades amb GPS\nITINERARI AMB GOOGLE MAP I GPS\nL'itinerari segueix un sentit circular contrari a les agulles d'un rellotge.\nA les cinc del matí, els cantors de la romeria amb alguns dels músics de la banda comencen la despertada des de la plaça de l'església, recorrent tot el poble, fins el carrer Major, davant de l'ajuntament.\nSeguidament entren en un bar del poble on esmorzen a base de formatge, xocolata, brull i llançadora. Per beure hi ha aigua de l'Avellà, moscatell i barreja.\nDe Catí a l'Avellà\nS'inicia la rogativa a l'església parroquial de l'Assumpció de la Mare de Déu.\nL'església (segles XIII-XVIII) és del tipus de nau única i presenta uns trams definits per arcs apuntats i pilastres que els suporten. Hi afegiren capelles laterals com la de la Comunió, on es poden apreciar les artístiques pintures al fresc que la decoren. Conserva el retaule de Jacomart (segle XV), valuoses peces d'orfebreria i relleus escultòrics de fusta procedents del cor.\nAmb el so de les campanes al vol i del cant de les lletanies dels sants els pelegrins fan la sortida per la porta de la plaça de l'església. Continuen pel carrer Nou, les places de Dalt i de Baix fins arribar a la capella de Sant Vicent situada damunt de la font del seu nom.\nPel carrer de Santa Anna fan cap al peiró on s'inicia el camí de l'Avellà.\nDes del peiró es pot veure, quasi a un tir de pedra, l'ermita de santa Anna amb porxo (segle XV), que fou restaurada el 1975.\nPujant a L'Avellà\nEntrant a L'Avellà\nA partir del peiró la rogativa deixa de desfilar en processó i aquells pelegrins que tinguen muntura esperant-los poden fer-ne ús.\nAquest trajecte, de 5 quilòmetres, el fan per carretera asfaltada. Després d'haver recorregut els 330 metres del túnel formen de bell nou la processó i entren a l'Avellà, per l'albereda fins arribar dins l'església.\nL'ermita (segle XVI) té adossada l'església (segle XVIII) totalment decorada per artístiques pintures al fresc de Pasqual Mespletera. Aquestes pintures demanen una urgent restauració, sobretot, les de les parets laterals. A l'església celebren la santa missa.\nSortint de l'ermita de L'Avellà\nDe L'Avellà a Salvassòria\nDe L'Avellà a la Salvassòria\nDe L'Avellà mamprenen el camí per davant de la planta embotelladora de l'aigua mineromedicinal de l'Avellà, declarada d'utilitat pública per Reial Decret de 25 d'abril de 1928. El camí, de senda, fa una baixada pronunciada. A dreta i a esquerra hi ha boscos d'alzines que els donen ombra. La senda s'ha convertit en un barranc de cudols que han de patir un bon tros fins estar prop del mas de les Covetes on es trova actualment la ramaderia de bous braus anteriorment del Mas de Lozano o del Barranc. Continuen per la pista que du al mas de Lozano i la deixen per seguir el camí que els du al mas de Salvassòria.\nRepartiment del rapé\nDesprés de creuar el barranquet de Salvassòria comencen una petita costera. Un dels cantors ha d'acudir ràpid fins a la creu per, en arribar a la carrasqueta, repartir el rapé. Una mica d'aquesta pols de tabac col·locat al nas produeix l'esternut. Quan han passat els que van a peu, el segon cantor li fa el relleu en la repartició del rapè als pelegrins que van en muntura.\nQuan arriben a l'era del mas de Salvassòria es detenen mirant l'ermita de Santa Llúcia, situada just darrere del mas i a més alçada.\nAquesta església fou parròquia i en l'actualitat encara conserva els tres arcs que sostenien la teulada, part de l'espadanya i les parets. A la paret sud es troba l'artística portalada romànica amb dues arquivoltes que descansen sobre capitells decorats amb palmeretes i fulles d'acant (segle XIII).\nA la Font de Salvassòria\nA la costa de la Llècua\nDe la Salvassòria a la Llècua\nSeguim el camí cap a la font de Salvassòria, on el camí comença a enlairar-se.\nEl camí de pujada només permet el pas d'un en un. Per poder passar, moltes branques de les alzines són empentades per les muntures. El camí és un continu zig-zag mentre van guanyant altura. La manca d'arbres, en el tram final de la costa, indica que es troben a més de mil metres sobre el nivell del mar. Al final de la pujada es descobreix una gran planícia i caminant per ella, seguint el camí, arriben al llogaret de la Llècua.\nDalt de la costa de la Llècua\nEntrant a la Llècua\nLa Llècua té església i cementiri perquè va passar a ser la parròquia que va substituir a la de Salvassòria. L'església (segle XVIII) conservava una de les campanes més antigues de la província.\nDe la Llècua al mas de la Pinella\nAquest trajecte és quasi tot pla. Una part es fa per carretera, asfaltada recentment, i l'altra per una planícia pedregosa. A la sortida, i mentre es va per carretera, els voltants són de terres aptes per al cultiu de cereals, encara que ara n'hi hagen d'ermes. No hi ha arbres o, si hi ha, són aïllats.\nQuan es travessa la portera per agafar el camí que els porta al mas de la Pinella sembla que caminen per camp a través, ja que el camí tot just es distingeix. Els voltants són una continuïtat d'herbes de fred, com el coixinet de monja o eriçó, que creix als llocs on les pedres planes permeten mantenir una mica de terra. Uns instants abans d'arribar al mas creuen un xicotet bosc d'alzines i per un camí pedregós s'acosten al mas de la Pinella.\nDel mas de la Pinella a l'hostal de la Roja\nAixí que se surt del mas de la Pinella s'han de col·locar en fila per anar pel costat d'uns camps sembrats de blat. Van per una senda de terreny pla i erm. Vorejant el barranc d'en Xerra passen molt prop del mas de Tosca. Després de creuar la rambla de la Canà per on s'ajunten els termes de Morella, Ares i Castellfort caminen pel mig d'uns pinars per arribar a la carretera asfaltada que els du a poca distancia de l'hostal o venta de la Roja.\nLa processó de Sant Pere a l'arribada a la Pinella (Ares).\nDe l'hostal de la Roja a l'ermita de Sant Pere\nAbans d'arribar a l'hostal de la Roja deixen la carretera asfaltada per la esquerra i van a buscar la pista del mas de Benicabó. La pista va pel mig d'una pineda durant vint minuts. Aquesta pista s'abandona per una senda que els du a l'altra part del barranc, poblada d'alzines.\nDes d'allí fins a l'ermita de Sant Pere van pujant per una estreta i zigzaguejant senda amb escalons pedregosos o pendents argilosos en les aigües han fet grans soles pel mig. El tram final, quan j a no queden arbres, i el camí pedregós més s'enlaira, té unes revoltes tan retorçudes que semblen impossibles de superar-les. No obstant això, no mai s'ha quedat cap pelegrí sense haver-les vençut. Tots han arribat a l'ermita de Sant Pere situada a 1.282 metres sobre el nivell del mar.\nAbans de la costa de Sant Pere\nA la costa de Sant Pere\nL'ermita de Sant Pere (segles XIII-XIV) és de planta rectangular d'una sola nau amb quatre arcs apuntats i absis pentagonal. L'accés és per la porta situada als peus, formada per un arc de mig punt dovellat. Té una segona porta de tradició romànica amb imposta decorada amb temes vegetals. El paviment de cudols enroscats forma figures i mosaics d'una excel·lent qualitat. És monument historicoartísitc (DOGV 17-09-1984).\nAcabats els actes celebrats dins de l'ermita té lloc la repartició dels fesols i arròs als pelegrins.\nA l'arribada a Sant Pere\nA l'ermita de Sant Pere\nCiri de la Rogativa de Catí a Sant Pere de Castellfort en l'ermita.\nA Sant Pere\nFesols i arròs a la Marededéu de la Font\nDe l'ermita de Sant Pere a l'ermita de la Mare de Déu de la Font\nEl segon dia comencen el camí de tomada o de baixada. Des de l'ermita fins que es troba la carretera de Castellfort és un camí de terra i pedra. La resta del trajecte el fan tot per la carretera asfaltada que els condueix al santuari de la Mare de Déu de la Font.\nEl santuari és monument historicoartístic (BOE 16-071979). l'església actual és del segle XVII, d'una nau, sense capelles amb voltes cairades i llunetes i porta única lateral que dóna a la plaça tancada. Als peus conserva la font i l'antiga capella, molt menuda amb elements gòtics.\nSortida de la Marededéu de la Font\nDe la Marededéu de la Font al Coll d'Ares\nDestaca un edifici del segle XVI, amb una escala lliure i exterior d'accés al saló més representatiu del santuari. Aquest saló té una decoració pictòrica, amb predomini del dibuix en negre on es representen escenes de la vida de Jesús i de Maria.\nEn aquesta sala pintada es reben les almoines i col·laboracions econòmiques per a la celebració de la rogativa. També s'hi proclamen els cantors i portadors de la creu i bandera de l'any següent.\nDe l'ermita de la Mare de Déu de la Font a Ares\nEl primer tros el fan per carretera asfaltada fins que creuen el barranquet de la Mare de Déu de la Font que passa per davant del mas del Sol del Barranc. Allí continuen pel camí de Castellfort a Ares. Creuen la rambla de la Canà i la carretera per caminar per la mateixa Canà d'Ares. Aquest tram es pla, ample i sense arbres. Poc després van vorejant el barranc del Coll, de vegades per la dreta, d'altres per l'esquerra. Quasi sense adonar-se de la pujada, prou costeruda en el seu tram final, fan cap al coll d'Ares.\nUna vegada allí, en poc més d'un quilòmetre i per la carretera asfaltada arriben a Ares, a l'església dedicada a l'Assumpció, recentment restaurada.\nDel Coll d'Ares a Ares\nD'Ares al mas d'Estaca\nLa sortida d'Ares la tan per la pista de l'antic camí de Catí. Passen per la font dels Regatxols. Si des d'allí alcen la vista poden veure una de les neveres on els antics guardaven la neu de l'hivern. Seguint endavant passen pel costat del mas de la Masada i un poc després poden veure els bous braus de la ramaderia allí instal·lada. El camí és una pista de terra, ampla que va ascendint per a descendir poc després. Abandonen aquesta pista per l'esquerra, i per una senda estreta i, davallant, travessen un bosquet de roures i altres arbres per fer cap al fons del barranc dels Prats. El creuen i continuen en direcció al mas d'Estaca. Aquest trajecte és dificultós perquè caminen per damunt de lloses de pedra i cudols del barranquet que han de seguir fins arribar a la "berenadeta".\nA la berenadeta\nDe la berenadeta al Planet Verd\nDel mas d'Estaca al planet Verd\nDe la "berenadeta" han d'anar una mica costa per amunt i arribar a una carretera asfaltada recentment. Després de seguir-la uns moments l'abandonen per anar a seguir un camí que els porte fins l'alt del Moltó. En aquest trajecte de pujada contínua tampoc no hi ha arbres. La vegetació és la que correspon a zones gelades, pedregosas i de poca terra. Des de l'alt del Moltó queda a l'esquerre el peu de la Nevera i allà al fons es veu Catí. Abans cremaven uns coixinets de monja o unes argelagues per fer fum i d'aquesta manera avisar el poble de la tomada de la rogativa. A Catí, en veure el fum des del campanar, tocaven les campanes per avisar que ja prompte seran a casa. Ara, com que hi ha perill d'incendi, aquestes "fumadetes" no es fan.\nLa baixada l'han de fer en fila, d'un en un, perquè la senda es xicoteta i perillosa. Quan han baixat un bon tros comença el bosc d'alzines que també han de passar-lo en fila. Quan el bosc s'acaba la senda va pel mig de matolls. Finalment arriben a un erm gran on són rebuts amb botelles d'aigua de l'Avellà. Són al planet Verd, a un tir de pedra del mas de Jaume Vicent.\nAl Planet Verd\nDel Planet Verd al Gatellà\nDel planet Verd a Catí\nEl trajecte el fan per un camí que davalla suaument fins al pont on té l'entrada el mas de Gatellà des de la carretera. Una vegada a la carretera ja no la deixen fins que arriben a Catí. Al peiró de la Font Vella hi ha un munt de gent esperant-los. Deixen les muntures a alguns familiar i tan la resta del trajecte fins arribar a la que era la primera casa del poble. Van coberts per les capes, amb dues files, i cantant amb forces renovades l'antífona O vere Deus.\nDel Gatellà a Catí\nMés tard, a l'hora convinguda, tres tocs de campana convoquen la gent davant del centre recreatiu. Abans els romers han passat a recollir les torxes. Els quatre romers de més edat que hagen completat tot el recorregut de la romeria es revesteixen amb roquets i són els portadors de la peanya de Sant Pere. El romer de major edat es col·loca davant a la dreta. Al seu costat, davant a l'esquerra, el segon de més edat. Darrere a la dreta el tercer romer en edat i el més jove dels quatre es col·loca darrere a l'esquerre. Els cuiners es fan càrrec de les quatre crosses per al descans de la peanya. Els dos nois més joves que han fet el recorregut complet ocupen un lloc destacat davant de la peanya portant un ciri encès.\nEl recorregut de la processó és al contrari de la resta de processons de l'any, comença per la Raval, carrer San Roc, carrer Llarguer, Plaça de Baix, Plaça de Dalt fins arribar a la Plaça de l'església.\nEn acabar, s'apaguen les torxes i s'entra a l'església cantant l'O vere Deus.\nLa romeria es conclou fins l'any vinent amb un fort esclat de... Visca Sant Pere!\nEls quatre romers més vells\nEL RITUAL DE CATÍ\nUn estudi d'antropològia musical històrica.\nUniversitat de Provence\nDoctorat de Lletres i Arts.\nDavall la direcció de Bernard Vechionne.\nTesi de Michelle Batorski sobre la romeria de Sant Pere\nPerfil de la Romeria de Sant Pere\n© Pàgina creada per Joaquim Carbó Miralles , 2000\nFotografia: Càmera Digital.


Les xarxes s’omplen de paraules per Sant Jordi\nLes xarxes s’omplen de paraules per Sant Jordi NNota Informativa\n/ Centenars de persones d’arreu del territori participen de la iniciativa «Per Sant Jordi, una paraula!» / L’adhesió d’entitats supera el centenar\nLes xarxes socials més populars s’han omplert de paraules aquest 23 d’abril. Els usuaris han escollit el seu mot preferit i l’han penjat emprant l’etiqueta #parauladesantjordi. La gran majoria han explicat el perquè d’aquesta elecció. Això responent a la iniciativa de la Direcció General de Política Lingüística «Per Sant Jordi, una paraula!» que convidava a triar una paraula i fer-la pública. La campanya estava subjecta a adhesions per part d’entitats. Han estat més d’un centenar les que s’hi han afegit i la llista es pot consultar al web de la Direcció General (dgpoling.caib.es).\nLa presidenta del Govern, Francina Armengol, ha estat de les primeres en sumar-s’hi triant la paraula aferrada. Tots els consellers de l’executiu també han volgut participar-hi. Martí March, a través d’un vídeo, ha explicat per què ha escollit el mot safareig. El vicepresident Juan Pedro Yllanes ha optat per retrobament, mentre que la consellera Fina Santiago s’ha decantat per calabruix. Els consellers Pilar Costa i Marc Pons han escollit sipar i coratge respectivament. Per la seva banda, la secretària autonòmica Agustina Vilaret ha triat bauxa. Des d’altres institucions també s’han sumat a la iniciativa. Així, la presidenta del Consell de Mallorca, Catalina Cladera, ha triat la paraula confiança. A l’Ajuntament de Sant Antoni de Portmany s’han decantat per solpost, al de Manacor per llibre mentre que al de Ciutadella ho han fet per amorosia.\nDes de la societat civil, els usuaris han optat per diverses fórmules per donar a conèixer quina paraula han escollit. Periodistes, artistes, representants polítics, empresaris o investigadors han participat de la iniciativa. Així mateix, s’ha creat una cadena on els usuaris s’anaven reptant mútuament per participar-hi. Una gran diversitat de persones, entitats i paraules són el resum d’aquesta iniciativa.\nLa federació PIME ha comunicat que la seva tria era junts i ho ha fet a través d’un vídeo del seu president, Jordi Mora. L’agenda K-Lenda, d’Eivissa i Formentera, s’ha decantat per mollerec. El sindicat UOB ha escollit el mot dignitat i l’Il·lustre Col·legi d’Advocats de les Illes Balears ha optat per la paraula drets. Des del Col·lectiu Es Fibló de Llubí s’han decantat per serendipitat i el Col·legi Oficial d’Infermeria de les Illes Balears ha triat el mot confiança. El PSIB-PSOE s’ha decantat pel verb llegir i Mallorca Lliure ha optat per llibertat.\nPoemes, vídeos o gloses han acompanyat les explicacions. L’associació cultural Glosadors de Mallorca ha anat compartit gloses al seu perfil durant tot el dia. L’Institut d’Estudis Eivissencs ha apostat per dues paraules pitiüses com reminyola i llemicons. El filòleg i músic Isidor Marí ha optat per autodeterminació mentre que la periodista Mayte Amorós s’ha decantat per comboi. L’escriptor i divulgador Antoni Janer ha dit que eufòria era el seu mot escollit, la poetessa i cantant Glòria Julià ha optat per amarat i el músic Joan Carles Villalonga ha triat sacardiu.


EÒLIA - TALLER DE DANSA BARROCA - Eòlia ESAD\nPàgina inicial/EÒLIA – TALLER DE DANSA BARROCA\nEÒLIA – TALLER DE DANSA BARROCA\n29 abril, 16:30 − 19:30\nTaller d’escena i dansa barroca per a intèrprets, músics i ballarines amb Tanja Skok.\nAquest taller pràctic de 3 hores de treball escènic oferirà una iniciació al codis presents al moviment, gestualitat i danses de finals del segle XVII i principis del XVIII, comunment coneguts com a dansa barroca.\nEl vocabulari específic de la dansa està directament relacionat amb la cort de Lluis XIV de França. El mateix rei era un excel•lent ballarí, i no cal dir que la dansa, com a forma artística tenia un paper immensament important a la seva cort, i estava estretament relacionada amb la música, el teatre, l’òpera i l’etiqueta general de la cort.\nAvui en dia, l’aprenentatge de les formes bàsiques de la dansa barroca ens ofereix una finestra a la pràctica escènica històrica, que es pot utilitzar com a reconstrucció de les primeres formes de teatre, dansa o música, i també com a font apassionant per a una nova inspiració creativa.\nLa classe està pensada per a intèrprets, ballarines, músics i tots els interessats en les formes antigues de les arts escèniques. No és necessari tenir nocions de dansa.\n16:30 − 19:30


Biblioteca Montserrat Roig de Martorelles: AVUI CONNEXIONS POÈTIQUES A LA BIBLIOTECA\nAVUI CONNEXIONS POÈTIQUES A LA BIBLIOTECA\nEl músic de la Elèctrica Dharma Lluis Fortuny i la Escola de Poesia de Martorelles, ens ofereixen unes sessions de petit format, on imatges i poemes es fusionen amb instruments en directe i una taula de Dj.\nConnectar tres formes d'expressió en un sol espectacle. Fusionar els cants africans amb la guitarra del Hendrix i els poemes de Salvat Papasseit. El so de la cobla amb els cants gregorians, els poemes de Joana Raspall o Josep Fortuny i la música dels Beatles. Mompou, Brossa, electrònica, poesia clàssica i contemporània, world music.\nTot pot connectar-se. Tot és trobar el punt de connexió.\nPublicat per Biblioteca Montserrat Roig a 11:28


Us animem a participar a la Jornada de la Ciència! | Escola El Farell\n← Engeguem el LECXIT\nEls alumnes de P-4 han fet jocs cooperatius →\nUs animem a participar a la Jornada de la Ciència!\nPublicat el 14/10/2015 per Emma Cobo Yáñez\nMolt aviat celebrarem la Jornada de la Ciència. Aquest curs tindrà lloc els dies 18 i 19 de novembre de 2015. El dimecres, 18 de novembre, es destinarà a educació infantil i cicle inicial i el dijous, 19 de novembre, a cicle mitjà i superior. L’any passat vam gaudir de la col·laboració d’algunes famílies i, vist l’èxit que van tenir, us volem demanar novament la vostra col·laboració.\nTotes les famílies que vulguin fer alguna proposta relacionada amb l’àmbit científic: xerrades, experiments, observacions, pràctiques,… seran benvingudes! No cal ser un/a expert/a en la matèria, l’important són les ganes de participar i l’aportació d’experiències noves.\nQui estigui interessat/da, pot fer arribar la seva proposta al correu electrònic de l’escola, o bé a algun dels membres de la comunitat científica i matemàtica (Rosa Basagaña, Jordi Vila, Raquel Nieto i/o Míriam Rodríguez).\nAgrairíem que ens ho comuniquéssiu abans del 21 d’octubre, donat que a la primera circular informativa que us vam fer arribar us vam donar com a termini el 9 d’octubre.\nAquest article s'ha publicat dins de Escola, General i etiquetat amb Jornada de la ciència. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Fotografia de l'acte d'avui\nL’Ajuntament de Girona ha tancat aquest matí la segona edició del programa “Joves en Acció” amb la celebració d’un acte de cloenda per a l’alumnat a la Masia de Can Po. La iniciativa, que ofereix itineraris d’acompanyament integral a joves d’entre 16 i 21 anys perquè puguin accedir de nou al sistema educatiu reglat, està finançada amb fons municipals, i s’emmarca dins el Programa Girona Actua. El projecte es coordina des del Servei Municipal d’Ocupació i l’execució la duu a terme la Fundació Privada Obra Social Comunitària Bellvitge (OSCOBE).\nEn el marc de l’activitat, l’equip responsable del programa ha entregat diplomes als nois i noies que durant vuit mesos han rebut formació professionalitzadora en quatre especialitats diverses, la d’auxiliar sociosanitari, la d’auxiliar de cuina, la d’auxiliar de comerç i la de jardineria. Al llarg del curs també han realitzat formació en informàtica i noves tecnologies. En aquest camp, destaquen els tallers de creació de videojocs amb el programa RPG Maker i els tallers de robòtica amb Lego Mindstorms Education EV3.\nUn altre dels eixos formatius del curs ha estat el de treballar les competències i habilitats personals mitjançant l’activitat física i esportiva, una pràctica que s’ha dut a terme tots els divendres al Pavelló Municipal d’Esports Santa Eugènia-Montfalgars. Finalment, la darrera fase del programa s’ha centrat en la realització de pràctiques en empreses del sector de la jardineria, el comerç i els esports, i hi ha participat un total de 7 alumnes.\nDel total de 19 joves que han fet el curs, 13 nois i 6 noies, 9 han realitzat l’itinerari formatiu complert i la majoria seguirà formant-se de cara a l’any vinent.\nMentre que dels nois i noies que no tenien el graduat, tres s’incorporaran el setembre als Programes de Formació i Inserció de Jardineria de l’Institut Narcís Xifra i Masmitjà; un continuarà els estudis de Graduat en educació secundària (GES) al Centre de Formació d’Adults (CFA) Les Bernardes; cinc ho faran al CFA Nou Girona, i tres entraran també en aquest centre però per estudiar català. Precisament per afavorir el retorn al sistema educatiu dels joves, el programa ha establert una col·laboració amb el CFA Nou Girona, que ha impartit 130 hores de docència en l’àmbit de la comunicació i l’àmbit cientificotecnològic.\n“Joves en Acció” va néixer amb l’objectiu d’oferir un itinerari personal d’acompanyament integral al col·lectiu de joves d’entre 16 i 21 anys que han abandonat prematurament l’educació secundària obligatòria o bé l’han finalitzat amb o sense l’obtenció del graduat en educació secundària i que no estan preparats per a la incorporació immediata al mercat de treball. La intenció de l’Ajuntament és treballar de manera transversal l’orientació i tutorització individual, grupal i familiar d’aquests gironins i gironines, de manera que es pugui seguir l’evolució de cadascun d’ells durant l’execució del projecte i que es pugui definir així de forma més acurada un itinerari formatiu adequat per a cada individu.\nPodeu consultar tota la informació de la iniciativa al web del Servei Municipal d'Ocupació.


Edición del domingo, 09 octubre 2016, página 35 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del domingo, 09 octubre 2016, página 35\nDIUMENGE,9OCTUBRE 2016 OPINIÓ LAVANGUARDIA 35 Històriadela‘Història’ Dosmesosdesprésdel’únicareunió de Josep Tarradellas ambJaume Vicens Vives,Josep Plavaxerrarduranttresdiesambel president de la Generalitat al’exili. Finals del 1959, principis del 1960. L’historiador Vicens,49anys,haviafetelcimcomafigu ra civil. Tarradellas, sol iamb les antenes connectades aCatalunya,entenia 60iesperavaacumulantsagacitat. Només una mica més gran, Pla ja era el primer escriptor català iun intel·lectual de referència per a personatgesinfluentsdel’altabur gesia local.S’havien reconegut, tots tres, com abèsties polítiques i reflexionaven sincronitzats sobre la millor alternativa que el catala nismehavia de bastir per afrontar elfinaldeladictadura. Aquest és el vector que va posar en marxa unes dinàmiques que, entrealtres accions, desemboca renenlaredacciódel’agrailúcida Història de La Vanguardia de Ga ziel. Eren, ahir com avui, batalles pelpoder:elminotaurequeelsca talansdesconeixien, segons el Vi cens de Notícia de Catalunya.Un poderenfase de mutació perquè l’economiaespanyolahaviainiciat una etapa intensíssimademoder nització. Durant 23 hores Pla iTarrade llas parlaren de tot. Des del finan çamentdelasevaoperaciópolítica –talvegadaviaDomingoVallsiTa berner, cap de la burgesia catala na– fins alarenovació de l’econo miaenelcontextdeldesarrollismo. La conspiració arrencaria amb el lideratge consorciat de Vicens i Tarradellas, ampliat després amb unequipmoltreduït.Del’exili,de iaTarradellas,noespodiaconfiarenningú. Elscòmplicesseriendelrovelldel’oudela indústria: l’economista Joan Sardà –emi nènciagrisadelPlad’Estabilització–ielfi nancer Manuel Ortínez–eminènciagrisa delscotonerscatalans–.Nopodienniima ginarqueVicens–“elmillorsoldatambquè comptavaavuidiaCatalunya”,Tarradellas dixit–moririaalcapdepoc.Peròladinàmi capelcanvis’haviaposatenmarxa. Pertalqueenlanovaconjunturaelscoto nersconquerissininfluènciaalscentresde poderespanyol,Ortínezvaelaborarunpla perquèesconstituïssinenlobby.Unadeles iniciatives era tenir un diari. Escolliren un saldo, ElCorreoCatalán,que al cap de poc esdevinguéunacapçaleranotable.Erauna altralluitapelpoder,enaquestcaspelquart poder.L’èxitdel’operació,enaquestpunt, passava per arrabassar l’hegemonia a La Vanguardia,enhoresturbulentesarrandel cas Galinsoga –el director imposat, més franquistaqueFrancomateix–.Enlabata llaPlahijugariafort.Teniafantasmespen dentsambeldiaridelsGodó,sobretotelde ladirecció(quevavolerfersesevaquanel 1939 havia entrat alaBarcelona derrotada amb l’exèrcit d’ocupació). Si podiaanarhi alacontra,hianiria. “Jo no tinc cap força per res”, escrivia aOrtínez aprincipis del 1960,“però cregui que m’agradaria de te nirne per provocar aquest desplaçament –per petit que fos”. Col·laborà al Correo, mentre ho feia a Destino,ialhora va posar en joc una estratègia que dominava amb mésbrillantorqueningú:l’úsinteressatdel relathistòric. Quan el1958 vapublicarelsprimersho menots,Plaelsvapresentarcomfragments d’unesmemòriesquemainoescriuria.Pe ròaviatvaentendreque,abandadesituar loalcentred’unmón,elsretratsli permetrien combatre pel seu po der.Enelcasd’EspriuoSagarra,és claríssim. Si els primers, els mi llors, elsvaescriure de memòria, elsposteriorselsvaelaborarapar tir d’un qüestionari perspicaç adreçat als interessats. Amitjan 1961 va decidir retratar Ramon Godó –l’empresari que va donar formaaLaVanguardiamoderna–. Plasabiaquiteniaenterradalami llormunicióperprofanarelseure cord:unhomeferitdelmónd’ahir. Imalgrat que s’hi va resistir, Ga ziel–elgrandirectord’aquestdia ri–varespondreamblaplomasu cadaaltinterdelavidaamargaiun ull a Servitud de Puig iFerreter. Pla es va limitar atranscriure les sevesrespostes,comvadocumen tarManuelLlanas.Eraunabomba quel’editorCruzetnovoliapubli car,quePlavapensarquefariaes clatarquanelCorreuestrenésno va maquinària, però que quedaria gairebéquinzeanysalcalaix. Amb aquella iniciativa, com un dany col·lateral, Pla havia reobert unaferidaqueGazielnohaviaaca bat mai de suturar. Una ferida infligidadurant la guerraielmo ment més sinistre de la postguer ra. Les seves respostesalqüestio nari serien la base d’un assaig de justificació,revenjaimissió.Quan revisava les Meditacions en el desert en va extreure unes pàginesper acabar de mun tar el manuscrit que J.B. Cendrós va dur a l’editorial Aymà. El rumordelaseva exis tència,m’explicaLluísPermanyer,vaarri baral’edificidelaportagiratòria:Horacio SáenzGuerreron’estavaalcas. El1964moriaGaziel.Alcapdesetanysla Història es va imprimir aParís. L’original l’haviacustodiat Josep Benet, l’encarregat dedurloaFrançavaserAmadeuCuitoiel vanrebredosjovestarradellistesquetreba llaven en una editorial finançada d’estran quisperJordiPujol.Elsexemplarsvanen trarclandestinamentaCatalunyaalamot xilla d’excursionistes. Una nova batalla. Unaaltra.c Vaya semanita!”, per usar eltítoldelprogramad’humord’ETB. Ilacita no és fútil,perquèles notícies d’a questa setmana,començant per l’aquelarresocialista,continuantamb el presumpte retorn dels braus, al·lu cinant amb els black boys,ireblant amb el Constitucionaliles seves des traladesatot el que fa olor de català, donen per auna gran sèrie d’humor. Humor al’espanyola, de traç gruixut, allunyat de tota temptació britànica. És tal l’acumulació de despropòsits que els guionistes de la humorada, des del Polònia,fins a El intermedio, passant per El Jueves, Mongolia iet cètera, s’han fet l’humor asobre. Poc calia inventar, quanlarealitat estava tan farcida d’aprenents de pallasso, còmics de províncies iacudits do lents. La setmana ha passat i, com que LesLuthiersassegurenquetottemps passat és anterior, albiro aquest diu menge d’octubre amb l’esperança d’iniciarunasetmanamenyspatètica. Encara que és una esperança fràgil, perquè la política espanyola en con junt s’ha convertit en un vodevil de baix sostre ipitjor fila, amb una me diocritatgeneral tan agosarada com estesa. Com era allò que no hi ha pit jor ignorant que un ignorantamb ini ciativa?Doncsn’estemfarcits.Imen treabundemendéusmenors,incapa çosdeveurehimésenllàdelaporpra iels lluentons, no entreveiem cap es tadistacapaçdesomiarhoritzonsllu nyans. Fins itot aquells presidents d’abans,Felipesesdeien,queenaltre temps van semblar capaços de prota gonitzar la crònica del futur,s’han convertit en ínfimes caricatures del seu passat,feliçment delectats en l’obesitat mòrbida de la seva riquesa. Arasónconspiradorsdepacotilla,ala pacotilla d’un partit amb les tripes a l’aire. Imentrestant, ales poltrones de la Moncloa, hi habita un badall. Si mirem l’altra casella, ales terres de fiscalsiconstitucionals, la catego ria no s’eleva. Inoperquè no hi hagi intel·ligència en aquest planeta, que abunda en excés,sinó perquè han ac ceptat el paper de servitud al poder en lloc de tenir vida pròpia. Elpape rot que assumeix un Constitucional quefalafeinabrutadel’Executiu,ca paç de reduir eljoc democràtic auna simple repressió legal, éstan antolò gic com decebedor. Per descomptat, elméssagnantsempretéaveureamb Catalunya, perquè la unitat d’Espa nya és l’única veritat sagradaen aquest desert de veritats. Però fins i tot amb el “Santiago ycierraEspaña” calia imaginar que no es prestarien tanfàcilmentaaitalpapergroller.Isi la mirada salta alacasella fiscal, so bren paraules. La justícia està polititzada ilapolí tica és mesquina, mediocre ifosca, cosa que explica el patetismedela setmana,del mes idels darrersanys. Això està fatal, no sols perquè hi ha molts problemes en potència, sinó perquè no hi ha ningú amb alçada,al cim. Balzacvadir que la mediocritat no s’imitava.S’equivocava: és una plaga.c Revisió Com era allò que no hi ha pitjor ignorant que un ignorant amb iniciativa? Doncs n’estemfarcits Usosicostums Elstoroslligatsalaideadefestaésunarealitatcompletamentalienaalameva persona ialmeu sistemadevalors.Nomésunavegada vaiganaralmeupoble–iperquèeranou–a veureunavaquetaielsgalifardeusqueseli posaven al davant. M’hivaig quedarcinc minuts, alaprimera rebolcada vaig veure clarqueallònoteniacapmenadesentit. Puc entendre que hi hagi gent, fins itot molta, aqui li agradi aquesta classe de di vertimentique amés per aells –especial ment–siguiuntipusd’accióqueelsomplii donisentitalessevesvides.Iambaixòno diferencioelsqueesposendavantd’unto rodelsquesaltenenpatinet,oqualsevolal treestri,oelsquefancursesicabriolesamb motosicotxes. Lesculturesdelmónestanplenesdece lebracionsdedestresaquecomportenris cosinnecessarisiquevanagloriemonose gonsèpocaillocderesidència.Defetdels més destres en aquestamena de coses en femheroisnacionalsinoensaturemgaire aconsiderarelsvalorsquehihaaldarrere d’allò que és preuat en un momentdeter minat; ja sigui només, otambé, perquè té seguidorsi/odónadiners. Elquesíquediferenciaelstorosilesfes tivitats en què són protagonistes és que aquestesfanservirunanimalcomacentre de l’espectacle. Abanda de ser exposats a un tracte iauna situació que actualment topa amb una bona part dels valors impe rantsenlanostrasocietat. El patiment dels animals –per alguns el seu lluïment– ja no és compatible amb la vidadelsegleXXI;totiqueéscertqueen carahihagrausidistincionsdeltotarbitrà ries iinjustes entre tipusd’animals. Tal ment com entre les persones; deixant de banda però –per un altre dia– que sembla que hàgim avançatmés,enalguns aspec tes, en la presa de consciència ienlapro tecció dels animals que no pas en la dels humans. Totselsusosicostumsneixen,evolucio nenidesapareixen.Formapartdelfuncio nament de la societat iésamb les accions, –enaquestcas,anaralstoros–oinaccions decadaundenosaltresqueprovoquemel canvisocial.Elstorosjafatempsqueestan tocatsdemort,ialqueassistimésalarevi falla just abans de la desaparició.Éscert que el Tribunal Constitucionalels pot do narnovavidailapolíticamésencaraabase de subvencions, però en tot cas l’únic que esfaràseràallargarl’agonia.c Jordi Amat Pilar Rahola Cristina Sánchez Miret C. SÁNCHEZ MIRET, sociòloga Ambaquellainiciativa,com undanycol·lateral,Plahavia reobertunaferidaqueGaziel nohaviaacabatmaidesuturar JORDI BARBA


Canviar Full Moon\nEmpresa especialitzada en la gestió i construcció de projectes d'arquitectura des de Canviar fins a reformes variades, amb suport tècnic previ i durant l'execució d'una obra.\nRealitzem totes les gestions i tràmits de papers, tant de visats, com de permisos d'obres i donem suport en totes les fases de realització del projecte de Canviar.\nEl suport previ al desenvolupament del projecte és molt convenient per evitar futurs problemes amb la seva Canviar i és per això que hi donem molta importància al realitzar les fases prèvies a la realització del projecte.\nEls nostres constructors tenen experiència provada en la realització de Canviar i ja són molts els projectes que avalen la nostra capacitat.\nLes nostres especialitats són variades i inclouen Arquitecte tècnic per Obres / Reformes de Terrats / Disseny de Cuines / Reformes a Castellbisbal / Obres al Labavo / Remodelació de Jardins / Obres a Molins de Rei / Reforma de Jardí.


Inici - FECA - Construcció, ferreteria, bricolatge i jardineria\nConfirmeu el email:\nConfirmi la seva contrasenya:\nEls camps en negreta són obligatoris.\nPaís España Montenegro Serbia\nTransferència (Descompte del 2.00% sobre el total a pagar)\n-2% de descompte sobre el total de la seva compra.\nEl plaç d'entrega comença un cop rebuda la transferència al nostre banc.\nBanc de Sabadell ES8000815283390001110815\nLa Caixa ES7921000033170200740209\nLes dades facilitades per vostè, s'incorporaran i seran tractats en un fitxer amb la finalitat d'atendre la present relació i informar-li sobre notícies, productes i serveis futurs de la nostra Organització que poguessin ser del seu interès. Les dades no seran cedits a tercers. Ferret Casulleras S.L. (d'ara endavant, FECA) actua com a Responsable del Fitxer, amb domicili a Ctra Sant Martí, 2 -08720 Vilafranca del Penedès (Barcelona). Si ho desitja, pot accedir, rectificar, cancel·lar i oposar-se al tractament d'aquestes dades mitjançant escrit dirigit al responsable de seguretat, a l'adreça anteriorment citada. En compliment del deure informació contemplat en l'article 10 de la vigent Llei 34/2002, d'11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic, li comuniquem que el dinamitzador i gestor de continguts de la Web és FECA – Ferret Casulleras SL. L'esmentat domini d'Internet www.feca.cat, es troba inscrit en el registre corresponent, atenent a comunicacions dels usuaris i/o interessats en info@feca.cat.\nHe llegit i accepto les condicions d'ús i política de privacitat.\nDesitjo rebre informació sobre aquest espai web i els seus productes.\nIntrodueixi el text de la imatge:


LLEGIU UN FRAGMENT DE LA SEQÜELA CALL ME BY YOUR NAME - VIDA I CULTURA\nLlegiu un fragment de la seqüela Call Me By Your Name\nUn cop entreu al romàntic món assolellat de sol Truca’m pel teu nom , mai voldràs marxar. Per sort, André Aciman ha escrit una seqüela anomenada Troba'm; encara més afortunat, acaba de compartir un fragment abans del seu llançament a finals d’aquest mes.\nAmbientat 15 anys després que Elio (interpretat per Timothée Chalamet a l’adaptació cinematogràfica de Luca Guadagnino el 2017) i Oliver (interpretat per Armie Hammer) junts a Itàlia, Vanity Fair -publicat el fragment es recull a París.\nElio és un professor de música que finalitza una lliçó sobre Beethoven quan un senyor gran anomenat Michel li fa una visita. Deu estar radiant, narra. Quina manera tan bonica de sorprendre algú.\nLa parella es dirigeix cap a una cafeteria on coqueteja juganer i discuteix els perills de l’amor. Mentre reflexiona sobre les seves relacions passades (totes de curta durada), Elio admet que encara es preocupa per Oliver, que ara viu als Estats Units. Fa temps que no parlem, diu a Michel. Tinc la sensació que sospita que si mai escric no és perquè no m’importa, sinó perquè una part de mi encara ho fa i ho farà sempre, tal com sé que a ell encara li importa, per això ell tampoc mai escriu. I saber-ho és prou bo per a mi.\nDesprés de parlar més sobre l’amor, la relació de Michel amb el seu fill i la seva cita anterior el cap de setmana anterior, el duo torna a casa de Michel. Què meravellós haver dit per fi exactament el que tenia al cap des del diumenge passat, narra Elio. No em deixeu tornar a casa aquesta nit .\nLlegiu el fragment complet a Vanity Fair , i mireu enrere la guia d’André Aciman per escriure aquí una gran història d’amor.\nFind Me és el 29 d’octubre a través de Faber & Faber\nGaga va néixer així\nl'actor flash barry allen


Mapa amb les inversions previstes pel Consell de Districte 2\nAmb una extensió de 1,43 km2 i 21.745 habitants, el Districte 2 de Terrassa comprèn els barris de Ca n’Anglada, Montserrat, Torre-sana i Vilardell. En el darrer Consell de Disctricte s’han posat sobre la taula aquelles actuacions que s’han prioritzat per invertir dins del pressupost que l’Ajuntament els atribueix anualment. Són propostes fetes per les entitats i veïns, que complementen les accions que els serveis municipals ja fan a la zona.\nL’any 2016, el Consell del Districte 2 va demanar 13 inversions de les quals algunes ja s’han dut a terme però d’altres encara estan pendents d’execució. Així, per exemple, s’ha instal·lat tennis taula i bancs al parc del Pícnic de Torre-sana, o jocs infantils a la plaça Major del mateix barri de Torre-sana, també s’ha dotat de material informàtic i s’han fet millores a l’AV Vilardell o s’ha instal·lat una marquesina de la parada d’autobús de la L1 a Vilardell.\nQueden pendents però cinc propostes. Dues tenen lloc a Ca n’Anglada i es tracta del material informàtic i les millores al local de l’Associació de Veïns del barri. Així mateix, també resta per fer la instal·lació de bancs al carrer Mossèn Àngels Rodamilans. La tercera proposta rau en la instal·lació d’una pista de futbol i de bàsquet a la plaça del Pla de la Corneta alhora que queda millora l’accessibilitat a la pista poliesportiva de Vilardell. Finalment, hi ha el compromís d’invertir en la instal·lació de jocs infantils adaptats al parc del Pícnic de Torre-sana.\naccessibilitat inversions jocs infantils pista poliesportiva Terrassa veïns


Mattioni serà operat del genoll dret i estarà sis mesos de baixa\nEl lateral dret de l'Espanyol passarà pel quiròfan en els pròxims dies per una lesió al lligament creuat anterior del genoll dret que ha patit durant l'entrenament d'aquest dijous\nEFE Sant Adrià de Besòs Actualitzada el 01/09/2011 22:02\nFelipe Mattioni, lateral dret de l'Espanyol, passarà pel quiròfan en els pròxims dies per una lesió al lligament creuat anterior del genoll dret que ha patit durant l'entrenament d'aquest dijous a la tarda a la Ciutat Esportiva en una acció fortuïta.\nEls metges del primer equip han sotmès el brasiler a diverses proves quan ha ocorregut l'incident i han confirmat la gravetat de la lesió. Els metges han immobilitzat de manera immediata l'articulació i seguirà tractament els pròxims dies per estudiar el millor moment per a la intervenció quirúrgica.\nEl futbolista va patir en la pretemporada de l'any passat, el 18 d'agost de 2010, una lesió en el lligament encreuat anterior del genoll esquerre que li ha impedit debutar com a blanc-i-blau. El passat 23 d'agost es va retirar de l'entrenament per molèsties a la cara posterior de la mateixa articulació.\nCollet repassa la gestió del club i critica Osvaldo: "No mereixia vestir la samarreta de l'Espanyol"\nJordi Amat es lesiona el bessó amb la Sub-21 i podria no jugar contra l'Athletic\nMor Jaume Ortí, el president dels dos darrers títols de lliga del València


La gestió dels casos positius a les escoles satura els CAPs vallesans - Vallès Visió\nLa gestió dels casos positius a les escoles satura els CAPs vallesans\n17 de gener de 2022 19 de gener de 2022\nÉs una del centenar de trucades que fan les gestores d’escoles de l’Atenció Primària. Aquestes treballadores s’encarreguen de contactar amb les famílies dels infants positius, les seves ESCOLES i de programar-lis els tests d’antígens. Des de la setmana passada que va començar el curs escolar, els CAPs estan desbordats de feina ja que s’encarreguen de gestionar els casos positius d’alumnes d’educació infantil. Només avui, abans del migdia, en aquest centre ja s’havien gestionat més de 130 casos entre atenció presencial i telefònica.\nA causa d’aquest volum de feina difícil d’assumir, la convocatòria d’aquestes proves d’antígens que es gestiona des del CAP també s’està endarrerint. Actualment, els professionals triguen entre 3 i 4 dies a programar-les.\nTot i l’alt volum de feina, en cas de símptomes de covid-19, des de l’Atenció Primària recomanen posar-se en contacte amb el centre a través d’una trucada telefònica abans d’anar al centre presencialment.


La Ràpita reprèn aquest diumenge la programació cultural de l’Auditori Sixto Mir - EbreDigital.cat\nL’Ajuntament de la Ràpita reprèn a partir d’aquest diumenge la programació cultural de l’Auditori Sixto Mir en aplicació del pla d’obertura progressiva de les activitats afectades per les mesures per fer front a la covid-19. I ho farà a les 19 hores, amb la representació del drama de Federico García Lorca ‘Yerma’, a càrrec de la companyia Projecte Ingenu, dirigida per Marc Chornet, i després de dos anys d’èxit a la cartellera de Barcelona.\nPer al diumenge 13 de desembre, hi ha prevista la funció ‘El temps que no tindrem’, un espectacle de teatre musical d’Alícia Serrat i Dani Campos, interpretat per Mariona Castillo i Eloi Gómez, que es va estrenar la temporada passada a la sala El Maldà de Barcelona.\nPer al públic familiar hi ha previstes dues funcions. El dissabte 5 de desembre, a les 18 hores, es podrà veure ‘Rateta’, un espectacle musical de titelles, que actualitza el conte ‘La rateta que escombrava l’escaleta’, a càrrec de la companyia Campi qui pugui. I el diumenge 27 de desembre, ja en plenes festes de Nadal, la màgia de la televisiva Melanie pujarà a l’escenari, amb un xou de màgia de gran format titulat ‘Amazing Melanie’.\nA més a més, l’Auditori Sixto Mir també acollirà projeccions de cinema durant les properes setmanes. Així, el 17 de desembre hi haurà la pel·lícula del Cicle Gaudí de cinema català ‘Las niñas’, de Pilar Palomero. I el divendres 4 de desembre, a les 20 h, es podrà veure el documental “J. Pau, Jesús & Rock’n’Roll”, sobre el popular Pare Jony. Finalment, el dissabte 12 de desembre, a les 19 h, es projectarà el documental ‘El periple’, que anirà acompanyat de l’actuació musical de ‘Los sirgadors’.\nTotes les activitats a l’ASM seran amb limitacions de capacitat (un terç de la cabuda habitual, és a dir, amb dues butaques de separació entre espectadors), entrades numerades, registre d’assistència, control de temperatura, rentat de mans i màscara obligatòria durant tot l’espectacle. A la biblioteca i al museu també regiran les normes habituals de rentat de mans, distanciament i restricció d’aforaments.\nD’altra banda, el Museu de la Mar de l’Ebre, amb l’aforament al 50%, permet l’accés a la col·lecció permanent i a les dues exposicions que es poden veure de manera gratuïta a la sala temporal: ‘La meua terra és de colors’, amb les fotografies d’Emilio Zaragoza, i l’exposició ‘Drets dels infants amb ulls d’infants’, que han realitzat els infants i adolescents del Centre Obert de la Ràpita amb motiu del Dia Universal dels Drets dels Infants.\nPel que fa a la Biblioteca Municipal Sebastià Juan Arbó, ha reobert tots els seus serveis habituals, amb restriccions de capacitat, i manté el servei de préstec a domicili per a les persones amb dificultat de mobilitat, que seran ateses al telèfon 977 74 45 33 i al correu [email protected]\nLa regidora de Cultura, Èrika Ferraté, ha remarcat que “cal apostar pel sector cultural, ja que ha sigut un dels sectors més afectats per la pandèmia de la Covid-19. Malgrat tot, prenem les mesures necessàries de distanciament i capacitat perquè la ciutadania pugui gaudir de la cultura de manera segura”.


La Universitat de València, la Universitat Politècnica de València i el Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) han constituït les tres noves Plataformes Conjuntes d’Innovació de VLC/CAMPUS, centrades en les àrees de Salut, Sostenibilitat i Comunicació. Aquestes tres plataformes, impulsades des de VLC/CAMPUS, naixen amb l’objectiu d’orientar l’activitat investigadora i dinamitzar l’acció de transferència i col·laboració entre els grups d’investigació i les empreses.\nLes plataformes aglutinen baix un mateix sostre els microclusters d’investigació i els agents socioeconòmics més rellevants en cadascuna de les àrees d’especialització. La seua constitució suposa la creació d’un mecanisme de coordinació eficaç entre els principals actors de generació i ús del coneixement i la tecnologia, aglutinant a l’Administració, a Universitats i a Empreses. A l’acte, aquest dilluns en la Universitat Politècnica, van acudir el vicerector d’Investigació i Política Cientíca de la Universitat de València, Pedro Carrasco; i la vicerectora d’Investigació de la Politècnica, Amparo Chiralt.\nAquestes noves tres plataformes aportaran a la societat i al sistema científic valencià i espanyol una major relació entre les empreses de base tecnològica amb el sistema públic d’investigació i desenvolupament, fomentant la transferència. Es convertiran a més en un agregador de l’equipament científic disponible en l’àrea metropolitana de València i facilitaran la compartició de recursos d’equipament científic i personal tècnic.


Montgai, el “Poble de les paraules”\nEn el marc de la Fira de la Màgia, Montgai estrenarà una ruta circular per visitar les paraules que omplen els murs i façanes\nMontgai ha finalitzat al segona fase del projecte artístic “Les paraules de Montgai”, un projecte impulsat per Lo Carreró i amb el suport de l’Ajuntament. Aquest projecte pretén dotar els carrers de la vila d’un atractiu extra, omplint els murs i façanes amb paraules.\nEn total són trenta les paraules que omplen la vila, uns mots que han estat proposats pels propis veïns i veïnes de Montgai. A més a més, s’ha creat, també, una ruta circular per visitar les diferents paraules.\nLa nova ruta s’estrenarà aquest cap de setmana, coincidint amb la Fira de la Màgia.


La rebel·lió dels sèniors\nDivendres, 06 Març 2015 13:45\nQuan una persona es jubila, afortunadament no totes elles, passa a la categoria dels “vells”, com un grup parasitari que viu sense treballar, xuclant els diners dels qui tenen la sort de poder treballar per tirar endavant una família. Ningú recorda que els “vells” d’avui, quan els hi va tocar treballar, també varen contribuir en el manteniment dels “vells” d’ahir.\nL’estereotip d’un “vell” és el d’una persona decadent que mentre vegeta i no molesta, no passa res, però quan comença a ser dependent o demanar millors pensions, o serveis sociosanitaris públics, o simplement vol exercir com a ciutadà responsable que aposta pel canvi social, llavors la cosa ja és diferent, passa a ser un ciutadà marginat per l’administració, que només el té en compte en períodes electorals per la importància numèrica del seu vot.\nLa societat actual no està preparada per assumir el gran repte del segle XXI, el d’una societat envellida que cerca fer possible una vellesa digna i respectada. Aconseguir-ho requereix un important canvi cultural, que reconeixi que els “vells” en lloc de fer nosa, poden i han de continuar essent útils i necessaris.\nAquest reconeixement suposa aconseguir espais de llibertat, que no es poden ni s’han de pidolar, sinó conquerir. Solament mitjançant una rebel·lió dels sèniors, el canvi cultural que suposa passar de grup parasitari a grup útil i necessari, serà possible.\nL’eslògan “Sèniors units, més que mai decisius” podria ser molt útil per endegar aquesta imprescindible i necessària rebel·lió dels sèniors.


Què és la salut digital? El futur dels sistemes sanitaris\nLa salut digital és un nou concepte del qual s’ha començat a parlar en els darrers anys amb la digitalització de les eines sanitàries que estan a disposició dels pacients. El món digital inunda tots els sectors i el de la salut no és una excepció. Segons els experts això pot convertir-se en una oportunitat per reduir desigualtats i fer més sostenibles els diferents sistemes de salut. T’expliquem què és la salut digital i en què et pot beneficiar.\nL’avenç de les noves tecnologies ha fet que els diferents sectors econòmics s’hagin d’adaptar a les noves necessitats d’un mercat canviant i d’uns usuaris exigents. Això no passa tant quan parlem de salut, on els consumidors no consumeixen, són pacients preocupats per la seva salut. Això fa que la digitalització impliqui millorar i accelerar els processos d’atenció.\nEl terme “salut digital” comporta 3 aspectes a tenir en compte:\nElectrònica (Fa referència a la informació que es comparteixi electrònicament).\nEn realitat, la salut digital implicarà millores i la posada en marxa de sistemes de telemedicina mitjançant els telèfons mòbils i les aplicacions; també robòtica i la genòmica que fa servir les dades de seqüenciació del genoma del pacient per a diagnosticar malalties.\nLa salut digital: El futur dels sistemes sanitaris\nDes de l’oficina europea de l’OMS (Organització Mundial de la Salut) es considera que la salut digital podrà, en un futur, reduir desigualtats quant a l’accés a l’assistència i als tractaments. També farà més sostenibles els mateixos sistemes sanitaris.\nPer què la salut del futur serà digital?\nCada dia es milloren els sistemes de detecció i tractament, des de les pròtesis impreses en 3D, a les teràpies de realitat virtual o els rellotges intel·ligents que controlen els signes vitals.\nSegons l’Associació Mèdica Americana el 70% de les visites poden ser resoltes sense presència física.\nEstudis realitzats a l’Hospital del Mar de Barcelona han demostrat una reducció del 47% de les hospitalitzacions amb monitoratges online de malalts crònics amb sensors en patologies com la insuficiència cardíaca.\nAl Regne Unit ja s’han arribat a acords amb Amazon perquè el dispositiu intel·ligent Alexa aporti informació de pàgines web validades i que els ciutadans tinguin accés a coneixements verificats i es redueixin les visites presencials.\nTags: salut digital, salut i tecnologia, tecnologia salut, tecnologies de la salut\nQuè són els dipòsits d’inèrcia? Com reciclar correctament a casa?