Compromís proposa l’establiment d’un impost als productes ensucrats i amb excés de greixos – Coalició Compromís\nCompromís proposa l’establiment d’un impost als productes ensucrats i amb excés de greixos\nPublicat el 6 de Maig de 2017 en Sanitat i Benestar\nLa proposta de Compromís reclama que l’import recaptat es destine al desenvolupament de programes per millorar els hàbits alimentaris de les persones o a incrementar la conscienciació social davant els problemes de salut derivats d’una mala alimentació.\nCom explica Isaura Navarro “segons l’OMS l’obesitat ha augmentat en tot el món més del doble entre l’any 1980 i 2014. Calculen que en 2014 més d’1.900 milions d’adults tenien sobre pes i més de 600 milions eren obesos. En el cas dels xiquets i xiquetes en 2015, 42 milions de menors de 5 anys tenien sobrepés o eren obesos. En aquest cas, a més, les xifres resulten especialment preocupants, posat que aquests 42 milions s’enfronten a una major probabilitat de tindre problemes de pes i de salut en l’edat adulta”.\nA més del sobrepès, que ja genera de per si problemes per a la salut, com per exemple els cardiovasculars, el sucre genera malalties com la diabetis, augment de colesterol, triglicèrids, problemes en la glucosa, en l’aparell digestiu, migranyes, ansietat i una llarga llista de malalties directament relacionades amb un consum inadequat del sucre.\n“L’OMS –ha afegit la parlamentària de Compromís- va recomanar el passat octubre als governs que pujaren els impostos de les begudes ensucrades per combatre el que van descriure com a ‘epidèmies globals d’obesitat i diabetis’. Segons explica l’OMS realitzant un increment dels impostos en les begudes ensucrades es reduiria de manera proporcional el seu consum. No ens pot passar com en la passada legislatura on s’arribà tard amb l’impost sobre la banca. El govern central va impedir que s’aplicara establint a zero aquest impost a les entitats financeres per a no permetre que les comunitats autònomes el recaptaren, per això s’ha de fer el més prompte possible”.\nDes de Compromís es vol ressenyar que alguns països ja han assumit les recomanacions de l’OMS. Mèxic va aprovar un impost per a les begudes ensucrades i per als entrepans alts en calories, alguns estats d’EUA apliquen una taxa a les gasoses, Xile i Equador apliquen també taxes sobre les begudes ensucrades. En la mateixa línia països europeus com Regne Unit o França també apliquen aquest tipus d’impostos.\nCom recorda Jordi Juan “ja s’ha aprovat a Catalunya l’impost sobre les begudes ensucrades, un gravamen sobre els refrescs amb excés de sucre o sodi. L’augment dependrà de la quantitat de sucre que continga: per a productes amb menys de 5 g. de sucre per cada 100 mil·lilitres no hi haurà augment, per als productes entre 5 i 8 g. per cada 100 mil·lilitres augmentarà 8 cèntims per litre, i per als productes amb més de 8 g. per cada 100 mil·lilitres l’augment en el preu serà de 12 cèntims. A més, la llei catalana estableix que les empreses estan obligades a repercutir l’impost al consumidor final posat que aquesta mesura té un objectiu dissuasiu; tant per al consumidor com per a les empreses per una reducció del percentatge de sucre que contenen els seus productes. L’Hisenda catalana preveu recaptar 41 milions d’euros amb aquest impost”.\nSegons Compromís no cal limitar-se a les begudes, caldria anar més enllà i tractar de desincentivar el consum d’altres aliments ensucrats o amb excés de greix, com és el cas dels productes de brioixeria, entre altres.\n“Els impostos influeixen en el comportament dels consumidors, d’aquesta manera es pot reduir el consum de productes ensucrats i, per tant, combatre de manera efectiva l’obesitat, la diabetis i altres problemes per a la salut amb una fiscalitat justa”, ha conclòs el diputat de Compromís.


3. Donar compte de decret d'Alcaldia d'aprovació de la liquidació del Pressupost municipal de l'exercici 2015 (Exp. SG4016JC0004)\n4. Ordenança municipal núm. 27, reguladora del preu públic per a visites i altres serveis i activitats al Centre d'Art i d'Història Hernández Sanz, a l'edifici Ca n'Oliver. Aprovació inicial (Exp. SG4216MZ0001)\n5. Modificació de l'Ordenança general municipal de subvencions. Aprovació inicial (Exp. SG3616OR0001)\n6. Designació d'un representant polític dins l'associació europea Ruta europea del queso (Exp. SG7015CT0018)\n7. Sol·licitud de superació de l'estàndard d'alçada màxima de l'edificació, al solar situat a l'av. Vives Llull, núm. 12, del terme municipal de Maó-Mahón, referència cadastral 9462519FE0176S0001UO (Exp. CM2115SV0035 - CM2115LO0093)\n8. Proposta que presenta el Grup Municipal del PP relativa a habilitar una zona d'aparcament annexa a l'Hospital Mateu Orfila (Exp. SG3216MC0009)\n9. Proposta que presenta el Grup Municipal de C.Me relativa a posar en marxa un sistema de comunicació portuària (Exp. SG3216MC0010)\n10. Proposta que presenta el Grup Municipal de C.Me en relació a realitzar una consulta sobre el topònim de la ciutat (Exp. SG3216MC0011)\n11. Proposta conjunta que presenten els grups municipals d'Ara Maó, PSOE, PP i C.Me en contra de l'acord de la Unió Europea amb Turquia per a la devolució de persones refugiades (Exp. SG3216MC0012)\nProposta que presenta el Grup Municipal del PP relativa a habilitar una zona d'aparcament annexa a l'Hospital Mateu Orfila


Delegació de vot al Consell Obert\nModificació puntual del POUM: ajust de límits de vialitat al sector 'Entre Ravals'\nEls solans núm.1\nEls solans núm.2\nEls solans núm.3\nEls solans núm.4\nEls solans núm.5\nEls solans núm.6\nEls solans núm.7\nEls solans núm. 8\nEls solans núm.9\nEls solans núm. 10\nEls solans núm. 14\nDocuments antics de Senan\nEls documents més antics\nFinals segle XIX - Principis segle XX\nSegle XX. El Franquisme\nRutes per Senan\nImatges de la Festa de la Primavera 2010\nImatges de la Festa de la Primavera 2011\nImatges de la Festa de la Primavera 2012\nImatges de la Festa Major 2010\nImatges de la Festa Major 2011\nImatges de la Festa Major 2012\nImatges de la Festa Major 2013\nEditorial ciclista a Senan\nANUNCIS DE L'AJUNTAMENT DE SENAN:\nEn virtut de la Llei 15/1999, de 13 de desembre, sobre la Protecció de Dades de Caràcter Personal, el fem coneixedor que les seves dades personals, que poden estar en aquesta web, estan incorporades en un fitxer automatitzat responsabilitat de l’ AJUNTAMENT DE SENAN, CIF: P-4314800-F. La finalitat d’aquest fitxer és la de gestionar i informar-lo dels nostres serveis. Aquestes dades no seran transmeses a terceres persones.\nSi desitja exercir els drets d’accés, rectificació, cancel·lació o oposició, pot dirigir-se a: Pl. Major, 1, 43449 SENAN (Tarragona), o bé, enviar un correu electrònic a aj.senan@altanet.org\nAJUNTAMENT DE SENAN no pot assumir cap responsabilitat derivada de l'ús incorrecte, inadequat o il·lícit de la informació apareguda en les seves pàgines d'Internet. Amb els límits establerts en la llei, AJUNTAMENT DE SENAN no assumeix cap responsabilitat derivada de la falta de veracitat, integritat, actualització i precisió de les dades o informacions que es contenen en les seves pàgines d'Internet.\nEls continguts i informació de les pàgines d'Internet de AJUNTAMENT DE SENAN estan elaborades per professionals de la mateixa degudament qualificats per a l'exercici de la seva professió. No obstant això, els continguts i informació no vinculen a l’esmentada corporació ni constitueixen opinions, consells o assessorament legal de cap tipus, doncs es tracta merament d'un servei ofert amb caràcter informatiu i divulgatiu. Les pàgines d'Internet de AJUNTAMENT DE SENAN poden contenir enllaços (links) a altres pàgines de terceres parts. Per tant, aquesta no pot assumir responsabilitats pel contingut que pugui aparèixer en pàgines de tercers. Els textos, imatges, sons, animacions, programari i la resta de continguts inclosos en aquest website són propietat exclusiva de AJUNTAMENT DE SENAN o les seves llicenciants. Qualsevol acte de transmissió, distribució, cessió, reproducció, emmagatzematge o comunicació pública total o parcial, ha de comptar amb el consentiment exprés de AJUNTAMENT DE SENAN.\nAixí mateix, per a accedir a alguns dels serveis que AJUNTAMENT DE SENAN ofereix a través del website haurà de proporcionar algunes dades de caràcter personal. En compliment de l'establert en la LO 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal li informem que, mitjançant la complementació del formulari, les seves dades personals quedaran incorporades i seran tractades en els fitxers de AJUNTAMENT DE SENAN, amb la finalitat de poder-li prestar i oferir els nostres serveis, així com per a informar-li de les millores del lloc Web.\nA més, li informem de la possibilitat d’exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició de les seves dades personals, a aj.senan@altanet.org o a Pl. Major, 1, 43449 SENAN (Tarragona).\nEls continguts subministrats per AJUNTAMENT DE SENAN estan subjectes als drets de propietat intel·lectual i industrial i són titularitat exclusiva de AJUNTAMENT DE SENAN o de les persones físiques o jurídiques que s'informi. Mitjançant l'adquisició d'un producte o servei, AJUNTAMENT DE SENAN no confereix a l’adquirent cap dret d'alteració, explotació, reproducció, distribució o comunicació pública sobre el mateix, reservant-se AJUNTAMENT DE SENAN tots aquests drets. La cessió dels citats drets precisarà el previ consentiment per escrit per part de la titular dels mateixos.\nEl client no podrà posar a la disposició de terceres persones aquests continguts. La propietat intel·lectual s'estén, a més del contingut inclòs a la web de AJUNTAMENT DE SENAN, als seus gràfics, logotips, disseny, imatges i codi font utilitzat per a la seva programació.\nAJUNTAMENT DE SENAN ha obtingut la Informació i els materials inclosos en la web de fonts considerades com fiables i, si bé s'han près mesures raonables per a assegurar-se que la informació continguda sigui la correcta, AJUNTAMENT DE SENAN no pot garantir que en tot moment i circumstància sigui exacta, completa, actualitzada i, conseqüentment, no ha de confiar-se en ella com si ho anés. AJUNTAMENT DE SENAN declina expressament qualsevol responsabilitat per error o omissió en la Informació continguda en les pàgines d'aquesta web.\nAJUNTAMENT DE SENAN, en cap cas, assumeix responsabilitat com a conseqüència de la incorrecta utilització de la web que pugui portar a terme l'USUARI, tant de la informació com dels serveis en ella continguts.\nEn cap cas AJUNTAMENT DE SENAN, els seus departaments i/o centres adscrits, els seus caps i/o empleats i, en general, el personal autoritzat seran responsables de qualsevol tipus de perjudici, pèrdues, reclamacions o despeses de cap tipus, tant si procedeixen, directament o indirecta de l'ús i/o difusió de la web com si no, de la Informació adquirida o accedida per o a través d'aquesta, o dels seus virus informàtics, de fallades operatives o d'interrupcions en el servei o transmissió o de fallades en la línia en l'ús de la web, tant per connexió directa com per vincle o altre mitjà, constituint amb caràcter general legals un avís a qualsevol USUARI que aquestes possibilitats i esdeveniments poden ocórrer.\nAJUNTAMENT DE SENAN no es fa responsable dels webs no propis als quals es pot accedir mitjançant vincles o enllaços ("links") o de qualsevol contingut posat a la disposició de tercers. Qualsevol ús d'un vincle o accés a una web no pròpia serà realitzat per voluntat i a risc i ventura exclusiva de L'USUARI, i AJUNTAMENT DE SENAN no recomana ni garanteix cap de la Informació obtinguda per o a través d'un vincle, ni es responsabilitza de cap pèrdua, reclamació o perjudici derivat de l'ús o mal ús d'un vincle, o de la Informació obtinguda a través d'ell, incloent altres vincles o webs, de la interrupció en el servei o en l'accés, o de l'intent d'usar incorrectament un vincle, tant al connectar a la web de AJUNTAMENT DE SENAN com a l'accedir a la informació d'altres webs des de la mateixa.\nEn algunes ocasions, aquesta web utilitza "Cookies", és a dir, petits fitxers de dades que es generen en l'ordinador de L'USUARI i que permeten obtenir la següent Informació: 1) Data i hora de l'última vegada que l'usuari va visitar la web; 2) Disseny i continguts que L'USUARI va escollir en la seva primera visita a la web; 3) Elements de seguretat que intervenen en el control d'accés a les àrees restringides i; 4) Altres circumstàncies anàlogues. L'USUARI té l'opció d'impedir la generació de cookies, mitjançant la selecció de la corresponent opció en el seu programa navegador. No obstant això, AJUNTAMENT DE SENAN no es responsabilitza que la desactivació de les mateixes impedeixi el bon funcionament de la pàgina web.\nAquesta web és propietat de AJUNTAMENT DE SENAN. Els drets de Propietat Intel·lectual i drets d'explotació i reproducció d'aquesta web, de les seves pàgines, pantalles, la Informació que contenen, la seva aparença i disseny, així com els vincles ("hiperlinks") que s'estableixin des d'ella a altres pàgines web de qualsevol centre adscrits o organisme depenent, són propietat exclusiva d'aquesta, tret que expressament s'especifiqui altra cosa. Qualssevol denominacions, dissenys i/o logotips, així com qualsevol producte o servei oferts i reflectits en aquesta pàgina web, són marques degudament registrades per AJUNTAMENT DE SENAN, per les seves societats filials i/o dominades o per tercers. Qualsevol ús indegut de les mateixes per persones diferents del seu legítim titular i sense el consentiment exprés i inequívoc per part d'aquest podrà ser denunciat i perseguit a través de tots els mitjans legals existents en l'Ordenament Jurídic espanyol i/o comunitari.\nEls drets de propietat intel·lectual i marxes de tercers estan destacats convenientment i han de ser respectats per tot aquell que accedeixi a aquesta pàgina, no sent responsabilitat de AJUNTAMENT DE SENAN l'ús que L'USUARI pugui portar a terme referent a això, recaient la responsabilitat exclusiva en la seva persona.\nNomés per a ús personal i privat es permet descarregar els continguts, copiar o imprimir qualsevol pàgina d'aquesta web. Queda prohibit reproduir, transmetre, modificar o suprimir la informació, contingut o advertiments d'aquesta web sense la prèvia autorització per escrit de AJUNTAMENT DE SENAN.\nSi vostè no desitja rebre més informació sobre els nostres serveis, pot donar-se de baixa a la següent adreça de correu electrònic: aj.senan@altanet.org


França, Andorra i Espanya estableixen criteris comuns de sanitat i higiene animal i vegetal\nUn dels temes que s'ha tractat aquest dijous és la lluita contra la malaltia de la llengua blava\nEl director del departament d'Agricultura del Govern, Landry Riba, durant la reunió hispano-francesa d'higiene i sanitat animal i vegetal\nActualitzada 16/06/2016 a les 14:11\nAndorra acull aquest dijous la 56a edició de la reunió hispanofrancesa d'higiene i sanitat animal i vegetal. L'espai escollit ha estat l'Auditori Nacional d'Andorra, a Ordino, i és la primera vegada que el Principat és la seu d'una trobada d'aquestes característiques, centrada sobretot en establir polítiques comunes dins del territori dels Pirineus sobre plagues vegetals i malalties animals. Andorra fa ja 15 anys que intervé a les reunions i, aprofitant l'efemèride, s'ha aconseguit portar la quarantena de responsables i tècnics dels Governs dels països veïns al Principat. "I vist com està anant, potser no serà l’última" vegada, ha assegurat el director del departament d'Agricultura del Govern, Landry Riba.\nUn dels objectius de la reunió "és articular una veu conjunta en l'àmbit geogràfic, del Pirineu", per tal que quan "els representants del ministeri espanyol vagin a Brusel·les a exposar un tema, sigui el mateix que quan vagin els de França, o nosaltres", ha explicat Riba. "Busquem un discurs homogeni, consensuat", del qual Andorra "se'n pugui beneficiar", ha afegit.\nUn dels temes que s'ha tractat aquest dijous és la lluita contra la malaltia de la llengua blava, que afecta ovins i bovins i que té conseqüències econòmiques ja que disminueix la producció. Riba ha explicat que tant França com Espanya tenen problemàtiques al respecte i, tot i que a Andorra no hi ha casos clínics, "tenim el deure de no ser una dificultat en la lluita contra la malaltia".\nD'altra banda, el director d'Agricultura ha explicat que el sistema de vigilància veterinari d'Andorra té avantatges respecte al dels països veïns perquè, al tenir un sector de petites dimensions "tot es filtra a través del sistema veterinari oficial" i, per tant, s'actua "més ràpid en la detecció i implementació de mesures". Això permet al Govern "estar al dia" dels problemes del sector.\nL'acte inaugural de la trobada ha anat a càrrec de la ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó. La ministra ha destacat que jornades com les d'aquest dijous són de gran ajuda per implementar els treballs que exigeix un procés d'acostament a la UE com el que el Principat porta a terme actualment\nLa trumfa andorrana no desapareixerà\nD'altra banda, i preguntat per la dissolució de la cooperativa Sabors i Aromes d'Andorra, que reunia a pagesos per fer una producció i comercialització conjunta de la trumfa, Riba ha manifestat que és "una llàstima" que la iniciativa no hagi prosperat. No obstant això, ha explicat que, dins del període actual de declaració obligatòria de registre d'explotacions, "estem veient que a nivell individual s'estan declarant parcel·les de cultiu de trumfa". És a dir, "no és que Andorra deixarà de produir trumfes, sinó que la iniciativa de venda federada no prosperarà", ha exposat.


Una guia per moure’s pel Black Friday\nComerç // 22/11/2019 - 10:49h\nConsells per navegar entre la muntanya d’ofertes que mataronins i maresmencs trobaran passejant pels carrers de la seva ciutat o navegant per Internet durant aquesta setmana.\nTots els experts, com ara l’Agència Catalana del Consum (que depèn de la Generalitat) o associacions privades com ara l’Organització de Consumidors i Usuaris (OCU) recomanen no llençar-se a comprar a cegues. És a dir, primer cal elaborar una llista d’allò que es necessita realment, i dictaminar quin és el pressupost disponible. És important moure’s dins d’uns marges preestablerts com a marc per decidir si un producte ofertat és realment una bona oportunitat pel nostre cas particular.\nÉs important que, abans de comprar un producte, s’hagi comparat prèviament amb el preu que s’ofereix a altres establiments. Una rebaixa substancial respecte al preu original pot implicar que aquest, en el seu moment, estigués massa inflat pel comerç en qüestió i per això no hagués trobat sortida.\nEs pot fer la devolució?\nL’OCU avisa que, encara que sigui una promoció, les garanties del producte han de ser la mateixa que en una compra normal. Les botigues estan obligades a tornar els diners només quan el producte adquirit té algun defecte e fàbrica. Si no és així, no hi ha cap altra obligació, tot i que molts establiments ofereixen l’opció de retornar el producte a canvi d’un val pel mateix preu per gastar a la mateixa botiga.\nA les grans cadenes i marques els resulta molt més senzill que al petit comerç realitzar ofertes més atractives dels seus productes, i sovint pel Black Friday aconsegueixen campanyes més agressives i impactants que no pas les que pot oferir la botiga de la cantonada. El suport al comerç de proximitat, el qual es vol preservar de cara a seguir dotant de vida els centres urbans com els de Mataró –en perill de desertització- es pot demostrar especialment com a clients en unes jornades com els Black Friday.\nEls drets com a consumidor\nEls productes rebaixats han de tenir la mateixa qualitat que sempre: no està permès vendre’n de defectuosos, amb descompte o sense. El preu rebaixat sempre ha d’aparèixer en l’etiqueta acompanyat, sempre, del preu original. Si s’apliquen condicions especials durant la campanya de Black Friday, com ara que no es pot pagar amb targeta o que hi ha canvis respecte a la política habitual de devolucions, la botiga ho ha d’especificar de forma clara i visible per als clients.\nAvançar les compres nadalenques?\nUn sí amb matisos. El Black Friday pot servir per trobar alguns productes que es tenien pensats regalar per Nadal a un preu més assequible, però en general queden fora d’ofertes i promocions els elements catalogats com a estrelles de la campanya nadalenca de l’any, ja que sovint s’aposta per fer descomptes en productes que no són novetats. Malgrat tot, un dels grans atractius del Black Friday respecte a les rebaixes tradicionals d’hivern és que són abans de Nadal, i molts comerciants han notat que l’augment de vendes d’aquests dies té repercussions clares en forma de baixada a la campanya nadalenca de desembre.\nL’Agència Catalana del Consum té una sèrie de recomanacions clares per encarar el Black Friday online. Cal escollir comerços electrònics de confiança, que tinguin dades de contacte i adreça física, que es pugui contrastar amb opinions d’altres usuaris de la xarxa, i que informi correctament de les condicions, com ara les modalitats de pagament i d’enviament disponibles. Pel que fa als sistemes de devolució, en les compres per Internet sempre es disposa de 14 dies per retornar el producte si no se n’està convençut.


El president del Parlament, Roger Torrent, visita Sitges en honor a la diada de Sant Bartomeu | Sitges Festa Major\n24/08/2019 | Notícies\nLa Diada de Sant Bartomeu ha comptat amb la presència del president del Parlament de Catalunya, Roger Torrent. Acompanyant l’alcaldessa, Aurora Carbonell i regidores i regidors de la Corporació, el president de la cambra catalana ha assistit a l’Ofici i a la Sortida d’Ofici.\nLa diada en honor a Sant Bartomeu arrenca com és tradicional cada 24 d’agost amb l’alegre i festiva Matinal. A les sis del matí puntualment balls populars, entremesos i imatgeria festiva han desfilat pels carrers de Sitges en honor al patró i davant un nombrós públic. Moltes persones vestides de blanc, amb faixa i espardenyes de betes han pogut formar part del seguici al ball de faixes.\nLa jornada ha continuat amb el Solemne Ofici Concelebrat en honor al sant patró, que ha tingut lloc a la parròquia de Sant Bartomeu i Santa Tecla a dos quarts d’onze del matí i que ha comptat amb l’assistència del president del Parlament, Roger Torrent. La segona autoritat de Catalunya ha acompanyat l’alcaldessa de Sitges, Aurora Carbonell, i la resta de regidors de la corporació. Coincidint amb el 40è aniversari de la colla Mitjana del Ball de Bastons ha realitzat l’ofrena Sant Bartomeu.\nSeguidament, s’ha celebrat l’apoteòsica Sortida d’Ofici, un dels moments més emotius i especials de la Festa. Un cop han desfilat tots els balls i entremesos, la banda ha interpretat un any més l’Himne Nacional de Catalunya ‘Els Segadors’ a la mateixa plaça de l’Ajuntament on a continuació ha tingut lloc l’exhibició castellera de la colla Jove de Castellers de Sitges.\nLa programació dels actes de Festa Major continua amb els Concerts Vermuts de Festa Major al Casino Prado on actuarà l’Agrupació Musical Suburband, i a la Societat Recreativa El Retiro, la cobla Maricel.\nEls actes continuaran a dos quarts de vuit de la tarda amb un altre dels moments culminants de la Festa Major: la Processó de Sant Bartomeu, encapçalada pels balls populars, la imatgeria i els entremesos folklòrics, i la tanca els devots que acompanya el patró, el tabernacle i la bandera del sant portada pel pendonista d’enguany, Jepet Carbonell, i els cordonistes, les autoritats i la banda de música. En passar pel passeig de la Ribera, el sant serà saludat amb salves de morterets, el repic de les campanes del temple parroquial i la interpretació de la sardana ‘La Processó de Sant Bartomeu’, que enguany celebra el centenari de la seva creació.\nEn arribar al Baluard, els balls i músics envoltaran el tabernacle mentre esclaten focs artificials i repiquen les campanes durant l’emotiva Entrada del Sant a l’església parroquial. Tot seguit davant de l’Ajuntament té lloc la darrera ballada de les tres parelles de Gegants, precedida de les últimes enceses de les bèsties de foc. Així clouran les tradicionals 36 hores protagonitzades pel ric folklore sitgetà.\nLa programació musical d’El Ball agafarà el protagonisme a partir de la mitjanit i a l’escenari de la Platja de la Fragata s’oferiran els concerts de la Loka histeria i Dj Lagarto. La celebració s’allargarà fins al 26 d’agost, dia en què la revetlla sardanista amb la Cobla Maricel, posarà el punt final a Sant Bartomeu 2019, a les 22.15 h a la platja sant Sebastià.


Pere Sàbat | Somriure als llavis, i a guanyar!\nPublicat el 15 Octubre 2021 per peresabat\nL’educació és el pilar fonamental de qualsevol societat. Tota societat que es vulgui lliure, inclusiva, cívica, crítica i competent, cal que tingui un sistema educatiu fort i complert. L’escola és l’element de transformació i socialització més potent que tenim, i per tant, cal cuidar-lo.\nNo hi ha doncs societat de futur que no tingui l’escola al centre de tot. En aquest sentit cal rebre amb satisfacció la decisió del govern de la Generalitat de no renovar els concerts d’aquelles escoles que segreguin per raó de gènere. No hi pot haver diners públics a cap escola que discrimini, que augmenti els estereotips i que legitimi el sexisme.\nA vegades caminar costa, però només caminant s’avança. Aquesta decisió ha estat llargament esperada. No és el primer cop que s’ha intentat, però ara, amb la finalització dels convenis, es podrà dur a terme. Governar implica transformar, implica tenir una idea de país, de ciutat, i dur-la a terme. Això és el que està fent el govern Aragonès al capdavant de la Generalitat. Amb aquesta mesura o amb la gratuïtat de l’educació 0-3 a partir de l’any que ve. Mesures que fa uns anys semblaven impossibles, i que ara són una realitat.\nCal eliminar tota classe de segregació del sistema educatiu del país, perquè per garantir la igualtat d’oportunitats cal assegurar que el futur d’un infant no estigui condicionat per raons d’origen, del barri on viu o del nivell econòmic de la família. O per qüestió de gènere. Aquesta és una responsabilitat que els governs tenen, transformar les desigualtats, i avançar cap a una societat, un país i unes comunitats més justes.\nPublicat el 21 febrer 2020 per peresabat\nVagi per endavant que comparar la història de Catalunya amb Irlanda és una pretenció condemnada al fracàs. Dit això, aquestes setmanes s’ha analitzat molt sobre l’extraodinari resultat que el Sinn Féin va aconseguir a les passades eleccions, on va convertir-se per primera vegada en el partit més votat de la República. L’auge del republicanisme irlandès d’esquerres es deu precisament a aquest últim concepte. I això, no és una novetat. A Escòcia l’SNP és un partit de socialdemòcrata que ha basat el seu creixement a base d’assecar el Partit Laborista. Si, amb l’objectiu de la independència, però amb un discurs social i de classes populars. Igual que el Sinn Féin. El SF en aquestes eleccions no ha basat el seu discurs en la unitat irlandesa, que també hi figurava, sinó en polítiques d’habitatge i del sistema de salut. Un discurs assumible per una amplia base de la ciutadania. Van aconseguir situar aquests dos eixos com a elements claus de la campanya, i van guanyar. El discurs nacional, tant a Escòcia com a Irlanda, es queda curt quan només pretén ser pels convençuts. Creix i és guanyador quan lliga el discurs social amb l’horitzó nacional. Governar per la majoria, governar amb polítiques socials és de fet, la millor manera de guanyar el país que volem. A Irlanda, a Escòcia i a Catalunya.\nPublicat el 10 Agost 2019 per peresabat\nEn temps de tensió política a tots els nivells, sembla que el més lògic hagi de ser un enfrontament dur, verb gruixut i enrocament de trinxeres. Aquest plantejament però dista molt dels camins que porten a avançar i a solucionar problemes. Davant de l’onada de trinxeres que vivim, el que cal més que mai és estendre la mà. Parlar. Enraonar. En definitiva, arribar a acords. No es tracta de fer acords pel simple fet de fer-los, sinó perquè serveixin. I això requereix voluntat per part de totes les bandes. Cada dia tenim oportunitats perquè això passi. I la política no és res més que fer possible el que sembla impossible. A Vilafranca ara vivim una d’aquestes oportunitats. No descobrirem res a ningú si afirmem que el pla del carrer del comerç que JXC, PSC i PP van aprovar sense parlar-ho amb ningú i obviant a veïns i grups municipals i a corre-cuita abans de les eleccions, ha generat tensió. I tampoc sorprendrà a ningú que la suspensió que la Comissió d’Urbanisme ha fet del pla ha tensionat la situació politica. Cal replantejar el pla de dalt a baix. Hi ha dues opcions per encarar què fer: fer com fins ara on el govern ha actuat pel dret i sense fer cas a ningú, o apostar pel diàleg i el consens. I més enllà de paraules el que calen són fets. Què farà el govern de JXC-PSC?\nPublicat el 12 Juny 2019 per peresabat\n“El hecho de que fuera Jefe de Estado desde el 1 de octubre de 1936”. Aquesta frase forma part del document on el Tribunal Suprem justifica la no exhumació del dictador feixista Francisco Franco del Valle de los Caídos. Considerar a Franco com a cap d’estat “l’1 d’octubre del 1936” significa que el poder judicial espanyol dona legitimitat a l’aixecament feixista contra la República que va provocar la guerra civil, centenars de milers de morts i 40 anys de dictadura. Més enllà de que ja de per si l’existència mateixa del Valle de los Caídos no s’aguanta i que seria del tot impossible que a Alemanya hi hagués una monstruositat com aquesta que honorés a Hitler i al seu règim totalitari, és absolutament aberrant que els poders públics d’un estat pretesament democràtic com l’espanyol tinguin la desvergonya de fer apología del feixisme amb aquesta alegria. I el més greu, és que no passa res. Aquest és el nivell de la podridura que la transició espanyola ha cronificat. Aquests 40 anys d’amnèsia permet que, encara avui, l’estructura de l’Estat estigui corcada de feixistes. Ho veiem cada dia al judici contra els presos i preses polítiques. Un país sense memòria és un país sense ànima. Un país que ho permet està condemnat a repetir la història. Recuperar la memòria històrica i reivindicar la memòria democràtica és un deure i una obligació.\nArticle publicat a El 3 de Vuit, 7 de juny del 2019\n10 minuts al Suprem\nPublicat el 17 Mai 2019 per peresabat\nL’AVE arriba puntual. Atocha s’obre davant nostre i ens perdem enmig del formigueig d’un Madrid que es desperta. Sortim del metro. Tenim temps de fer un cafè al bar “Supremo”, pintat amb imatges que pretenen mostrar una justícia que es fa invisible al creuar de banda del carrer. Davant nostre el Suprem. L’edifici, com tot a Madrid, recull aquell aire d’imperi, un imperi vingut a menys i rànci. Però imperi al cap i a la fi. Passen testimonis que relaten la jornada del referèndum i la violència de les forces policials. Al migdia, temps per un entrepà i a fer cua per tornar a entrar. Seran 5 minuts ens diuen. Res més. Entrem en grups de quatre. Ens toca. La sala té una taula rodona, ells estan repartits al seu voltant. Tenim 5 minuts i tonelades de paraules per poder dir. Ens abracem. Fa més d’un any que no els veiem. La Carme pregunta pels resultats electorals i ens diu que som aquí per guanyar. La Dolors ens rep amb un somriure i que estan fortes. El Raül li diu a l’Oriol que a Vilafranca no parem de fer actes. I el Junqueras, fa de Junqueras. Ens explica tot d’històries sobre la relació dels pagesos del Baix Llobregat amb Vilafranca. Ens fan fora. Han passat de llarg els 5 minuts. Temps perquè en Cuixart ens doni records pels Músics. L’última abraçada, l’últim puny alçat. Han estat 10 minuts. I sabem el que hem de fer: guanyar.\nRivera marca el PSC\nPublicat el 5 Abril 2019 per peresabat\n“No hi haurà independència, no hi haurà autodeterminació i no hi haurà referèndum”. La frase l’hauria pogut dir Albert Rivera. És de Miquel Iceta, líder del PSC. Una frase greu. Primer perquè demostra que el PSC ha claudicat de tots els seus principis fundacionals i ha acabat abraçant el discurs de la dreta espanyola, tot per no incomodar el PSOE. És greu també perquè al negar un referèndum Iceta sap perfectament que està regalant el terreny de joc a la dreta, i més trist, perquè demostra la incapacitat patològica del PSOE de plantejar un model de l’Estat diferent al de PP i C’S. La dimissió del socialisme espanyol per imaginar una Espanya que no sigui la de la dreta és el que ha condemnat l’Estat al carreró sense sortida on es troba. Iceta n’és la prova. Sap que només amb un referèndum es podrà solucionar el conflicte polític entre Catalunya i l’Estat, però el simple fet de plantejar-ho fa que les estructures del Règim del 78 tremolin i el fan fer rectificar. Per moure la partida només una gran acomulació de força republicana sense complexes pot ser útil. Com menys necessitat tingui el PSOE de moure’s, menys incentiu tindrà per buscar una solució. Com més còmode estigui el PSOE més temptat estarà de pactar amb Rivera. La solució passa pel diàleg i la taula de negociació. “Haz que pase”, és a dir, no els votis. Que es moguin.\nPublicat el 12 Novembre 2018 per peresabat\nContra la repressió. Per la llibertat dels i les preses polítiques i el retorn de les persones exiliades. Pel dret a decidir. Aquests són els grans consensos que agermanen la societat catalana, són el mínim comú denominador dels qui s’aixequen per defensar els drets i les llibertats civils. De tothom. Apostar per aquestes lluites que sumen i que són compartides per la gent corrent és un encert. El moviment republicà ha de fer més i fer-ho millor, i la manera d’avançar és obrint-se i abraçant a tothom amb qui es pot compartir part de les reivindicacions. Aquestes tres lluites sintetitzen el moment del país i fan possible fer passes endavant en la cohesió social i civil. És un element importantissim. Dijous passat a Lledoners Elisenda Alamany, diputada dels comuns, deia que calia estar a l’alçada. Defensar aquests tres pilars és precisament això. Tot demòcrata hauria de tenir-los com si fossin els seus manaments. I no valen excuses. Construir en base a grans consensos és el factor necessari per avançar. I això serveix a Catalunya i serveix a Vilafranca. Sumar, compartir i construir en base a grans acords socials, de ciutat o de país. Diàleg i consens com a recepta per teixir una societat més forta i que pugui encarar els reptes i els embats que venen. Enfotir aquesta majoria és la clau que el país necessita.\nPenedès, punt d’inflexió\nPublicat el 28 Setembre 2018 per peresabat\nCada dia a les 6.41 del matí agafo el tren per anar a Barcelona. Bé, dic les 6.41 perquè és l’horari oficial que marca Renfe, malgrat que rarament es compleix per la manca d’inversió crònica de l’Estat. Durant el trajecte de més d’una hora fins a Sants, per la finestra es marca clarissimament un canvi. Passat Gelida el paisatge canvia. Deixem enrere les vinyes i el verd i entrem en una altra realitat. Aquest passat dilluns va finalitzar el termini per presentar al·legacions al projecte de la ròtula de Martorell, que contempla el 4t Cinturó pel Penedès. De tirar endavant el plantejament inicial seria un absolut desaste pel territori, ja que implicaria la destrucció d’una gran part de zones vitivinícoles, amb el greu impacte que tindria en un dels sectors claus de la comarca, tant de present com de futur. Aquest fet és molt important. El Penedès està ple d’infraestructures que el travessen simplement com a terrotri de pas, sense aportar-hi cap valor afegit. El 4t Cinturó és una amenaça, sí, però caldria abordar-ne una altra: el pas de la línia de mercaderies ferroviària, que si no es vigila, no farà més que saturar el trànsit de trens i agreujar la situació lamentable que vivim dia rere dia, sense aportar res al territori. Estem en un punt d’inflexió. O agafem les regnes de com volem que sigui el Penedès o uns altres ens ho faran.\nPublicat el 29 Juny 2018 per peresabat\nAquesta setmana Joan Manuel Serrat ha visitat al Raül Romeva i a l’Oriol Junqueras a la presó d’Estremera. Serrat no és independentista, de fet, va ser dels que va posicionar-se en contra de l’1 d’octubre. Podríem dir-ne, que a la tardor va comportar-se com un legitimador de l’acció de l’Estat. Precisament per aquest motiu té més importància que anés a Estremera i que es mostrés favorable a l’alliberament dels presos. I de la mateixa manera, tot i no ser tan contundent, Pablo Iglesias. El simple fet d’anar a Soto del Real, reunir-se amb Jordi Cuixart i afirmar que no hauria d’estar pres, és un pas cabdal. Sobretot per un motiu. L’intent de l’Estat era escapçar els dirigents republicans, treure’ls l’ascendència social, desprestigiar-los. Colgar-los en l’oblit de les cel·les. Però aquesta estratègia cau. Oriol Junqueras segueix sent el líder més ben valorat, i lluny de l’oblit la injustícia dels presos polítics és cada cop més compartida. Que persones rellevants del món no independentista reclamin l’alliberament dels presos i que els visitin posa de manifest que la unanimitat de l’Estat no és tal, i que la batalla per la democràcia és el punt on hem de jugar. Paraules com les d’Iceta, cíniques cert però rellevants, de que aniria a visitar als presos si no es fes públic ho denoten. Potser és un pas minúscul. Però és un pas.\nDesprés de Rajoy, Sánchez\nPublicat el 8 Juny 2018 per peresabat\nJosep Borrell, ídol dels ultranacionalistes de Societat Civil Catalana. Carmen Calvo, negociadora de l’aplicació de l’article 155 per ocupar les institucions catalanes de la mà de PP i C’s. Teresa Ribera, l’avaladora del projecte Castor. Isabel Celaá, impulsora en la persecució de l’euskera… Queda demostrada l’especial patologia d’estima cap a la diversitat i cap a Catalunya dels nous ministres espanyols. Era evident que davant l’oportunitat de fer fora del govern el partit més corrupte d’Europa, qualsevol demòcrata havia de mostrar-s’hi a favor. Per higiene. Per decència. Però alhora, sabent que no existeix cap alternativa al mantra uniformador impulsat des de la capital de l’Estat. El PSOE va renunciar des d’abans de la Transacció de Règim a plantejar una idea diferent de l’Estat, i Sánchez n’és un producte més. Retòrica buida. El govern Sánchez, és intel·ligent: a nivell social disputa frontera amb Podemos i a nivell territorial tapa la fuita cap a Ciutadans. La veritable lluita en el flanc social, la tindrà a Catalunya. Malgrat que amb les institucions recuperades, el govern de la Generalitat té un marge estret, però ha d’actuar. Què farà el nou govern espanyol davant la voluntat del govern Torra-Aragonès de recuperar totes les lleis socials impugnades pel PP? Què escollirà el PSOE, lleis a favor de la gent o la unitat d’Espanya?


CONCERT de NADAL: Concert de meditació amb bols de quars i minerals acompanyats d'altres instruments i veus | Fundació Casa del Tibet de Barcelona\nCONCERT de NADAL: Concert de meditació amb bols de quars i minerals acompanyats d'altres instruments i veus\nInici › CONCERT de NADAL: Concert de meditació amb bols de quars i minerals acompanyats d'altres instruments i veus ›\nEl dilluns 18 de desembre a les 20:15 h (en comptes del divendres 22 de desembre com ho havíem anunciat) serà la propera data del concert d'Anima Quarz a la casa del Tibet acompanyats per músics del grup Shirai.\nEls bols de quars i minerals creen sons de gran bellesa que ens envolten i indueixen a estats de profunda relaxació i meditació. Acompanyats de veus, cants harmònics i altres instruments vibracionales creen espais sonors exquisits, de comunió i de connexió amb l'essència.\nL'entrada de 12 euros es podrà comprar el mateix dia del concert. Et recomanem reservar plaça escrivint un correu amb el teu nom al seguentmail: [email protected]\nEn Xavier Bellón i na Sandra Orús són musicoterapeutes, professors de ioga, i fundadors del grup de música vibracional Shirai. Són pioners i el principal referent del treball amb els bols de quars al nostre país. Des de fa més de 15 anys imparteixen concerts i cursos de formació amb els bols de quars a Espanya i l'estranger. A més de incorporar en aquest concerts altresinstruments com l’evocador so del monocordi, la calimba, la flauta y tambéla veu.\nRavid Goldschmidt amb les sevesespecialsmelodies isonoritats del HANG i el seu nou instrument l’OVAL, s’unirà al so dels bols en el concert del 27 d’ octubre.\nLa profunda veu d'Abel García, que ens acostarà a estats meditatius i a la sonoritat dels cants tibetans estarà present en el concert del 17 de novembre.\nEn Nagiska (dreta) amb el didgeridoo de quars, la flauta nativa i la subtilitat dels cants harmònics i la inspiradora veu d’en Jordi Vallespí (esq.) creant amb els bols de quarz espais sonors d’ enorme profunditat ibellesa, ensacompanyaranal “concert especial de Nadal” que realitzarem el 18 de desembre i que tindrà un preu diferent de 12 euros, al haver més musics participant.\nMés informació: http://www.animaquarz.com/cuencosdecuarzo/actividades-2/conciertos-de-cu...\nAquí tens alguns dels nostres concerts amb bols de quars:\nPropera data: dilluns 18 de desembre de 2017 a les 20:15 h (en comptes del divendres 22 de desembre com havíem anunciat)


Paeria - Salut Pública - Llicències ambientals\nLlicències ambientals per activitats\nLa tramitació administrativa de sol·licituds per implantar activitats i/o instal·lacions, precisa d'un informe mediambiental.\nRegula els aspectes procedimentals del sistema preventiu de les activitats i/o instal·lacions amb incidència sobre la salut de les persones.\tLlei 3/1998, de 27 de febrer, de la intervenció integral de l'administració ambiental.\nDecret 136/1999, de 18 de maig, pel qual s'aprova el Reglament General de desplegament de la llei\nOrdenança Municipal de 30 de juny de 1999, de la intervenció municipal en la tramitació de llicències d'activitat i/o instal·lacions.\nEl procediment s'inicia amb una sol·licitud de l'interessat, de la qual es remet còpia als òrgans municipals que tinguin de informar. Al mateix temps, s'exposa a informació pública per termini de 10 dies.\nEl Departament de Salut Pública emet un informe de suficiència i idoneïtat del projecte en base a l'activitat, el promotor i l'emplaçament. Aquest informe pot ser de denegació quan l'actuació projectada no compleixi amb la normativa aplicable; o d'atorgament, indicant, si és el cas, els requisits o les mesures preventives que s'hauran de complir.\nPosteriorment, l'òrgan competent adopta una resolució que serà notificada a l'interesat.\nPer a més informaciócontacti amb el Departament


nova Campanya SOS Racisme\nAmb La Família del Costat , Veïns i veïnes de Barcelona conviden a dinar i sopar veïns i veïnes dels barris de Barcelona amb orígens culturals diverses. Aquesta és la millor manera, la més fàcil i la més divertida de fer noves amistats i gaudir, al mateix temps, de les diversitats i de les coses en comú que tenim amb la resta del nostre veïnat. Pots consultar tota la informació de la Campanya AQUÍ\nLa Campanya Tanquem els CIE neix el gener de 2012 arrel de la mort d’Idrissa Diallo, un noi de Guinea Conakry que estava pres al CIE de Barcelona.Els primers membres provenen de diferents organitzacions i col·lectius en defensa dels drets de les persones migrants; ara per ara, però, són nombrosos els activistes a nivell individual que poc a poc s’han anat sumant al grup. Com es pot participar a la campanya? Adherir-\nTens entre 18 i 25 anys i t’agrada el teatre, la dansa, el circ i la música? Escena 25 és una aliança de diferents agents culturals que aporten fins a 25€ per jove, per assistir a espectacles o concerts amb una aportació única, o dues aportacions de 12,50€ per dos espectacles diferents. Si vols més informació, registra’t al web! Escena 25\nInauguren el casal de Sant Andreu!\nJornada d’inauguració del casal de barri de Sant Andreu, dissabte 27 de setembre La Federació d’Entitats proposa una jornada d’inauguració de l’equipament per dissabte 27 de setembre. Durant tot el dia, des de les 11h del matí i fins passada la mitjanit, es succeiran diverses propostes i activitats. Ben aviat donarem detalls dels horaris i de les propostes programades: A l’exterior del recinte Al matí: – 11h ac\nCD de la Festa Major Jove d’Horta 2014\nPodeu descarregar-lo de forma gratuïta en el següent link:http://www.mediafire.com/download/uxeulni8edgn2og/Festa_Major_Jove_d'Horta_2014.zip\nCanvi d’horari de l’assessorament de Mobilitat\nA Partir del Setembre, l’assessorament de Mobilitat passarà a ser cada dimarts de 17h a 20h. Us recordem que cal demanar cita prèvia.\nHorari divendres 25 de juliol\nUs informem que el proper divendres 25 de juliol l el Punt7 obrirà de 17h a 19h. Disculpeu les molèsties!! Gràcies.\nMostra de Turisme Juvenil de Barcelona Un any més arriba la Mostra de Turisme Juvenil de Barcelona de la Xarxa de Punts d’informació juvenil de Barcelona. En aquest Butlletí especial podreu veure les diferents activitats que realitzem al Punt7. Podeu consultar totes les activitats de la Mostra de Turisme Juvenil de Barcelona AQUÍ. Amplia els teus horitzons i gaudeix del fet d’estar de viatge! Ja sigui lluny o\nVisita dels alumnes de l’escola Regina Carmeli\nAvui hem rebut la visita dels alumnes de 1r d’ESO de l’escola Regina Carmeli, que estan fent el seu treball de síntesi, i entre tots i totes han definit la participació i l’associacionisme fent un mural de molts colors i ple de bones paraules. Si voleu passar-lo a veure el tindrem penjat durant dues setmanes. Gràcies als i les alumnes!


Visita cultural i literària a Llucmajor\nIniciat el procés de restauració de la imatge de la Mare de Déu de Pasqua\nSegones Jornades d’Estudis Locals de Sencelles\nEls 29 i 30 de novembre proppassats a Sencelles vam celebrar per segona vegada les Jornades d’Estudis Locals. Foren dos dies en que, una vegada més s’alçaren, a important nivell, la nostra cultura i les ànsies de coneixement d’un bon nombre de persones. Can Garau, rejovenit casal senceller tothora amb les portes obertes per acollir iniciatives que ens enriqueixin culturalment i socialment, va acollir a un nodrit esplet d’investigadors que ens aportaren amb generositat desmesurada, els seus treballs i les seves conclusions. La Ponència Inaugural, a càrrec del bon amic Doctor Pere Fullana i Puigserver, i cada una de les 18 comunicacions que s’hi presentaren, son una excel·lent aportació al nostre corpus cultural i, també, ho serà per el fons bibliogràfic senceller un cop sigui publicat tot aquest material.\nAquesta vegada, el Comitè Organitzador va venir a bé, a dedicar les jornades a Bartomeu Oliver i Amengual, havent esdevingut recentment els primers vint-i-cinc anys de la seva mort (1993) i els de la creació de la fundació que porta el seu nom. El retrat del mossèn fou col·locat en un lloc preferencial de la sala d’actes. Tot i que la temàtica dels treballs que es podien presentar és lliure, no foren poques les comunicacions que incorporen referències al nostre Capellà Capità. Amb tot, Rafel Mas i Tous i el Dr. Fullana, a les seves aportacions, reflexionaren en l’època de formació de Don Bartomeu en el Seminari de Mallorca i la posterior etapa de la seva vida que va dedicar a la docència.\nDurant els dos dies es presentaren molts altres treballs de temàtica ben variada però sense desmarcar-se de l’àmbit històric, cultural, sociològic, esportiu o artístic de Sencelles: “Laiar al segle XVII: el casos de Can Raió i Can Castell” (T. Vibot), “Vers la interpretació del Pou de Judí en el centre de Mallorca” (J. Amengual), “Curiositats en els llibres sagramentals de Sencelles” (M. Vich), “El límit sudoriental del districte de Canarrosa” (A. Ramis i A. Ginard), “Les Franciscanes Filles de la Misericòrdia a Biniali. El convent, la comunitat i l’escola” (A. Ferragut), “Catàleg del patrimoni heràldic de Sencelles” (J. Llabrés), “El calendari de festes de cap a cap d’any. Les festes de Sencelles” (F. Munar), “L’obra escultòrica de Miquel Vadell i Pastor a l’església parroquial de Sencelles” (A. Veny), “La col·lecció de bacinetes de les esglésies del terme municipal de Sencelles” (M.À. Moncada), “El municipi de Sencelles als almanacs comercials de finals del segle XIX i principis del XX: l’anuari Riera i l’anuari Bailly” (J.B. Florit), “La col·lecció d’exvots del Convent de la Caritat de Sencelles” (J. Llabrés), “El patrimoni Lingüístic de Sencelles al Diccionari català-valencià-balear. Estudi, classificació i posada en valor” (C. Sànchez), “Aproximació al músic senceller mossèn Rafel Llabrés (1831-1899)” (J. Ciria), “La introducció del futbol a Sencelles 1940-1960: els camps de Son Saletes i el de s’Oliba” (J.M. Chacón), “La iconografia de la Mare de Déu del Roser al retaule de la sagristia de Sencelles” (A. Ferrer) i “Pràctiques rituals a la cova del Camp del Bisbe. Aportacions als coneixements de les comunitats balears del naviforme” (B. Palomar, L. Valenzuela, N. Escanilla).\nAltres dos plats forts de les jornades foren la visita al jaciment arqueològic de la Cova del Camp del Bisbe, propietat de la Fundació Mossèn Bartomeu Oliver, dirigida per l’equip d’arqueòlegs de Sencelles i la comunicació “L’arxiu personal de mossèn Bartomeu Oliver i Amengual, dipositat a l’Arxiu Municipal de Sencelles” a càrrec d’Aina Mora Vives. Cal apuntar que que en motiu del 25è aniversari de la Fundació, el patronat de la mateixa va decidir fer aquest dipòsit per tal de facilitar als investigadors la consulta d’aquest ric i molt interessant fons documental.


Les Societats Musicals recolzen el treball de la FSMCV\nLlosa de Ranes, 10 març 2018\nLa Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana (FSMCV) ha celebrat a a Llosa de Ranes la seua primera Assemblea General de 2018. Aquesta ha sigut inaugurada pel president de la FSMCV, Pedro Rodríguez, el president de la Societat Musical de LLosa de Ranes, José Javier Carreres i l’alcalde de la Llosa de Ranes, Evarist Aznar. La finalitat d’aquesta trobada ha sigut fer balanç de la gestió i de l’actuació econòmica de 2017. En aquest sentit, les Societats Musicals han ratificat la labor de la FSMCV i totes les votacions han sigut aprovades amb més del 90% de vots a favor, especialment la declaració institucional amb un 99,5%.\nEl president de la FSMCV, Pedro Rodríguez, el president de la Societat Musical de LLosa de Ranes, José Javier Carreres i l’alcalde de la Llosa de Ranes, Evarist Aznar\n“Estem molt satisfets amb el treball realitzat i és un gran ressort comptar amb el respatler unànime de les nostres Societats Musicals. Açò ens dóna força per a continuar lluitant en un any molt important per a nosaltres en el qual som a punt de ser declarats BIC i en el qual celebrarem amb magnificència el 50º aniversari de la creació de la Federació”, ha afirmat Pedro Rodríguez, president de la FSMCV.\nL’autorització a la Federació per a negociar amb els sindicats un conveni col·lectiu per a les Escoles de Música és un dels punts més remarcables de l’Assemblea.\nLes Societats Musicals han donat el vistiplau, amb el 99.55% dels vots a favor, a la modificació dels estatuts per a permetre que entre les finalitats de la FSMCV estiga també la de negociar amb els sindicats un conveni col·lectiu per a les escoles de música. Aquest punt, que ha generat un interessant debat en l’Assemblea, permetrà, en paraules de Luis Vidal, “plantejar les nostres reivindicacions i necessitats en fòrums en els quals fins ara no teníem presència”.\nUns altres dels punts de la jornada han sigut els 3 principals fites aconseguides en 2017. D’una banda, el gran suport institucional mostrat a les Societats Musicals i que va culminar amb el lliurament dels Premis Euterpe el Dia de Santa Cecilia per part del President de la Generalitat, Ximo Puig, convertint-se en un dia històric per al col·lectiu.\nD’altra banda, l’haver aconseguit el finançament més alt fins al moment per part dels pressupostos de la Generalitat Valenciana per a 2018. En aquests es preveu un finançament de quasi 13 milions d’euros per a les Societats Musicals de la Comunitat. Tenint en compte que en 2014 les ajudes eren únicament de 6,4 milions d’euros, les dades reflecteixen que en els últims 4 anys s’ha aconseguit duplicar aquesta quantitat, la qual cosa significa un èxit sense precedents tant per a la junta directiva com per a tota l’estructura de la FSMCV.\nEn aquesta trobada s’ha aprovat també la nova declaració institucional de la FSMCV els pilars principals de la qual seran els valors democràtics i integrar el moviment associatiu musical de la Comunitat Valenciana.\nFinalment, també s’ha realitzat un esment especial a la campanya d’intercanvis de 2017 que ha sigut la més gran fins al moment i en la qual es va passar de tenir un pressupost públic de 450.000 euros, per a intercanvis musicals entre grups artístics de les Societats Musicals, a disposar d’un finançament d’1.550.000 euros. D’aquesta forma, es va poder ampliar aquesta campanya i incorporar a ella a les Federacions de Cors, de Dolçainers i Tabaleters i Folklore de la Comunitat Valenciana. La campanya va tenir un gran èxit que queda avalat per les seues xifres: 728 entitats implicades, 1.456 concerts i un tancament històric amb un concert en el Palau dels Arts el passat 15 d’octubre en el qual van participar 350 músics.\nEn aquesta s’ha establit la intenció de la FSMCV d’integrar, representar i coordinar el moviment associatiu musical de la Comunitat Valenciana, així com els seus objectius i filosofia d’actuació que serà conforme a valors democràtics. Entre aquests, destaquen el respecte a les lleis i normatives, el dret a la cultura i a l’educació i, particularment, a una educació en valors que fomente l’autonomia personal, la convivència, els drets humans, la justícia i la pau. A més, la defensa de la igualtat de gènere i de la igualtat de les persones sense distinció de raça, religió, condició social o procedència, la proximitat i la transparència amb i per a la societat que ens envolta, el foment de la participació de les persones en la societat a través de la música, la cultura i les relacions humanes, la solidaritat i la cooperació internacional, la tolerància i la multiculturalitat, la defensa de l’estat de benestar i dels drets de propietat intel·lectual establits per les lleis.


TARJETAS PREPAGO - Saimaya\nHome > VIDEOJOCS>XBOX 360>TARJETAS PREPAGO\n12 Mesos Gold Xbox...\nProducte digital. Lliurament immediat a través de correu electrònic. Enviament gratis si no es paga amb Paypal. Subscripció Gold a Xbox Live durant 12 mesos Decideix-te per la subscripció Gold i participa a la sorra de joc multijugador en línia. T'esperen dos milions de jugadors connectats per conèixer-te, xerrar, planejar estratègies i competir junts....\n3 Mesos Gold Xbox Live\nProducte digital. Lliurament immediat a través de correu electrònic. Enviament gratis si no es paga amb Paypal. Subscripció Gold a Xbox Live durant 3 mesos Decideix-te per la subscripció Gold i participa a la sorra de joc multijugador en línia. T'esperen dos milions de jugadors connectats per conèixer-te, xerrar, planejar estratègies i competir junts. Amb...\nProducte digital. Lliurament imme iata a través de correu electrònic. Enviament gratis.¡2100 Microsoft Points tenen un valor aproximat de 30 €!Compra Microsoft Points en Xbox Live o en un establiment comercial i bescanvia'ls en el Basar Xbox Live per contingut descarregable, jocs, demostracions, tràilers i més.Descàrrega divertits jocs Arcade i contingut...


DIÀLEG#4 - TROU DE VER | Cervera Capital de la Cultura Catalana 2019\nTrou de ver (literalment ‘forat de cuc’) és un concepte de la física que planteja la possibilitat de connectar, mitjançant una drecera, dos punts de l’espai-temps. Partint d’aquesta hipòtesi, també coneguda com a “pont Einstein-Rosen”, els artistes Pere Jou i Aurora Bauzà (que han fet estrenes recents a l’Off Liceu, a la Biennale Danza de Venècia, al Festival Santarcangelo i a Matera Capital de la Cultura Europea 2019) ens proposen un viatge sense solució de continuïtat entre els inicis del barroc i el moment present. Dit en altres paraules: què passaria si la música del segle XVII es trobés amb els recursos electrònics del segle XXI?\nAmb una posada en escena que ocuparà tot l’espai del Paranimf i amb una disposició del públic poc habitual, el contratenor i ballarí Pere Jou transitarà entre aquests dos moments de l’espai-temps, representats metonímicament a banda i banda del trou de ver per l’electrònica d’Aurora Bauzà i la tiorba de Ferran Pisà. Al llarg de tot el recorregut, veurem com el prisma de la música electrònica progressivament enriqueix, transforma o complementa obres barroques, obrint un món infinit de possibilitats sonores. La (re)interpretació del repertori del primer barroc des d’aquesta perspectiva de la transgressió tímbrica i instrumental, generarà un aliatge sonor inèdit entre les estètiques dels segles XVII i XXI\nUn element fonamental de la proposta és l’espai on es durà a terme, el Paranimf de la Universitat, entès no ja com el lloc per excel·lència del barroc cerverí, sinó com el lloc on les veus més il·lustres de la ciutat han ressonat durant anys amb les seves lliçons. Prendre aquest espai com a marc on les veus del barroc anglès (Purcell), alemany (Kapsberger), italià (Frescobaldi i Monteverdi) i francès (de Viseé) seran transformades des dels ecos de la contemporaneïtat, és la millor manera de reinterpretar i honorar —des del segle XXI— el llegat material i immaterial d’un lloc tan emblemàtic de la ciutat, en una producció pròpia i inèdita del Festival Espurnes Barroques duta a terme en col·laboració amb la Capitalitat Cultural.\nTal com és habitual a Espurnes (un festival que vincula música barroca, amb entorn barroc i amb gastronomia barroca), l’experiència no acaba amb una simple audició, sinó que el xef Sergi Ortiz, de l’Antic Forn, reproduirà al paladar allò que haurem gaudit a l’escenari, amb l’acompanyament dels vins del Celler Grau i Grau. Estrenat en el marc de les Jornades Europees del Patrimoni, Trou de ver s’erigeix, doncs, com una reivindicació de la necessitat vital de mirar el patrimoni no pas com a quelcom passat, marmori i inert, sinó com a part fonamental de la nostra dimensió present.\nMés informació i entrades: www.espurnesbarroques.cat


de Mari Carmen Grau Ribot\t el 12 set. 2018\nEl Josep Roig i la seva sòcia, la Maria Teixidó, van crear la botiga de teixits de decoració als anys 80, en un moment en què a Andorra no hi havia botigues com la seva. Avui, segueixen al peu del canó.\nQuan vau crear la botiga?\nVa ser als anys 80, en un moment en què a Andorra hi havia un dèficit de botigues de teixits per a la decoració. La gent del país havia de desplaçar-se a Barcelona per comprar cortines i teixits, i nosaltres vam decidir omplir aquest buit.\nQuè ha canviat en aquests 38 anys a Teixidó Decoració?\nMoltes coses… Sempre hem procurat adaptar-nos als temps. Som uns grans enamorats de les cases, dels pisos. A Andorra, no hi ha una vida social excessivament activa i les famílies passen moltes hores a casa seva. Llavors, és fonamental que s’hi trobin a gust, en un entorn agradable i relaxant, que tinguin un sofà ben còmode i unes cortines que donin un ambient acollidor. Un ha de trobar-se bé a casa seva, no s’hauria d’escatimar diners en decoració de la llar.\n“La decoració ha passat per un període molt minimalista, en canvi ara, sembla que la tendència és a omplir més la casa de color”\nEl vostre producte estrella són les cortines…\nI tant que sí! És un producte que ha anat evolucionant molt en els últims anys. Quan vam obrir la botiga, la venda era 100% tèxtil, és a dir, cortines tradicionals. En canvi ara, venem moltes persianes, tant de fusta com d’alumini, “screens”, panels japonesos, “stores”, cortines amb làmines orientables, que fan que siguis l’amo de la teva llum. Avui en dia les cortines tèxtils (de fil de ras o de cotó), estan tornant amb molta força, perquè a part de crear un ambient molt càlid i intimista, ens ofereixen molta més facilitat a l’hora de la seva neteja.\nAvui en dia es venen moltes cortines a grans magatzems, això us perjudica?\nSón cortines fabricades a Àsia, són boniques però el resultat no sempre respon a les expectatives del client. La qualitat no és excel·lent i la seva vida és molt curta.\nEls papers pintats tornen a estar de moda?\nSí, cada dia més. Nosaltres els venem molt bé, però ara ja no es col·loquen a totes les parets d’una habitació, sinó que es combinen amb la pintura. També venem moquetes i catifes fetes a mida.\nQuines són les tendències de la decoració d’avui?\nHem passat per un període molt minimalista. Tot era de color gris, sense contrastos ni estridències. En canvi ara, sembla que la tendència és a omplir més la casa de color.\nQuins colors són tendència avui?\nAquí a Andorra es venen molt bé els tons ocres, verds, caldera… en definitiva, els colors que ens dona la natura. En canvi els blaus costen molt de vendre! Són més mediterranis.\n“Aquí a Andorra es venen molt bé els tons ocres, verds, caldera… en definitiva, els colors que ens dona la natura”\nLa vostra clientela és bàsicament d’Andorra?\nSí, tenim la sort de tenir una clientela molt fidel del país, oferim qualitat i assessorament personalitzat, amb la millor relació qualitat-preu. Un detall curiós és que hem venut cortines a tres generacions, l’àvia, la mare i la filla. Això ens diu que el producte i el servei és bo! L’adequació a les tendències actuals és òptima, perquè actualment és molt difícil servir a tres generacions.\nTambé teniu tapisseria?\nTenim taller de tapisseria, la qual cosa ens permet refer qualsevol moble, sofàs, cadires, butaques… Sempre amb els teixits que s’adeqüen als gustos dels clients.\nEls “coordonnés” han passat de moda?\nAvui en dia gairebé tothom utilitza les “couettes”, amb les fundes nòrdiques, que són majoritàriament estampades i, per tant, és complicat fer “coordonnés”. Llavors l’opció és fer les cortines llises de colors neutres.\nHem passat uns anys difícils per l’aturada de la construcció, però ara sembla que es reprèn i, afortunadament, les coses s’animen i el futur és prometedor.\nandorrabotiguesDecoracióentrevistesJosep RoigLlarMaria TeixidóTeixidóTeixits


Les visites escolars centren les primeres hores de la desena Mollerussa Lan Party – Mollerussa Televisió\nLes visites escolars centren les primeres hores de la desena Mollerussa Lan Party\nDesenes d’alumnes de l’escola Minyons d’Urgell de Fondarella, així com de dos centres educatius més, han visitat la 10a Mollerussa Lan Party. Allà hi han traslladat aquest divendres les seves classes per aprofundir en diversos conceptes relacionats amb les noves tecnologies. Un d’ells ha estat el d’aprendre el llenguatge de programació desenvolupant un projecte amb un temps limitat, com han fet els alumnes de 2n d’ESO de La Salle tenint com a mestres els seus companys del Cicle Formatiu de Grau Superior de Desenvolupament d’Aplicacions Multimèdia.\nPràcticament la meitat dels més de 600 inscrits previstos a la Mollerussa Lan Party, que va obrir dijous a la tarda les seves portes, ja s’han instal·lat al recinte dels pavellons firals. Alguns, hi han passat la nit i la resta començaran a arribar entre aquest vespre i dissabte.


Ahmed Galai: «Qui ve a Europa buscant el paradís, mor a les seves portes» | NacióDigital\nper Isaac Meler , 17 de març de 2016 a les 21:30 |\nAhmed Galai, avui a la seu de La Fede | Isaac Meler\n"Per què els refugiats sirians vénen a Europa i no es dirigeixen als països del 'petrodòlar'?". Aquesta ha estat una de les preguntes del públic per a Ahmed Galai, un dels membres del Quartet de Diàleg Nacional de Tunísia, distingit amb el premi Nobel de la Pau del 2015, i que avui ha encetat el primer cicle "Justícia Global" de La Fede.\n"Europa té una aura de llibertat que atrau", ha destacat l'activista de la Lliga Tunisiana, per contraposar la imatge de "negació dels drets humans" que ofereix Arabia Saudí. Però la realitat amb la que topen els refugiats és ben diferent. "Vénen a Europa pensant que trobaran el paradís però no és així", ha declarat Galai. I ha sentenciat: "Qui ve a Europa buscant el paradís, mor a les seves portes".\n"Cal obrir la porta perquè no morin", ha seguit defensant l'activista tunisià, que ha assegurat que el continent europeu "mai estarà tancat a ningú". "La immigració és un moviment humà històric que no s'atura", ha afirmat, alhora que ha recordat que Tunísia, després de viure la seva revolució i "patir greus problemes econòmics" va acollir més d'un milió de refugiats subsaharians.\nGalai també ha denunciat la "militarització" de la política fronterera europea. "Què és Frontex sinó un batalló militar contra els refugiats i els immigrants?", ha qüestionat, tot assegurant que, per a ell, la situació al Mediterrani és més pròpia d'una "guerra encoberta". "No es pot dir d'altra manera quan milers de persones moren", ha manifestat.\nA més, ha lamentat que Turquia cedeixi a la pressió d'Europa amb un acord que "mercantilitza" els drets humans. Per això, ha encoratjat els presents a iniciar accions coordinades amb les societats dels països subdesenvolupats o amb greus problemes de convivència. "Cal la interacció de la societat civil del nord i el sud perquè estem davant del mateix repte i hem de fer una estratègia comú cadascú de cara al seu govern", ha expressat.\nFinalment, ha elogiat la tasca de les persones que estan salvant vides de refugiats i sobre la qual "potser ningú farà un informe" i ha convidat a fer pressió amb actes com el del proper 19 de març. "És també una manera d'alçar la veu perquè els polítics sàpiguen que hi ha una opinió publica militant que els vigila", ha conclòs.\nImperdibles, El drama dels refugiats a les portes d'Europa, Societat, refugiats, Ahmed Galai, Síria\nEuropa no és el paradís\nPer Anònim el 19 de març de 2016 a les 14:54\nEuropa és el dimoni laic de tradició cristiana amb uns valors totalment diferents als seus. Si volen el paradís, que se'n vagin als seus paísos musulmans.\nA de la vergonya de les 12.14.\nPer Garriguenc el 18 de març de 2016 a les 14:12\nDe quina obligació, de quins drets i de quina ràpida integració parla? A quin país viu?\nPer 1512 el 18 de març de 2016 a les 13:49\nNomes parles de suposicions, fins i tot creus que tinc "una bona feina". Segueix suposant doncs. P.d.: em pots tutejar sense problema\nPer Anònim el 18 de març de 2016 a les 12:14\nEuropa a d´assumir la seva responsabilitat. Els refugiats venen a Europa buscant el seu dret a l´habitatge, educació, sanitat i feina (si poden treballar sinó una pensió), Europa te l´obligació de proporcionar-ho a uns refugiats que fugen de la guerra. Com be diu l´Ahmed, Europa els atrau per la seva llibertat, quan arribin aquí s´integraran ràpid com ho han fet els magribins, que són un clar exemple d´integració on alguns fins hi tot han après a parlar en català.\nHi ha països del tercer món que expulsen milers d'immigrants il·legals cada any.\nPer Anònim el 18 de març de 2016 a les 11:11\nLa premsa occidental mai no parla de països tercermundistes que repatrien cada any milers d’immigrants il·legals. Posem per cas, cada any la policia ivorenca foragita més de 23.000 immigrants il·legals burkinesos. Semblantment, cada any, la policia dominicana repatria més de 35.000 immigrants il·legals haitians. L'Índia cada any repatria milers d'immigrants il·legals bengalesos, musulmans. Cap oenegé se n’ha queixat perquè passa entre països tercermundistes; igual passa amb el tràfic d’armes entre els mateixos països. La guerra entre hutus i tutsis a Ruanda tenia un sol i únic proveïdor: la Xina Roja, la qual no sols els venia matxets de bon cer, sinó també fusells AK-47, pistoles, morters, explosius, bazuques i subfusells.\nDe les penalitats que pateix Catalunya en té la culpa Espanya, només l'espoliació fiscal hispana.\nPer Blai, nacionalista català. el 18 de març de 2016 a les 10:40\nCroàcia, Eslovènia, Armènia, Ucraïna, Geòrgia, Estònia, Letònia, Lituània, quan van lluitar per la independència ho van fer amb una taxa d’atur esfereïdora, amb una pobresa severa, amb cues impressionants en els menjadors socials. ¿Per què no van prioritzar la qüestió social i no van relegar la lluita per la independència? Doncs perquè van clissar que l’URSS i Iugoslàvia en tenia tota la culpa de les penalitats que suportaven i que la prosperitat vindria si en feien secessió. Ho van encertar de ple. Llurs penalitats es van dissipar un cop consolidada llur independència nacional. El nacionalisme català pensa igual en el contenciós hispanocatalà.\nA l'Anònim 23:55.\nPer Jesús-1 el 18 de març de 2016 a les 10:19\nCoincideixo amb tu, del tot. Però permet-me que et faci uns suggeriments, unes puntualitzacions. Tancar fronteres, limitar l’entrada d’immigració i alhora “respectar” la societat d’acollida és un oxímoron. Val més dir tota la veritat. La Catalunya independent haurà de tancar fronteres a la immigració de forma solemne, que tot el món ho sàpiga. Perquè la societat d’acollida és l’eufemisme de deixar-nos envair demogràficament pel tercer món. Ara, a Catalunya hi entra la immigració que Espanya decideix, en té totes les competències. No tota la immigració és pobra. Hi ha indis, xinesos i pakistanesos que entren a Catalunya amb prou diners per muntar-hi negocis: restaurants, tendes, tot a cent, locutoris, obradors de confecció... en els quals només donen feina a immigrants de la seva nació i credo, cap de català. A la immigració, no se li pot tancar l’entrada a mitges, se li ha de tancar del tot.\nAl Caram de les 7.32\nPer Garriguenc el 18 de març de 2016 a les 10:16\nSense tenir res contra vostè, estimat pseudoprogressista que segurament no té cap necessitat de competir amb nouvinguts per sous de misèria, si la majoria de nosaltres haguéssim d'emigrar fugint de la misèria no ho faríem equipats amb costums poc o gens democràtics, unes creences religioses que foten por, una consideració envers les dones que ja sabem quina és, etc. etc. Ah, i entre nosaltres no s'hi amagarien gaires terroristes, com segurament sí que passa amb els que ara vénen, encara que per quedar bé tothom digui que no.\nPer Anònim el 18 de març de 2016 a les 09:53\ns' ha incrementat en un 56% el nombre de conciutadans quehan hagut de fugir emigrant de l' estat `per motius econòimics...S. C. ...\nPer Anònim el 18 de març de 2016 a les 09:42\nEl tercer món s'ha de començar responsabilitzar dels seus propis actes. Per què aquests països han fracassat a l'hora de desenvolupar-se econòmicament? Per què són políticament inestables i tenen governs autoritaris? Per què tenen un greu problema de fanatisme religiós? Per què no apliquen mesures de control de la natalitat? Occident no té cap culpa que aquestes societats hagin fracassat en tots els aspectes, i no se li pot demanar que assumeixi els costos d'aquest fracàs perquè suposaria la seva pròpia destrucció. L'única opció possible és reforçar les fronteres d'Europa i assegurar-se que tots els immigrants/refugiats només entren de forma controlada i legal.\nA Espanya no ens hi podem quedar de cap de les maneres.\nPer Blai, nacionalista català. el 18 de març de 2016 a les 09:32\nD’Espanya, només en podem esperar espoliació fiscal, dominació estrangera, negació nacional, negació de la llibertat nacional, negació del dret de decidir a quin estat volem pertànyer, esquarterament territorial de la nació catalana, foment del blaverisme, asfíxia econòmica, humiliació col·lectiva, repressió lingüística, imposició de la parla estrangera espanyola, hispanització d’usos i costums, invasió demogràfica (substitució poblacional) primer amb espanyols i ara amb pobles tercermundistes.\nPer 1512 el 18 de març de 2016 a les 07:32\nAls que heu comentat i sense tenir res personal contra vosaltres, m'agraderia que us veiessiu obligats a marxar del pais fugint de la miseria. Una abraçada.\nPer Anònim el 17 de març de 2016 a les 23:55\nNo és un problema de refugiats. A l'orient mitjà i a l'Africa s'està produïnt una explosió demogràfica que farà que en pocs anys la població jove d'aquests països es dupliqui. Allà no hi ha feina i molts intentaran emigrar a països més rics. El procés pot durar 20 anys, fins que s'esgoti el fenomen. Pot Europa suportar entre dos i cinc milions d'immigrants l'any durant tant de temps? Immigrants amb problemes d'idioma i escasa escolarització però que tindran dret al mateix estat del benestar que els autoctons sense contribuir a penes. I que tindran molts problemes per integrar-se i formaran ghettos. Ja us dic que no, al menys mantenint el model social de l'estat del benestar. La mateixa senyora Colau vol fer el paperot amb uns centenars d'immigrants, però la realitat és que a Espanya li tocarien 100-300.000 immigrants l'any. A Catalunya prop de 15-45.000 immigrants any. Durant 20 anys! I les estimacions són prou conservadores, ja que en realitat els immigrants no es repartiran de forma homogènia sino que s'acumularan en zones més dinàmiques (Barcelona em ve al cap). No és realista esperar que les poblacions autòctones hi estiguin d'acord. S'haurà de tancar fronteres i limitar la immigració als que poguem absorvir sense carregar-nos les societats d'acollida. Europa no és el paradís, però obrir les portes de bat a bat a tota la misèria del mon la podria transformar en un infern.\nNo hi ha paradisos a la terra\nPer Anònim el 17 de març de 2016 a les 23:20\nNo vull que Catalunya sigui envaïda per nacions estrangeres. És així de simple, just i ponderat .\nPer Jesús-1 el 17 de març de 2016 a les 22:03\nLes invasions demogràfiques, la progressia les dissimula amb eufemismes com "raons humanitàries, solidàries" etc. La immigració no ha de ser ni odiada ni estimada, sinó necessària o no. Catalunya és evident que no l'ha de menester, en té prou amb els treballadors catalans. No volem mà d'obra barata tercermundista, la volem nacional catalana.


13 canastas para ganar en los negocios [digitales] és un manual de per entendre el funcionament de la nova economia i quins són els processos claus per tenir èxits en els negocis.\nSota el lema concéntrate-visualiza-caliba-ejecuta-gana, Martínez estableix, en 13 conceptes, similituds entre l’esport d’alta competició i els negocis: “per progressar has de tenir mentalitat disruptiva, és a dir, aplicar la creatividad a les teves tasques diàries”.\nDesprés d’una carrera d’èxit en el bàsquet espanyol, on va acumular 156 internacionalitats amb Espanya- y amb l’Eurolliga de bàsquet de 1994 com a moment de màxima esplendor- Martínez va tirar cap a la seva altra gran passió: l’economia. Reconvertit avui en un empresari d’èxit i ambaixador econòmic per a Estats Units de la Confederació Econòmica Andorra, Martínez reconeix que els valors que li va ensenyar l’esport l’ha pogut aplicar a l’economia: “la pressió, l’excel·lència i el treball en equip regeixen avui en dia el funcionament dels mercats”.\nEn el llibre, l’expívot compara l’esport d’alta competició i les noves tendències en economica: “una de les activitats que més m’agrada és crear i accelerar empreses, ja que s’assembla a l’adrenalina dels grans partits”. Avui en dia, Martínez dirigeix Startup Grind Google for startups a Andotta, la comunitat d’emprenedors més importants del món -amb presència a 155 països i més de 360 ciutats- la qual cosa li permet estar en contacte amb les últimes tendències d’inversió i teconologia en els seus viatges habituals a Silicon Valley.\nLa tecnologia ha revolucionat la relació entre l’àmbit financer-econòmic-tecnològic i la societat. Amb això, la intenció de Martínez amb 13 canastas ganadoras para ganar en los negocios [digitales] és fer reflexionar al lector sobre la nova economia.\nEls lectors han de tenir en compte que de les decisions econòmiques que prenguin ara dependrà sens dubte el seu futur, és per aquest motiu que l’autor no només descriu el procés de canvis en el paradigma econòmic sinó que ofereix al lector consells per treure partir als seus estalvis.\nDe les criptomonedes al blockchain, la nova economia ofereix oportunitats de negoci a “aquells valens que s’atreveixen a anar més enllà i a aportar un valor afegit al seu producte/servei”. D’aquesta manera, Martínez recomana barrejar treball en equip, creativitat, talent i formació per tenir èxit en la nova etapa de l’economia.


Olèrdola aporta 7.500 euros a La Marató de TV3 sumant les activitats organitzades per entitats — Ajuntament d'Olèrdola\n04:33 del 06 de desembre de 2021\nOlèrdola aporta 7.500 euros a La Marató de TV3 sumant les activitats organitzades per entitats\nOlèrdola aporta 7.500 euros a La Marató de TV3 sumant les activitats organitzades per entitats Es van fer fins 8 iniciatives, sent la cursa Vallmoranta la que va recaptar més diners, amb 4.233€ http://www.olerdola.cat/news/olerdola-aporta-7.500-euros-a-la-marato-de-tv3-sumant-les-activitats-organitzades-per-entitats http://www.olerdola.cat/news/olerdola-aporta-7.500-euros-a-la-marato-de-tv3-sumant-les-activitats-organitzades-per-entitats/@@download/image/marató.jpg\nEs van fer fins 8 iniciatives, sent la cursa Vallmoranta la que va recaptar més diners, amb 4.233€\nUna de les novetats han estat els tallers a Sant Pere\nLa solidaritat és un valor ben present al municipi d’Olèrdola. Un bon termòmetre que així ho expressaria és la gran implicació del municipi amb La Marató de TV3. I és que, més enllà de les aportacions individuals fetes des de casa per cadascú, si sumem la xifra recaptada gràcies a activitats organitzades per entitats del municipi s’obté una quantitat gens menyspreable. Gairebé 7.500 euros. Aquesta xifra s’ha obtingut a través de 8 iniciatives diferents, realitzades entre Sant Pere Molanta i Moja.\nMés de la meitat dels diners aportats des d’Olèrdola per actes fets per entitats es comptabilitzen gràcies a la 4a edició de la cursa Vallmoranta. La participació de 340 persones el passat 22 de novembre va traduir-se en una recaptació final de 4.233 euros.\nDes del Casal d’Avis de Moja es manté el vincle amb la Marató a través d’un dinar solidari. Amb aquest àpat es van recaptar 616 euros que, sumats als 584€ d’aportacions voluntàries, fa que l’entitat hagi pogut ingressar al compte de La Marató un total de 1.200 euros.\nEl Casal d’Avis de Sant Pere Molanta va aprofitar el dinar del seu 9è aniversari, celebrat el 15 de novembre, per a recaptar 440 euros.\nUna altra activitat arrelada al municipi relacionada amb La Marató és la matinal solidària de tallers organitzada per l’AMPA de l’escola Circell de Moja, programada dissabte 13 de desembre. Es van assolir 494 euros, que afegits als 66 euros recaptats durant el dinar de la Festa de les Famílies, fan que l’AMPA hagi assolit fins a 560 euros aquest 2014 per La Marató.\nEls Joves de Moja també han fet la seva aportació a La Marató. Diumenge 14 de desembre programaven cinema al Local Nou, amb la projecció de “Frozen” i “Plan en Las Vegas”. Malgrat la discreta assistència, es van recaptar fins a 200 euros.\nI a Sant Pere Molanta, el grup de teatre El Folre, va tornar a mobilitzar-se en motiu de La Marató. Organitzaven la representació de l’obra “Diner(molt) negre” a càrrec dels Amics del Teatre de La Ràpita, el passat diumenge 7 de desembre. La col.laboració dels 150 assistents va permetre recaptar 610 euros en el sorteig de la panera, 200 euros més que l’any passat.\nA Sant Pere Molanta també s’estrenaven dues novetats per La Marató. El Formiguer, entitat de recent creació, va organitzar diumenge tallers infantils. Hi van participar una vintena d’infants i es van poder recaptar 74’42€. Una de les integrants d’El Formiguer, Érika Martínez, explicava que l’entitat tenia molt clar que volien fer alguna activitat per La Marató.(àudio)\nEL Formiguer també va recollir joguines per la campanya “Cap infant sense joguina”,que organitza Creu Roja. Érika Martínez destaca que des d’El Formiguer volen transmetre als infants la importància d’ajudar als altres.(àudio)\nL’altra novetat provinent de Sant Pere Molanta per aquesta Marató, va ser el taller familiar de country que es va organitzar diumenge a la tarda, a la sala de la Societat, a càrrec del grup Gatzara Country. Va reunir a una seixantena de persones i va assolir recaptar 178 euros.


Casa Christina 1 Peschiera del Garda Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nArrigo Boito, Peschiera del Garda City Center, Peschiera del Garda, Itàlia, 37019 - Veure al mapa\nAl visitar Peschiera del Garda, vosté es sentirà com a casa a Ferienwohnung Gardasee 1, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Ferienwohnung Gardasee 1 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha magatzem d'equipatge, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia, bar.\nL'ambient de Ferienwohnung Gardasee 1 es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com camp de golf (a 3 km), piscina exterior, esquí, buceig, pesca. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Ferienwohnung Gardasee 1.\nCal que informeu el Casa Christina 1 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (325) Parelles (61) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (165) Famílies amb infants grans (28) Grups (68)


2 min. Madrid 12/05/2015 11:40\n260x366 El president de l'AEB, José María Roldán, en una imatge d'arxiu. EFE El president de l'AEB, José María Roldán, en una imatge d'arxiu. EFE\nEl president de l'Associació Espanyola de Banca (AEB), José María Roldán, ha afirmat aquest dimarts que "no cal exagerar" sobre un eventual panorama polític sense majories absolutes com a resultat dels processos electorals d'aquest any. En aquest sentit, considera que pot ser "positiu" no comptar amb un "poder absolut", és a dir, que el PP perdi les majories absolutes que ostenta tanta al Congrés com també en diferents comunitats autònomes.\n"La disciplina de mercat que ningú té un poder absolut també pot ser positiva en d'altres àmbits", ha indicat Roldán en un esmorzar informatiu organitzat per Aragonex a Madrid. El president de la patronal de la banca ha recordat que Espanya ha tingut governs de majoria "bons i dolents", igual que ha passat amb governs de minoria.\nPreguntat per algunes de les propostes dels partits, com la dació en pagament retroactiva, Roldán s'ha limitat a declarar que el sector bancari "accepta com a preu" els resultats electorals. "La banca, com qualsevol sector, accepta qualsevol decisió que passi per la urnes", ha explicat, per després advocar per que s'elimini la incertesa "com més aviat".\nEl president de l'AEB ha certificat que la recuperació a Espanya "és molt ferma", si bé ha matisat que "no es pot dir" que s'hagi deixat enrere la crisi. En aquest sentit, ha indicat que el PIB real encara no ha arribat a nivells precrisi i ha urgit a reduir la "elevada" taxa d'atur i l'endeutament exterior. "Espanya està en un procés de recuperació, però les ferides de la crisi han estat enormes. Ens caldrà temps i paciència per superar unes conseqüències gravíssimes", ha assegurat.\nFinalment, ha destacat que l'exposició del sector privat d'Espanya a Grècia és mínima i ha confiat en un acord entre el país hel·lè i la UE. "Sense treball tècnic no es pot avançar en l'acord", ha apuntat, en considerar que ha existit un "excés de missatge polític".


La gent està estimant el crit de Chris Pratt que fona el fosc a la seva esposa Anna Faris | CAT.Lamareschale.org\nMés d'això, si us plau.\nA principis d'aquesta setmana, en el tracte amb alguns insomni nen induïda a partir fill de 4 anys d'edat de la parella, Pratt va publicar una foto retrocés dolç de la seva part i Anna amb un sentit agraïment a la seva esposa pel seu suport mentre es promou la seva última pel·lícula.\nLi preguntem a un escriptor d'aliments per degustar prova aquestes joguines sexuals comestibles.\n"Gràcies pel suport de mel! Et veus tan bonica. Aquests viatges de premsa pot ser un remolí. Estic molt agraït amb vostè i el nen té amb mi en aquest cas", va escriure.\n"Tot i que són les 3:00 estic ara, només estava despertat per un cop de peu a la part posterior quadrada tan poc home va pujar al llit i després ha d'haver tingut un somni karate o alguna cosa i ara no puc dormir", afegeix.\nEls meus estimats @annafaris dolços aconseguir escenes retrospectives de la seva hilarant paper en Lost in Translation.\nGràcies pel suport de mel!\nEstàs tan guapa.\nAquests viatges de premsa pot ser un remolí.\nEstic molt agraït amb vostè i el nen tenen amb mi en aquest cas.\nTot i que són les 3:00 estic ara, només estava despertat per un cop de peu a la part posterior quadrada tan poc home va pujar al llit i després ha d'haver tingut un somni karate o alguna cosa i ara no puc dormir.\nInsta Estic al seu lloc.\nTot el que els pares i mares saben el que estic parlant.\nAquest no és el primer crit pública de Pratt la seva dona però.\nEl seu Instagram està ple de adorables fotos i títols que ens fan qüestionar per què els nostres BAES no estan fent millor.\nL'any passat, els guardians de l'actor Galaxy publicar un tret dolç d'un dia de diversió familiar amb la llegenda: "La meva dona és tot things.Lover. Actor. Mare. Kite Mestre".\nLa meva dona és totes les coses.\nI fa tot just dues setmanes, mentre que al Regne Unit, Pratt desitjava que la seva dona un feliç Dia de la Mare Europea.\n"Acabem de passar la nit més increïble en #Paris amb la meva estimada, dolç i sorprenent dona @annafaris em refereixo. Només mirar-la. De tornada al Regne Unit ara i tornar a la feina. Feliç #mothersday (Europea) al meu dolç i tot el mares a Europa. Li encanta!, "va escriure.\nAcabem de passar la nit més increïble en #Paris amb la meva estimada, dolç i sorprenent dona @annafaris em refereixo.\nDe tornada al Regne Unit ara i tornar a la feina.\nFeliç (Europea) #mothersday al meu dolç i totes les mares a Europa.\nPerò res es compara amb aquest post Pratt va compartir sobre el seu amor per la seva família.\nJuntament amb una foto del seu fill Jack en la seva pijama.\nPratt va escriure: "Em va prendre aquesta fotografia i em vaig adonar del molt que s'assembla a Jack Anna. Ells són alhora tan bonic. Dormir amb els dos d'ells és el meu major tresor."\nAquest matí, Jack va trobar un arc de Sant Martí a la paret.\nSincerament, no podria esbrinar d'on venia des de la qual segons la ciència vol dir que és una espècie de portal.\nAlguna vegada vas veure Stargate?\nVam tenir cura de no acostar massa.\nVaig trencar aquesta foto i em vaig adonar del molt que s'assembla a Jack Anna.\nTots dos són tan bonic.\nDormir amb els dos d'ells és el meu major tresor.\nEl entenem, Chris, vostès estan tornant boig més bonica.\nPerò encara ens agrada la seva Instas.\nMantingui 'em coming.\n4 formes de tractar quan treballa amb un Ex


(S'ha redirigit des de: Màgic)\nDintre d'aquesta concepció és possible entendre que la intel·ligència dels homes començava a percebre que la pràctica de la màgia no produïa precisament els resultats esperats, que amb anterioritat significaven una realitat. A això li va continuar un llarg període d'un pensament reflexiu que va fer la transició cap a la religió de manera gradual, pel major coneixement de les forces amb un poder superior al de l'home i el desenvolupament del coneixement. Frazer conclou que el pas definitiu de la màgia a la religió es dóna en «la confessió de la sencera i absoluta dependència de l'home pel que fa al diví», culmina amb la submissió de l'home davant la immensitat de l'univers.\nSistema dóna Fraternitas Saturni: derivat d'O.T.O.\nSistema dóna 0. T. O. A.: Derivat d'O.T.O., fa ús de pràctiques astrals de màgia sexual\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Màgia&oldid=22292098»\nDarrera modificació: 9 nov 2019 a les 19:46


Tombes egípcies - Áltima\nA l'antic Egipte es creia que la mort era el començament d'una nova vida en un altre món i que tot home més del seu cos posseïa una ànima (ba) i un doble espiritual (ka). En morir la persona, el ba seguia vivint a la terra i de nit descansava en el seu cos. El ka, anava i venia entre la terra i l'altre món. Tant ba com ka havien de reconèixer el seu propi cos i per això el momificaven (momificació). Com aquesta nova vida podia durar eternament, els més poderosos es van fer construir grans i sumptuoses tombes de pedra.\nLa tomba tenia dues missions principals, per una banda, protegir al cos de la intempèrie i per un altre, dels lladres que se sentissin atrets pel tresor guardat en el seu interior. Quant més gran era el rang de la persona, major era la seva tomba, i ja que segons la tradició després de morts els faraons es convertien en déus, les seves tombes van ser les millors.\nL'altre aspecte, que possiblement constitueix el més característic de les creences egípcies, és la religió funerària. Sembla que els egipcis van creure sempre en l'altra vida. Innombrables objectes eren col·locats en els sepulcres pensant que els farien servir en l'altre món. S'han trobat des d'objectes com joguines, pintes i fins menjar. S’incloïa, també, una estàtua de la persona momificada i estàtues de les seves concubines i criats, així com el "Llibre dels Morts". I a les parets de la tomba es van pintar escenes de la vida diària de l'època.\nUna bona conducta assegurava un trànsit segur al més enllà. Hi ha moltes representacions d'escenes del Judici d'Osiris, en les que el cor del difunt és pesat en una balança, tenint com a contrapès una ploma que representa la veritat. El resultat era consignat per Thot, l'escrivà dels déus, en presència d'Osiris, i els que no donaven el pes eren destruïts per sempre.\nL'enterrament dels faraons i dels membres de les capes socials altes es duia a terme en tres construccions diferents: les Piràmides, les Mastabes i els Hipogeus.\nLes tombes més antigues van ser les mastabes, que eren construccions amb forma de tronc piramidal, de base rectangular, que arribaven a mesurar 20 metres d'altura. La mastaba prismàtica era la sepultura dels sobirans del Període Arcaic d'Egipte. Mastabat, és una paraula àrab que designa un banc de fusta on exposar la mercaderia per a la seva venda en el mercat. Aquestes tombes en forma de piràmide truncada havien de semblar-se als llocs de venda dels mercats, i els àrabs les van anomenar així. Tenien diverses sales, entre elles, la cambra funerària. Aquesta estava situada al nivell subterrani i després segellada per protegir-la.\nUna característica de les mastabes eren les esteles anomenades de "falsa porta". Això era la representació en baix relleu d'una porta molt alta i estreta, amb una mena de persiana, també en pedra, enrotllada a la part superior de la llinda. Aquestes "falses portes" tenien per finalitat que l'ànima del difunt pogués sortir del sepulcre per mitjà de fórmules màgiques. Representava la porta per la qual tornar al món dels vius.\nEs decoraven les parets amb ofrenes per l'ànima del difunt. En aquests panells de baix relleu es representaven tots els objectes i aliments que s'oferien a l'ànima del mort.\nLes mastabes més ben conservades es troben a la necròpoli de Saqqarah, prop del Caire.\nLes raons del pas de les mastabes a les piràmides no es coneixen bé, però s'esmenta generalment el desig d'aconseguir altures cada vegada més significatives per manifestar la importància i el poder del faraó difunt.\nLes mastabes es van transformar en piràmides esglaonades, constituïdes amb diverses graderies, a manera d'una "escala gegantesca" que s'elevava cap al cel. La primera i més famosa d'aquestes és la Piràmide Esglaonada de Saqqara del faraó Dyeser (Zoser) de la III Dinastia d'Egipte. Segons Manetón, el sacerdot i historiador egipci, l'arquitecte que la va edificar va ser Imhotep, el primer arquitecte de la història, que possiblement va voler simbolitzar amb aquesta primera piràmide l'ascensió del difunt del "món terrenal" cap als "Cels".\nIgual que les mastabes, les piràmides estaven formades de dues parts: una superestructura formada per una base quadrada i quatre cares triangulars que s'unien en el vèrtex superior mitjançant un piramidión (piràmide diminuta realitzada d'un sol bloc), i una subestructura, on es trobaven una o diverses càmeres funeràries destinades a acollir el cos i l’aixovar funerari del rei. La càmera funerària es trobava al final d'un corredor connectat amb l'entrada de la tomba per una rampa.\nLa construcció de les piràmides va ser evolucionant fins a convertir-se en les piràmides clàssiques, de cares llises. Aquestes piràmides són els monuments més emblemàtics que ens ha deixat aquesta civilització i, en particular, les tres grans Piràmides de Gizeh, les tombes o cenotafis dels faraons Kheops, Kefrén i Micerino, la construcció es remunta, per la gran majoria d'estudiosos, al període denominat Imperi Antic d'Egipte.\nLes piràmides són els elements més importants, encara que no els únics, del "complex funerari" que inclou altres estructures essencials i amb significats teològics i simbòlics com el temple funerari el mur que envolta el complex, la rampa processional , el temple inferior i la piràmide satèl·lit.\nLa piràmide és la materialització en pedra dels raigs solars i estava destinada a acollir i protegir la mòmia real. El seu desenvolupament es va basar en tres eixos: l'eix vertical, que unia la terra amb el cel i al faraó amb el seu pare diví Re; l'eix nord-sud o eix terrestre, paral·lel a la direcció del riu Nil, i l'eix est-oest o eix celeste, paral·lel al curs diürn de l'astre solar que neix per l'est i mor per l'oest, regenerant cada dia.\nL'eix terrestre es defineix en la piràmide per l'entrada, que es troba situada al costat nord, i pel corredor descendent, que es dirigeix cap al sud en direcció a la càmera del sarcòfag. L'eix celeste o solar es relaciona amb el concepte de Resurrecció.\nA la banda est de la piràmide se situa el temple funerari, lloc on es practicava el culte diari al rei difunt i divinitzat que garantia l'ordre sobre la terra, i on els sacerdots dipositaven els aliments davant de la deixant de falsa porta que es trobava a la sala d'ofrenes.\nLa piràmide satèl·lit estava situada al sud-est de la piràmide reial i complia, pel que fa al temple, una funció de cenotafi. Estava destinada al ka del rei i no incloïa sarcòfag ni instal·lació de culte. Algunes d'aquestes piràmides satèl·lits van servir de tomba per a les reines.\nEls "Textos de les Piràmides" ens donen una resposta al perquè de la seva existència. La declaració 267 d'aquests textos afirma: "Una escala al cel es disposa per a la meva (al·lusió al rei) perquè pugui ascendir per ella al cel", la declaració 717 del mateix text afirma que "el rei va menjar cinc vegades en un dia de vint-i-quatre hores, tres al cel i dos a la terra: al matí i a la tarda." Les piràmides escalonades representarien, per tant, l'escala per la qual el rei havia de ascendir des de la tomba al cel.\nEl continu saqueig de les antigues tombes faraòniques i el costós de la seva construcció van haver de ser factors decisius per al triomf del Hipogeu. Aquest tipus d'enterrament consistia en una tomba excavada a la roca, de molts metres de longitud i profunditat. Ja es va utilitzar en l'Imperi Mitjà a la necròpolis de Beni Hasam, però no va ser fins a l'Imperi Nou quan es va dur a terme el soterrament de diverses dinasties de Tebes a l'altra banda del Nil, en el paratge desèrtic que coneixem com Vall dels Reis i Vall de les Reines.\nEls primers hipogeus eren simples: un passadís i una càmera funerària. Els dels grans faraons i faraones de l'Imperi Nou es van fer més complexos i es van decorar luxosament amb pintures relatives a la vida en el Més Enllà, ja l'acollida que els déus dispensaven al difunt. També posseïen un complex funerari, però a l'altre costat de la muntanya, al costat del riu.\nGairebé tots aquests hipogeus reals estan a la Vall dels Reis, a la riba occidental del riu, i els més coneguts són el de Tausert i Sethnajt.\nCategories: Cultura funerària


Organitzen un taller en línia per promoure els bons usos de les pantalles - Empordà\nOrganitzen un taller en línia per promoure els bons usos de les pantalles\nEl Programa de Prevenció de Conductes Addictives permet aprofundir en les conductes addictives i les estratègies d'abordatge educatiu tant per alumnat com per a famílies\nEMPORDA.INFO 21.05.2020 | 11:16\nOrganitzen un taller en línia per promoure els bons usos de les pantalles. EMPORDA.INFO\nOrganitzen un taller en línia per promoure els bons usos de les pantalles.\nEl Servei d'Intervenció Socioeducativa del Consell Comarcal és impulsor, amb el Servei Educatiu de l'Alt Empordà, del programa: "Enganxa't a la Prevenció de Conductes Addictives" que durant el període de confinament s'ha centrat en l'ús dels dispositius electrònics.\nPer completar la tasca divulgativa que s'ha portat a terme, han organitzat un taller en línia per a mares i pares per promoure els bons usos i prevenir els riscos de les pantalles. La sessió es realitzarà el 28 de maig a les cinc de la tarda. Per participar de l'esdeveniment és necessari inscriure's al correu electrònic sod.ccae@gmail.com fins al dia 26.\n— Pautes de comunicació dins l'àmbit familiar sobre l'ús de pantalles\n— Normativa familiar i bons usos de les pantalles\n— Supervisió i eines de control parental sobre l'ús de pantalles\n— Vinculació positiva i modelatge familiar\n— Riscos a la xarxa: ciberassetjament\n— Fomentar l'autoestima dels fills/es


Així seran els individuals de pilota - À Punt\nAixí seran els individuals de pilota\nLes partides inaugurals seran el 27 de maig en escala i corda i, el 4 de juny, en raspall\nPuchol II i Tonet IV, guanyadors de l'any passat en escala i corda i raspall, respectivament / Funpival\n08 de maig 2022 - 13:25\nEl Campionat Individual Caixabank – Trofeu President de la Generalitat ja té duels, dates i trinquets, tant en la modalitat d'escala i corda com en la de raspall.\nLes dues competicions més emblemàtiques de la pilota professional repetiran el format de competició establit fa quatre temporades, que premia la trajectòria de l'edició anterior i afavoreix que es produïsquen sorpreses.\nTots els contendents començaran en la ronda de huitens de final. D'aquesta manera, els setze participants recorreran el mateix camí cap al títol i disputaran el mateix nombre de partides.\nEls huit primers classificats de la passada campanya han sigut designats caps de sèrie i els aparellaments amb els huit participants restants s'han configurat per sorteig.\nEn la modalitat d'escala i corda, la primera eliminatòria tindrà lloc el 27 de maig a Vila-real, mentre que la final es jugarà al trinquet de Pelai el 26 de juny. En la disciplina de raspall, la partida inaugural es jugarà el 4 de juny a la Llosa de Ranes i el títol es resoldrà el 2 de juliol al trinquet d'Oliva.\nAixí seran els campionats individuals de raspall i d'escala i corda / Funpival\nRaspall Escala i corda