QUÈ FEM A MITHRA?: de desembre 2021\nÀULES NOCTURNES AMB SUPORT INFORMÀTIC\nGestionem les aules nocturnes d'Olivera i Massallera.\nA partir del 15 de desembre i fins el 30 de gener tindreu a la vostra disposició les aules nocturnes d'aquests dos equipaments amb suport informàtic i una persona dinamitzadora que us ajudarà a resoldre dubtes TIC. L'horari és de 22h a 1h i l'accés està pensat per joves. Es tracta d'un servei gratuït.\nPublicado por llovera en 12:47 Cap comentari:\nPÍNDOLES PRESENCIALS GRATUÏTES A LA BIBLIOTECA SANT ILDEFONS DE CORNELLÀ\nPer a tots els nivells i gustos.\nDurant aquest trimestre ham tornat a l'activitat presencial a la biblioteca Sant Ildefons de Cornellà. En format píndola i adreçada a tots els nivells.\nSi voleu més informació entreu a la seva web i demaneu.\nPublicado por llovera en 12:43 Cap comentari:\nTREIEU-VOS EL CARNET ACTIC A L'OLIVERA\nObert cada dissabte matí fins el desembre.\nEncara sou a temps de tenir el vostre certificat abans de acabar l'any. Durant aquest trimestre hem obert TOTS els dissabtes per donar servei a la gent que no se l'ha pogut treure en pandèmia. Recordeu que tota la inscripció és on line a través de la web de l'ACTIC però si no us en sortiu, poseu- vos en contacta a info@e-mithra.org i us farem un cop de ma.\nPublicado por llovera en 12:38 Cap comentari:\nPÍNDOLES PRESENCIALS GRATUÏTES A LA BIBLIOTECA SAN...


L’àrea húmida | Alghero Parks\nLo primer contacte entre el Parc Natural Regional de Port Comte i la ciutat de l’Alguer és sense dubiu l’àrea húmida del Càlic a la qual s’arriba de vial Burruni en eixida del carrer de Don Minzoni o també partint de Port Comte en direcció Fertília i entrant vers la ciutat de l’Alguer.\nL’Estany del Càlic, té una extensió de 92 hèctaros i una profunditat mitjana de més o manco 1,5 metros. Les vores són sòlitament baixes i arenoses i el fondal fangós. Té una forma allongada en direcció Nord-Òvest Sud-Est, i és paral·lel a la costa de la marina llong lo camí provincial que de l’Alguer porta a Fertília . L’orígine de l’estany és lligada a l’esbarrament, degut a una acumulació de detrits, de dos importants immissaris, lo Riu de la Barca i el Riu de Carbia. Una faixa arenosa, l’actual platja de Maria Pia, lo separa de la marina, amb la qual és en comunicació a través d’un únic canal utilitzat com a portitxol per les embarcacions turístiques i de pesca.\nL’estany és reconeixut, a livell nacional i comunitari, com a un ambient húmit de gran valor naturalístic, ma té una gran importància també del punt de vista econòmic, dat que és sede de pesca professional i d’activitats turístiques i recreatives, entre les quals lo birdwatching, facilitat també de la presència de punts d’observació enllestits del Parc. En los últims anys l’àrea húmida és estada requalificada pel que fa l’accessibilitat, en particular llong l’esponda paral·lela a vial Burruni. És possible fruir de l’estany visitant la postació de birdwatching que se troba lateralment a vial Burruni o seguint lo caminament i la pista per bicicletes vers lo pont romà.


Superherois catalans: Capità Catalunya / Drac Català\nDrac Català és un còmic de Carles Roman(Portbou, 1970) que es va publicar entre els anys 2000 i 2003, en un total de 7 números.\nDes del passat 24 de febrer d'enguany, el seu autor, en Carles Roman, ha començat a penjar la col·lecció al seu bloc. Cada diumenge, publicarà una pàgina.\nAixí doncs el diumenge 24 de febrer va publicar la coberta i la primera pàgina del primer número, i aquest passat diumenge 3 de març, la pàgina 2 del primer número, i així successivament.\nCal recordar que el primer número s'anomenava Capità Catalunya, però que per qüestions legals va haver-se de canviar el nom, essent ja Drac Català a partir del segon.\nAra es una oportunitat per descobrir el nostre superheroi pels qui no ho vam poder fer llavors i evidentment redescobrir-lo els qui sí van poder.\nCapità Catalunya nº1. Orígens I. El naixament de l'heroi (2000)\nDrac Català nº2. Orígens II. La mort de l'home (2000)\nDrac Català nº3. Orígens III. Primera nit (2001)\nDrac Català nº4. Poder blanc (2001)\nDrac Català nº5. El llop, el drac i el diable (2002)\nDrac Català nº6. Vincles de sang I (2002)\nDrac Català nº7. Vincles de sang II (2003)\nEl Drac Català va ser el primer còmic amb un superheroi de casa nostra i on les històries passaven a Barcelona.\nL'Albert Roure n'és el protagonista, un noi que s'enrrola en una expedició d'alpinisme a l'Himàlaia. Durant l'ascens és produeix un accident mortal. Ell és l'únic supervivent, en ser rescatat per una ordre de monjos secreta (l'Ordre del Drac)que, després de fer-li passar algunes proves l'acabaven acceptan com un dels seus. Donat per desaparegut i mort com a la resta de membres l'expedició, l'Albert torna a la seva ciutat, Barcelona, un any després de l'accident, i allà, per casualitats del destí acaba convertint-se en un superheroi: el Drac Català.\nLa sèrie comptava amb una colla de personatges secundaris habituals:\nMonica Canals, era una estudiant universitaria d'educació física, que coneix a l'Albert en un ascensor, quan aquest en una situació extrema es possa per primera vegada la disfressa d'heroi, i per tant com no sol passar en aquest gènere coneix la identitat secreta de l'Albert Roure des del primer moment.\nLa inspectora Laura Climent, és una policia molt dura i de mètodes expeditius que considera al Drac com un adversari i el persegueix com a un delinquent.\nL'Arnau Costa, un amic de la infantesa amb un cervell privilegiat que és converteix en el seu ajudant i company de fatigues en la seva lluita contra el crim.\nEl tarannà d'aquest superheroi és el d'un defensor dels drets humans, la multiculturalitat i el multiracisme. Roman va autoeditar-se diversos quadernets i ara la sèrie es troba aturada.\nPublicat per Guifré el Pilós a 9:17\nEtiquetes de comentaris: còmic, superherois


[en línia] Curs Iniciació a Figma\nMostrant 1-9 de 11 resultats\n[en línia] Curs Illustrator a fons\nTemari del curs Disseny de logos i icones • eines de dibuix: la ploma, amb les corbes de Bézier, • tisores, goma d’esborrar… •…\nTags: After Effects, Avançat\nAfter Effects s’ha convertit en el programa de referència per la creació de Motion Graphics, o sigui, per animar tant imatges com gràfics vectorials,…\nLes màscares de capa de Photoshop ofereixen moltíssimes possibilitats. Són un dels recursos més útils en retoc fotogràfic i disseny gràfic. Treballar amb Photoshop…\n[presencial] Arts Finals\nTags: Avançat, PDF\nAprèn a preparar els arxius correctament, per enviar les teves feines per a la impremta, sense dubtes i sense errors. Un curs de nivell…\nPhotoshop avançat: tècniques per retallar\nUn taller avançat de Photoshop, per conèixer diferents opcions a l’hora de seleccionar i retallar imatges.\nDibuixar amb Illustrator (avançat)\nAquest és un curs pràctic per treballar els recursos tècnics que Adobe Illustrator té a l’hora de dibuixar, amb diferents i variats mètodes. Tècnica…\nRevistes digitals amb Twixl\nTreballant amb documents (llibres o revistes) creats amb Adobe InDesign, aprendrem a afegir-hi capacitats tàctils, com ara botons, panorames interactius, passis de diapostives i…\nSi sovint tens entre mans feines com ara revistes, catàlegs o llibres, t’interessa. Aquest curs se centra en les funcions més productives d’InDesign, incloent…\nMuse Avançat: disseny i producció de llocs web\nAdobe Muse és la gran esperança blanca: l’eina que, a l’hora de dissenyar llocs web dóna tota la llibertat al creatiu, que no ha…


Balaguer es mobilitza per l'1-O - Balaguer Televisió\nCentenars de balaguerins s’han mobilitzat des de primera hora del matí davant dels col·legis electorals de la ciutat. A l’Escola Pia han estat molts els que s’hi han apropat, alguns més preparats que altres, per iniciar una jornada maratoriana per poder garantir el vot de tots els ciutadans.\nUn dels moments més aplaudits ha estat quan forners de la comarca han portat coca i xocolata per als concentrats.\nTambé a l’escola Vedruna de Balaguer desenes de persones s’han aplegat davant les portes del col·legi. Igual que a l’Escola Pia, en aquest centre s’ha repartit coca de sucre per fer més dolça l’espera ja que matinar avui, asseguren, no ha estat cap problema.\nEls Mossos d’Esquadra s’han personat als diferents col·legis. En no poder accedir-hi han aixecat una acta. Fins a l’escola pia també s’hi ha desplaçat una dotació d’antiabalots que han acordonat la zona.\nA les 8 del matí s’han constituït les meses i a les 9 puntuals, han obert les portes els diferents col·legis electorals.\nDesprés d’alguns problemes tècnics, cap a les 11 del matí s’ha pogut votar a tot arreu amb normalitat.\nEn total a Balaguer hi havia 8 col·legis electorals que finalment han estat 7 ja que el punt de votació de Lapallavacara s’ha traslladat a l’Ajuntament.


La justícia avala el decret de Torra amb restriccions a Lleida i sis municipis més del Segrià, excepte Massalcoreig - À Punt\nLa justícia avala el decret de Torra amb restriccions a Lleida i sis municipis més del Segrià, excepte Massalcoreig\nPer contra, s’oposa a prohibir les reunions de més de deu persones en tres barris de l’Hospitalet de Llobregat per considerar “desproporcionada” la mesura.\nDos joves amb mascareta, en la terrassa d'un bar a Lleida / Ramón Gabriel (Efe)\n15 de juliol 2020 - 07:56\nEl jutjat d’instrucció número 2 de Lleida ha ratificat la matinada d’aquest dimecres les mesures extraordinàries de caràcter urgent que ha acordat el govern català sobre la protecció de la salut pública per la Covid-19 en l’àrea de Lleida ciutat i sis municipis més de la comarca del Segrià, inclosa la prohibició de les reunions de més de deu persones. Tot i això, hi ha matisos perquè el magistrat Ramon Salada Virgili, en funcions de guàrdia, exclou de les restriccions la localitat de Massalcoreig.\nEl tribunal autoritza les mesures a la zona durant un termini de quinze dies, que es pot prorrogar, i demana a la Generalitat de Catalunya que informe setmanalment sobre l’evolució de la pandèmia i sobre les propostes de correcció de les restriccions acordades, si escau.\nEl govern encapçalat per Quim Torra va aprovar a última hora de dilluns un decret llei per a imposar mesures restrictives a la ciutat de Lleida i set municipis del Segrià. Aquest moviment es va fer com a resposta a una altra resolució dictada per una jutgessa de Lleida, que no va validar una orde del Departament de Salut per a confinar als domicilis vora 150.000 persones d’aquests municipis del Segrià, focus d’un dels brots de Covid-19 que més preocupen les autoritats sanitàries. En les últimes hores, la zona ha registrat 197 positius més.\nA falta de conéixer les mesures concretes, que s’han de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, la portaveu del govern català, Meritxell Budó, ha explicat que no es tracta d’un confinament domiciliari estricte: “Sí que estem demanant a la gent d’aquests municipis que siguen corresponsables amb la decisió i no isquen si no és estrictament necessari”.\nRestriccions a l’Hospitalet de Llobregat\nD’altra banda, un altre jutjat de Barcelona ha donat llum verda a les mesures de mobilitat anunciades per la Generalitat catalana en diversos barris de l’Hospitalet de Llobregat amb l’objectiu de fer front a l’augment de casos de Covid-19 (300 contagis actius), però amb matisos. Així, exclou de l’aval la prohibició de reunions en els àmbits públics o privats que siguen superiors a deu persones per considerar-la “desproporcionada”. En canvi, sí que dona suport a les recomanacions ꟷi no obligacionsꟷ que ha llançat al veïnat d’aquestes zones l’executiu català de quedar-se a casa i eixir només per a l’estrictament necessari.\nAval del govern espanyol\nMés enllà de l’aval judicial, les mesures dictades per la Generalitat de Catalunya han aconseguit també l’aval polític. El ministre de Sanitat, Salvador Illa, va assegurar aquest dimarts que no creu que el decret llei aprovat per l’executiu de Torra per a imposar restriccions a l’activitat o al desplaçament de persones envaïsca competències estatals. Davant dels rebrots, va dir, “la prioritat és controlar-los i reduir la incidència del virus”.


Un centenar de grans i menuts pinten de verd La Costera en el Dia de l’Arbre\nEl passat diumenge 2 de febrer, el col·lectiu comarcal d’Acció Ecologista-Agró Horta Nord celebrà, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Puçol, el Dia de l’Arbre en el Paratge Natural Municipal La Costera. Esta cita, que va comptar amb la participació d’un centenar de veïns de Puçol i d’altres pobles de la comarca, va permetre plantar 150 arbres i dispersar centenars de bombes de llavors per este paratge natural de la Serra Calderona.\nPer tercer any consecutiu, el col·lectiu comarcal d’Acció Ecologista-Agró Horta Nord commemorà el passat diumenge el Dia de l’Arbre a La Costera de Puçol, un paratge natural municipal que des de 2011 està baix la custòdia del territori de l’organització ecologista.\nEn esta activitat, organitzada amb la col·laboració de l’Ajuntament de Puçol, van participar un centenar de veïns d’esta localitat i d’altres pobles de la comarca que, pam a pam, van plantar en La Costera 150 arbres de diferents espècies forestals.\nConcretament, durant la celebració del Dia de l’Arbre en este paratge natural de la Serra Calderona es van plantar carrasques (Querqus ilex), sureres (Querqus suber), garroferes (Ceratonia siliqua) i oliveres bordes (Olea europaea var. sylvestris), a més a més de pins (Pinus pinaster i Pinus halepensis).\nLa majoria dels plançons van ser facilitats pel Centre d’Investigació i Experimentació Forestal (CIEF) de la Conselleria d’Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Però, també es van plantar carrasques i sureres produïdes per AE-Agró Horta Nord i adoptades pels voluntaris que, durant 2013, van participar en les activitats mensuals que organitzen els ecologistes en La Costera.\nDesprés de la plantació i de recobrar forces amb un suc de taronja ecològic, grans i menuts van passejar pel Camí dels Polvorins de Riotinto, dispersant per la pineda que separa La Costera del Barranc Pasqual centenars de bombes de llavors de murta (Myrtus communis), fleix valencià (Fraxinus ornus), surera, garrofera i carrasca .\nDes d’AE-Agró Horta Nord volem agrair a tots els assistents la seua participació en el Dia de l’Arbre i convidar-los a ells i a tota la ciutadania al Dia de l’Arbust, que es celebrarà a La Costera el proper dissabte 22 de febrer amb la col·laboració de l’Ajuntament de Puçol i Xarxa Joves.net. A més a més, vos recordem que este diumenge 9 de febrer commemorem el Dia Mundial de les Zones Humides a la Marjal de Rafalell i Vistabella-Massamagell amb el Club l’Athlètic Massalfassar i el Grup d’Anellament l’Horta (Societat Valenciana d’Ornitologia).


godella [WikiQuart Toponímia de Quart de Poblet]\n2008/06/20 18:50 cento 2008/06/20 18:49 cento creat\ngodella [2008/06/20 18:49]\ngodella [2013/11/10 22:29] (Actual)\n* Godella és un poble de l’Horta Nord, prop de València, entre el Túria i el Barranc del Carraixet.  La seua horta és regada per la sèquia de Montcada.  El topònim de Godella està ja documentat en 1238, quan el Rei Jaume I cedí l’Alqueria de Godayla a Pere Maça.  L’etimologia del nom és més polèmica, tal vegada relacionat amb l’àrab “cudia”, roca, tossal. * Godella és un poble de l’Horta Nord, prop de València, entre el Túria i el Barranc del Carraixet.  La seua horta és regada per la sèquia de Montcada.  El topònim de Godella està ja documentat en 1238, quan el Rei Jaume I cedí l’Alqueria de Godayla a Pere Maça.  L’etimologia del nom és més polèmica, tal vegada relacionat amb l’àrab “cudia”, roca, tossal.\n* **Senda de Godella.**- [la ‘senda de go’deʎa] (39.449365, -0.550707 → 39.450827, -0.527482) També nomenat Camí de Torís.  Té el seu inici en el Camí del [[PLA]], al terme de Xiva. Marca el límit dels termes de Quart i Aldaia.  De fet era la primera fita quan, en 1789 es delimità a separació dels dos termes.  La Senda de Godella continua, amb la seua funció de límit separador dels dos termes, fins a l’encreuament amb el Camí del Mas del [[JUTGE]], on finalitza el camí i la línea divisòria fa un gir , al recte entre els camps, cap a nord-est.  El que no hem pogut fer és relacionar el nom de Godella amb alguna característica del camí que el justifique.  No deu d’entendre’s, com algú ha fet notar, una contaminació de Godella per Godelleta.  Tampoc està clar ni és senzilla l’explicació relacionada amb les vies pecuàries que passaven cap al nord per creuar el riu al Pont Vell de Riba-roja. * **Senda de Godella.**- [la ‘senda de go’deʎa] (39.449365, -0.550707 → 39.450827, -0.527482) També nomenat Camí de Torís.  Té el seu inici en el Camí del [[PLA]], al terme de Xiva. Marca el límit dels termes de Quart i Aldaia.  De fet era la primera fita quan, en 1789 es delimità a separació dels dos termes.  La Senda de Godella continua, amb la seua funció de límit separador dels dos termes, fins a l’encreuament amb el Camí del Mas del [[JUTGE]], on finalitza el camí i la línea divisòria fa un gir , al recte entre els camps, cap a nord-est.  El que no hem pogut fer és relacionar el nom de Godella amb alguna característica del camí que el justifique.  No deu d’entendre’s, com algú ha fet notar, una contaminació de Godella per Godelleta.  Tampoc està clar ni és senzilla l’explicació relacionada amb les vies pecuàries que passaven cap al nord per creuar el riu al Pont Vell de Riba-roja.\n- * **Partida de la Senda de Godella.**- [la ‘senda de go’deʎa] (≈ 39. 451723, -0.536312) La partida compren el conjunt de terres limítrofes  al nord de la Senda de Godella.  Estes terres limitaven cap al sud amb el terme de Aldaia i cap a l’oest amb el de Xiva. Prop de la partida estava la Masia de St. Miquel,o de [[CAPELLANS]], i la Partida de la [[CREUETA]]. + * **Partida de la Senda de Godella.**- [la ‘senda de go’deʎa] (≈ 39. 451723, -0.536312) La partida compren el conjunt de terres limítrofes  al nord de la Senda de Godella.  Estes terres limitaven cap al sud amb el terme de Aldaia i cap a l’oest amb el de Xiva. Prop de la partida estava la Masia de St. Miquel, o de [[CAPELLANS]], i la Partida de la [[CREUETA]].\ngodella.txt · Última modificació el: 2013/11/10 22:29 (edició externa)


Article per posar en valor el rol de les AMPA\nLa presidenta de la FaPaC, Montse Conejo, signa un article al blog de la federació del Diari de l’Educació. Recorda que és necessari fer visible el valuós treball de les famílies a les escoles. Un reconeixement merescut que té premi.\nCap de setmana per conèixer la vida rural\nMés de 170 explotacions agrícoles i ramaderes de tot Catalunya obriran les seves portes de manera gratuïta el cap de setmana del 17 al 19 de juny. L’objectiu és fer que les famílies coneguin com es fa allò que mengem. Una iniciativa de la Fundació Alicía per apropar el món pagès a la ciutadania.\nAssemblea Territorial AMPA Terres de l’Ebre\nA l’Escola Sant Llàtzer de Tortosa (c. Rubí, 13, barri de Sant Llàtzer).\nLes AMPA del territori esteu convidades a assistir a l’Assemblea. La trobada és molt important perquè escollirem la nova junta territorial de la FaPaC a les Terres de l’Ebre. A més, compartirem inquietuds i demandes. Inscriu-t’hi!\nTrobada Territorial amb les AMPA del Vallès Occidental\nAl local de l’OME (c. Sant Isidre, 29) Terrassa. A les 19.00h,\nSi sou una AMPA de la comarca no us perdeu la trobada. Formarem la nova junta de les comarques de Barcelona i parlarem dels temes que ens preocupen. Inscriu-t’hi!\nAl Centre Cívic de Sant Julià de Ramis\nLa FaPaC col·labora amb l’Ajuntament i Dynamislab en la jornada que es farà de 10.00 a 18.00h. Serà un espai per compartir experiències i vivències, un punt de trobada per al diàleg. Hi intervindrem per explicar el projecte de participació infantil i juvenil. Dirigit a juntes d’AMPA i equip de mestres.


Les notificacions electròniques, a través d’EACAT i eNOTUM – Consorci AOC\nLes notificacions electròniques, a través d’EACAT i eNOTUM\nCategories: Notificació electrònica, Novetats jurídiques, Tramitació entre administracions\nD’acord amb l’article 3.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de Règim Jurídic del Sector Públic, les administracions publiques s’han de relacionar entre sí i amb els seus òrgans, organismes i entitats vinculades o dependents a través de mitjans electrònics, que assegurin la Interoperabilitat i la seguretat dels sistemes i solucions adoptades per cadascuna d’elles; han de garantir la protecció de les dades de caràcter personal; i, han de facilitar preferentment la prestació conjunta de serveis als interessats.\nD’altra banda, pel que fa al sector públic català, l’article 11.3 del Decret 56/2009, de 7 d’abril, per a l’impuls i el desenvolupament dels mitjans electrònics a l’Administració de la Generalitat, relatiu a les comunicacions amb administracions, organismes i institucions publiques, estableix que aquestes trameses s’han d’efectuar preferentment a través de l’extranet de les administracions públiques catalanes (EACAT), gestionada pel Consorci Administració Oberta Electrònica de Catalunya (Consorci AOC).\nL’AOC Catalunya, actua com a node d’interoperabilitat del conjunt de les administracions públiques catalanes, d’acord amb l’establert per la Llei 29/2010, del 3 d’agost, de l’ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya, els seus estatuts i tal com ha estat reconegut pel Conveni de col·laboració entre el Ministeri d’Administracions Públiques i el Consorci AOC, per a la prestació mútua de solucions bàsiques d’administració electrònica de 25 juny de 2015.\nD’acord amb el seu rol, i amb l’objectiu de facilitar al sector públic català el compliment d’aquella obligació, posa a disposició del sector públic la plataforma EACAT, per la qual es poden realitzar les comunicacions i materialitzar relacions interadministratives electròniques amb els ens del sector públic català.\nTots els ens adherits a EACAT disposen del Servei “Tramesa Genèrica”, que a partir del proper 1 de juny els permetrà comunicar-se amb qualsevol ens del sector públic català, ja que quedarà activat per tots els ens que fins ara no eren potencials destinataris d’aquesta tramesa. Recordeu que cal fer ús d’aquest servei quan no existeixi oferta de cap servei EACAT específic per part de l’administració receptora.\nD’altra banda, el Consorci AOC ofereix e-NOTUM, servei de notificacions i comunicacions electròniques, disponible de forma gratuïta per a totes les administracions públiques catalanes, que es pot emprar per notificar actes administratius i resolucions tant a ciutadans com a empreses o persones jurídiques, amb totes les garanties jurídiques que estableix la normativa vigent. Aquest servei també es pot utilitzar quan l’administració o l’ens és subjecte de drets com a persona jurídica, i pot ser subjecte de notificacions administratives per part d’altres administracions (àmbit tributari, àmbit de trànsit i seguretat vial, etc.).\nDavant l’obligatorietat establerta per la legislació, des del Consorci AOC us convidem a la utilització de les nostres eines tecnològiques, especialment de la tramesa genèrica d’EACAT i e-NOTUM per emetre i/o rebre notificacions electròniques.\nCommented on 22 de Maig de 2017\ncom s’ha de fer servir l’excepció d’ús d’eNOTUM per notificar a una Administració Pública catalana?\nPerquè actualment el servei està rebutjant les notificacions a aquestes entitats.\nCommented on 24 de Maig de 2017\nHola, entenc que aquesta entrada respon als dubtes que s’han generat sobre si entre administracions hem de notificar amb eNotum o eacat. Tinc clar que la relació entre administracions ha de ser a través d’eacat, i també entenc que si hi ha ens subjectes a drets com a persona jurídica es puguin notificar per eNOTUM. Tot i això em queden dos dubtes:\n– Els ens subjectes a drets com a persona jurídica, estan a eacat i tenen la possibilitat de rebre notificacions via eacat?\n– Podeu llistar alguns exemples concrets d’aquests ens?


Provada l'eficàcia d'una teràpia personalitzada contra el càncer de pàncrees| betevé\nEl Vall d'Hebron Institut d'Oncologia participa en l'estudi positiu sobre aquest tumor que beneficiarà un 8 % dels malalts\nAbigail Armengol | dilluns, 3 de juny del 2019, a les 13.53\n(ACN) El Vall d’Hebron Institut d’Oncologia (VHIO) ha participat en el primer estudi positiu de teràpia personalitzada en càncer de pàncrees, una malaltia que actualment té un pronòstic pobre. Es tracta d’un assaig de fase III, que avalua l’eficàcia del tractament de manteniment amb un fàrmac en pacients portadors d’una mutació al gen de BRCA. Teresa Macarulla, investigadora principal del Grup de Tumors Gastroinstestinals i Endocrins del VHIO, destaca que fins al moment el càncer de pàncrees es tractava només amb quimioteràpia i “tots els malalts d’igual manera”. Apunta que si s’aturava el tractament el tumor “aprofitava per progressar”. Amb la teràpia personalitzada, afegeix aquesta doctora, s’“aconsegueix frenar la malaltia encara que es pari la quimioteràpia”.\nEls beneficiaris del tractament, entre un 6 i un 8 % dels pacients\nEs calcula que entre un 6 i un 8% dels pacients amb càncer de pàncrees són portadors de la mutació de la línia germinal -hereditària i present en totes les cèl·lules no només les tumorals- al gen de BRCA i es podran beneficiar del tractament una vegada estigui regulat i aprovat, d’aquí a uns mesos. Aquesta alternativa personalitzada permetrà a aquest subgrup de pacients poder “descansar” del tractament quimioteràpic.\nCongrés anual de la Societat Americana d’Oncologia Clínica (ASCO)\nEls resultats s’han donar a conèixer en el congrés anual de la Societat Americana d’Oncologia Clínica (ASCO), a Chicago. Es tracta de la cita oncològica internacional més important pel que fa a la pràctica clínica del càncer i en què investigadors de tot el món presenten els últims avenços en el tractament de la malaltia. L’estudi es publica a ‘The New England Journal of Medicine’ i aquelles recerques que hi apareixen és perquè solen anticipar canvis en els estàndards de tractament.


Imprescindible viure un any a Nerium Park – Captures\nImprescindible viure un any a Nerium Park\nPublicat el 11 febrer, 2018 11 febrer, 2018 per Captures\nUna realitat trista i depriment. Això és el que ens explica Nerium Park, de Josep Maria Miró, a la Sala Beckett aquest mes. Una parella es compra un pis en una urbanització nova just abans de l’esclat de la bombolla immobiliària. El que en un principi hauria de ser l’inici d’una vida plena de bons moments, acaba sent una successió de situacions agredolces: no tenen veïns, tenen problemes a la feina, la crisi laboral, l’econòmica… i tot el conjunt va creant tensió entre la parella. Miró posa l’ull en un any d’aquesta parella, dotze mesos amb moments d’il·lusió, de patiment, de tensió, de por, de tristesa i també d’amor.\nEl text et deixa amb un regust amarg quan acaba la representació. La realitat que explica és tan punyet que traspassa els teus pensaments. L’acurada posada en escena de tot el muntatge se’t fica dins del cos. Les interpretacions de Roger Casamajor i Alba Pujol són sublims. Amb molta subtilesa mostren els canvis que es produeix en els dos personatges i com això afecta poc a poc a la parella. Arribes a sentir una empatia absoluta amb els dos personatges. A vegades et veus reflectida amb la Marta, a vegades amb en Gerard. Entens les seves pors, les seves il·lusions, els seus pensaments.\nLa posada en escena es converteix en un altre dels elements a destacar. L’escenari, representant la casa dels somnis dels protagonistes, es va il·luminant o enfosquint com a conseqüència dels sentiments retrobats en aquesta llar.\nL’únic que se li podria retreure a Miró és l’empenta dels personatges fins a uns límits que, a vegades, semblen una mica forçats. En el fons, però, aquest aspecte és irrellevant.\nNo us enganyaré, no és una obra maca i bonica amb final feliç. És un text incòmode i cru que mostra una època que, malauradament, podria tornar. Miró desgrana aquesta realitat en cada paraula i gest dels seus personatges. Imprescindible viure un any a Nerium Park.\nPosted in TeatreEtiquetat Alba Pujol, Josep Maria Miró, Nerium Park, Roger Casamajor, Sala Beckett, Teatre\nDiversió senzilla i fresca a casa la Mirandolina\n90 minuts de MÚSICA


S'han trobat 5870 registres. Mostrant pàgina 226 de 235\nUn home que treballava en l'arranjament d'una façana va resultar ferit greu divendres en caure-li al damunt l'estructura que s'hi havia habilitat per facilitar les tasques que hi duia a terme. L'accident va tenir lloc en un edifici de l'avinguda Verge de Montserrat que fa cantonada amb el carrer de Joan Maragall. La Policia Local investiga si la bastida s'havia subjectat de manera correcta a la paret.\nEl termini de preinscripcions escolars per al curs 2014-2015 finalitza demà divendres\nEl termini per formalitzar les preinscripcions escolars per al curs 2014-2015 finalitza demà divendres 21 de març. La publicació de les llistes de sol·licituds amb la puntuació provisional es farà l'1 d'abril.\nL'N-II i els accessos restaran tallats dilluns vinent al migdia pel pas de la Volta Ciclista\nLa Policia Local informa que el pas de la 94a Volta Ciclista a Catalunya per Malgrat el proper dilluns 24 de març obligarà a tallar l'N-II i els accessos a aquesta carretera entre les 13.30 h i les 14.30 h. La Volta comença dilluns amb l'etapa Calella-Calella.\nMalgrat acull una final del Certamen Nacional Infantil i Juvenil de Lectura en Veu Alta\nMar Puigvert de l'escola Minerva de Calella i Clàudia del Rio de La Roureda de Tordera han estat les guanyadores dels quarts de final del Certamen Nacional Infantil i Juvenil de Lectura en Veu Alta, celebrats aquest matí al Centre Cultural de Malgrat de Mar. En aquesta prova han participat 23 escolars de diversos centres, entre ells un alumne de l'Escola Mare de Déu de Montserrat.\nInscripcions per al Curs de Monitors, obertes fins el 4 d'abril\nEl termini d'inscripcions per al Curs de Monitors 2014 és obert fins el 4 d'abril. El curs s'impartirà el proper mes d'abril i principi de maig, matí i tarda, al Centre Cívic.\nConvoquen una reunió per començar a preparar la Festa dels Empestats 2014\nLa Festa dels Empestats es posa en marxa per preparar la tercera edició per a aquest Sant Roc 2014. L'organització d'aquesta iniciativa fa una crida a malgratencs i malgratenques per participar en la primera reunió dels Empestats 2014. La idea és que tothom que hi estigui interessat pugui participar, col·laborar i aportar noves propostes. La reunió tindrà lloc el proper divendres 21 de març a les 20.30 h al primer pis de La Barretina.\nLa Regidoria de Joventut, juntament amb el Consorci de Normalització Lingüística, reprèn la campanya "Voluntariat per la llengua", un programa que pretén fomentar l'ús de la llengua catalana en les relacions personals, i que ja es va inciar a Malgrat l'any 2008. Demà dijous es farà una reunió informativa a les 20 h a la Biblioteca La Cooperativa, adreçada tant a voluntaris com a aprenents.\nLa Policia Local organitza un nou curs de defensa personal per a dones aquest mes d'abril\nLa Policia Local organitza un nou curs de defensa personal adreçat a dones. El curs s'impartirà els dies 8 i 10 d'abril i cal fer una preinscripció prèvia.


Aday Benítez: “Per no patir intento obviar que ja no jugo al Girona”\nEntrevista a l'excapità del Girona\nAday Benítez DAVID BORRAT\nGIRONAHan passat uns dies des de l’adeu d’Aday Benítez (Sentmenat, 1987) del Girona. Però ni l’excapità ni l’afició tenen clar encara què ha passat i per què. El que sí que saben és que avui el vestidor és un pèl menys blanc-i-vermell. I que Aday, que tantes vegades ha prioritzat el bé del club per davant del seu, pot presumir d’una trajectòria impecable de set temporades a l’equip gironí, que aquest diumenge visita l’Oviedo (18.15 hores, Movistar LaLiga).\nQuè tenen en comú l’estiu del 2014, el de la teva arribada; l’estiu del 2017, el de l’ascens a Primera, i l’estiu del 2021, el del comiat?\n— La meva mare, que hi ha sigut sempre. Evidentment, és la pedra angular de la meva vida. Ha estat asseguda a tots els partits, ha sigut la primera fan del seu fill; i això és impagable. Quan he guanyat, hi era; quan he perdut, hi era; quan he plorat, hi era. No tinc paraules per descriure el que sento per ella. I en la vida d’un futbolista passen moltes coses. Som públics i generem admiració o odi. És mentida que ens creiem superiors a la resta de la població. Nosaltres no som herois. Ho són les 200 persones que ens esperen quan sortim de Montilivi. Faci sol, fred o tempesta.\nEl teu vincle amb la gent mereix una entrevista a part.\n— Em cauria la cara de vergonya, si passés amb el cotxe i marxés de pressa, sense saludar-los, com si no hi fossin. Jo soc com qualsevol aficionat, la veritable ànima del Girona. No fallen mai. I em considero dels seus, amb l’única diferència que he tingut el privilegi de jugar i ells han animat des de la graderia. Però porto l’escut al pit, al cor. Aquest és el nostre club, el que ens ha unit a tots.\n¿D’aquí deu anys pensaràs més en l’estima que et tenen o en l’ascens a Primera?\n— Ara que no hi soc, el feeling que tinc amb les persones d’aquesta ciutat agafa una dimensió molt més important. És increïble, i per això em quedaré a fer arrels aquí. No sé cap on anirà el meu futur, però tinc clar que vull viure a Girona. L’ascens va ser brutal, però és esportiu; l’afecte és personal, i ningú no s'imagina com m’omple. Però d'aquí deu anys t’ho responc.\nHas canviat gaire, en aquest camí?\n— He crescut en molts aspectes, però el cor d’una persona canvia poc. Li he afegit valors que no tenia, com el de la responsabilitat col·lectiva, el fet de barallar-me pels meus companys o rebaixar el meu orgull quan ha tocat. He hagut d’aprendre a ser capità, a pensar i no ser tan impulsiu, a interioritzar que quan no tens una cosa clara és que no és el moment de decidir res. Segueixo sent el mateix de sempre, però millorat (somriu).\nQuina història més bonica, la d’aquest Girona.\n— S’ha d’haver viscut, per sentir-ho. És que quan vaig arribar no hi havia nens passejant per la ciutat amb la samarreta del club, i ara alguns porten el meu nom a l’esquena. Quan me’n trobo algun, sé que això ho hem fet nosaltres, aquest canvi és gràcies al nostre esforç. M’emociona i serà per a tota la vida. Aquells dos anys, el de l’ascens i el primer a Primera... La vam fer molt i molt grossa. Una connexió com aquella costarà que es repeteixi. És que la lectura, també en aquestes derrotes de play-off, hauria de ser que el fet d'haver-hi arribat s'hauria de considerar una victòria. Però els humans mai no en tenim prou i tot té una data de caducitat.\n¿Ets conscient que ja s’ha acabat?\n— Ho he intentat assumir durant l’estiu, però és molt estrany. Sincerament, crec que estic preparat per jugar al Girona, i em sap molt greu no ser-hi. Per no patir, de fet, la majoria de dies no hi penso, obvio el que està passant. Hi havia alguna cosa dins meu que m’ho deia, però em fot, perquè no era el moment i així tampoc havia de ser. Però ho assumeixo i tinc la consciència tranquil·la. Estic tristíssim, però el fet d’haver-ho donat tot a cada moment fa que no em pugui retreure res. He valorat cada minut que he defensat aquests colors i podeu posar la mà al foc que no hi ha dia que no ho trobi a faltar.\n¿Les formes t’han fet mal?\n— Seria el primer a dir que no tinc lloc si veiés que no puc estar al nivell, però el problema no és aquest. I no em considero millor que cap company, però tinc un pes i un paper al vestidor que no té cap altre futbolista. No puc fer de Stuani, ni de Juanpe, ni de Borja, però sé com transmetre. Soc part de la identitat del Girona que s’ha vist aquests últims anys. ¿La gent per què va a Montilivi? Pel que hem fet. I qui ho ha fet? Nosaltres. I en aquest nosaltres hi soc jo. Que no s’oblidi, eh. Perquè no fa gaire d’això en dèiem orgull gironí.\nEl lligam, però, no es trencarà.\n— De cap manera. Tinc un sentiment massa fort per aquest club. Crec que el Girona i jo estarem vinculats, d’una manera o altra, per sempre. I tant de bo els nostres camins es retrobin algun dia i pugui tornar-lo a defensar. És bo que tots els que s’estimen alguna cosa hi treballin, perquè això també fa sentir bé a la gent. Veure com els representem, com fem les coses en el seu nom. El que és estrany és que hi siguin persones que no hi tenen cap vincle afectiu, perquè després no s’entreguen com s’haurien d’entregar.\n¿T’espanta, una possible retirada?\n— Li he donat moltes voltes, moltes, i podria ser que passés, si ara no trobo un destí que reuneixi les condicions que busco. Estic preparat per parar, si això és el que ha de passar. Però encara tinc gana.\nGirona FC Segona divisió Real Oviedo


L'Hospital Comarcal d'Amposta comença a administrar la vacuna de Moderna - Canal 21\nL’Hospital Comarcal d’Amposta comença a administrar la vacuna de Moderna\nLa nova vacuna de Moderna s’ha començat a administrar a les Terres de l’Ebre aquest diumenge 17 de gener, concretament a l’Hospital Comarcal d’Amposta, on s’ha vacunat a un total de 30 professionals de primera línia, i la previsió és vacunar durant aquesta setmana els 235 professionals que ho han sol·licitat, que significa el 77% de la plantilla de l’hospital.\nLes dues primeres vacunes s’han administrat a Anna Deosdad, infermera de 36 anys, que treballa a la planta de pacients Covid aguts; i a Victor Díaz, infermer d’urgència a l’HCA.\nLa gerent de la Regió Sanitària de les Terres de l’Ebre, Mar Lleixà, ha fet una crida als professionals de la salut perquè es posin la vacuna. Lleixà ha insistit que fer-ho suposa un acte de solidaritat i responsabilitat. La gerent de la regió ebrenca ha recordat que la resposta del personal sanitàri està sent molt positiva.\nD’altra banda, Lleixà ha explicat que el procés de vacunació a les Terres de l’Ebre segueix avançat positivament tot i les complicacions de logística per rebre la vacuna de Pfizer. Precisament d’aquesta farmacèutica només arribarà la meitat de les dosis previstes. És per això que s’ha prioritzat l’administració de la segona dosis a les residències, concretament a la Residència Natzaret de Móra d’Ebre.\nMar Lleixà s’ha mostrat confiada en que en les pròximes setmanes arribi una nova vacuna i el procés de vacunació avanci.\nLa Primera Catalana demana suspendre la lliga si no es pot entrenar en condicions, a partir del 25 de gener\nFesta de Sant Antoni del Perelló\nEl Perelló estrena una videoteca que recull imatges de la Festa de Sant Antoni\nTemps afegit. 18 de gener del 2021


ELPERIODIC.COM - 13/11/2019 | Fotograf: Imagen de archivo\nEl programa ha permés la contratació de desocupats, incorporació de socis o manteniment de treballadors en deu entitats\nL'Ajuntament de Castelló, a través del Consorci Pacte Local per l'Ocupació 2019, ha concedit subvencions per un total de 145.000 euros destinades al programa d'ajudes de suport a l'economia social de l'exercici 2019 a la ciutat de Castelló. Aquest programa està destinat a subvencionar la contractació de persones desocupades o a la incorporació de socis o sòcies sense ocupació per un mínim de sis mesos per part d'entitats d'economia social.\nEl programa està dirigit a fomentar el desenvolupament socioeconòmic del municipi i la promoció de l'activitat econòmica, mitjançant el foment de l'ocupació estable i de qualitat a la ciutat de Castelló, recolzant així a les entitats d'economia social: cooperatives, empreses d'inserció laboral, mutualitats, fundacions i centres especials d'ocupació, entre altres.\nLa regidora d'Ocupació, Patrícia Porta, ha destacat l'aposta que realitza el consistori castellonenc “pel manteniment i la creació d'ocupació” gràcies a aquest programa. “És una aposta per l'economia social com a motor d'ocupació estable i de qualitat”, ha indicat.\nA la convocatòria, publicada el mes de juny passat, han concorregut dotze entitats, sent deu d'elles les que reunien els requisits necessaris per a optar a les ajudes, amb un topall de 18.000 euros per sol·licitud.\nAixí, han resultat beneficiàries sis cooperatives per a la incorporació de socis o sòcies en situació de desocupació i quatre associacions o fundacions per a la contractació de persones en desocupació. Entre elles, han sigut beneficiàries l'Associació Ciutadana Contra la Sida de Castelló (CASDA), la Fundació Síndrome de Down, l'Associació d'Empresaris de la Comunitat Valenciana per a la Integració Laboral de Persones amb Discapacitat (INTEGREM) i Somcustodia.


Direcció i guió: Tom Tykwer.\nIntèrprets: Sophie Rois, Sebastian Schipper, Devid Striesow.\nDrama centrat en la història d’una parella al voltant dels quaranta que, de forma separada, els dos s’acaben enamorant del mateix home.\nTriangle d’arestes germàniques\nMembre destacat d’aquesta nova generació de cineastes alemanys que han omplert el buit que el cinema germànic va tenir durant molts anys, Tom Tykwer ha estat un realitzador que ha desenvolupat una trajectòria a una doble velocitat. Des del seu exitós i enlluernador debut amb «Corre, Lola, corre», Tykwer ha dirigit algunes de les coproduccions europees més ambicioses dels darrers anys, com «El perfum», l’adaptació de la novel·la de Patrick Suskind rodada parcialment a Catalunya o «The international», un vigorós thriller d’intriga amb Clive Owen i Naomi Watts i del que es recorda sobretot la fenomenal seqüència d’acció al Museu Guggenheim de Nova York. Però alhora ha mantingut una trajectòria més personal, amb títols tan singulars com «La princesa y el guerrero» (un film que no admet mitges tintes, a estimar o odiar radicalment) o com aquest «Three (Drei)» amb el que va competir al Festival de Venècia i amb el que va obtenir el premi al millor director alemany.\nL’esquelet argumental que planteja Tykwer és el del clàssic triangle amorós, amb la variant singular de que qui s’introdueix en l’ecosistema sentimental d’una parella és un home enlloc d’una dona. A partir d’aquí, el director sembla més interessat en les ramificacions psicològiques dels personatges que no pas en desenvolupar una trama d’intriga passional en la que primin els sentiments. Així doncs, s’imposa un cert distanciament i pren més pes el retrat generacional col·lectiu que no pas l’individual.\nFormalment, l’inici del film és tota una declaració d’intencions. Mentre veiem imatges d’un paisatge borrós filmades des d’un vehicle en moviment, una veu en off va articulant conceptes sintètics amb els que es podria resumir de forma telegràfica la vida d’una parella. Aquesta seqüència s’enllaça amb una altra en la que amb un fons blanc enlluernador, un trio de ballarins (dos homes i una dona), interpreten una coreografia dramàtica. I a partir d’aquests dos moments simbòlics, molt conceptuals, que ens remeten al que com a espectadors ens espera a continuació, ens apareix un primer pla de Hanna (Sophie Rois), el primer vèrtex del triangle sentimental que desenvoluparà la trama argumental.\nEl to formal de «Three» és completament coherent amb aquest punt d’inici que hem comentat anteriorment. La sensació és la de veure un film molt conceptual, molt més psicològic que passional (pel tema que està tractant) i en el que sovint la posta en escena passa fins i tot per damunt dels personatges i les situacions. Tykwer fa un gran exercici de direcció –que a alguns fascinarà i que d’altres poden trobar contraproduent respecte als punts més sentimentals de la trama-, marcant molt clarament un estil i recorrent a elements narratius com les el·lipsis, el fora de camp o fins i tot la pantalla fragmentada per transmetre’ns aquesta successió de «moments significatius» que composen el desenvolupament argumental del film. Què significa avui en dia viure «adequadament» en allò referent a lo social, emocional, polític o personal, sembla preguntar-se Tom Tykwer. El director no ofereix grans respostes, més aviat al contrari. «Three» es rebel·la com un film capaç de deixar moltes preguntes obertes, moltes reflexions apuntades, com si les arestes punxegudes del triangle fossin capaces de plantejar moltes qüestions que la complexitat i inseguretat del moment actual no permet contestar amb claredat ni contundència.


La Comunitat Valenciana registra en 2019 un total de 75.151 compravendes sent la tercera amb més operacions | Valencia Extra\nLa Comunitat Valenciana ha registrat en 2019 un total de 75.151 compravendes de les quals 10.432 corresponen a habitatge nou i 64.719 a usada, segons ha informat hui el Col·legi de Registradors de la Propietat i Mercantils d’Espanya que ha indicat que, amb aquest volum, se situa en tercer lloc per davant de Madrid. Per províncies, Alacant va ser la tercera amb 36.889 operacions, València cinquena (29.455) i Castelló va registrar 8.807 transaccions.\nEn habitatge nou, la Comunitat ha sigut la quarta mentre en usada ha ocupat la tercera posició del rànquing autonòmic, segons les dades publicades aquest dilluns en l”Anuari Immobiliari Registral’ corresponent a 2019, que apunta que en tota Espanya es van signar 503.875 compravendes, un 2,5% menys que en l’exercici anterior, la primera disminució que es produeix en els últims cinc anys.\nDurant 2019, els estrangers que més habitatges han adquirit en la Comunitat han sigut els britànics, seguits de belgues, suecs, francesos i russos. La regió va duplicar la quota mitjana nacional de compra estrangera (12,45%), amb un percentatge del 27,08%. S’ha situat així com la segona comunitat en demanda estrangera d’habitatge només per darrere de Balears, segons detalla en un comunicat el Col·legi de Registradors.\nAlacant va liderar aquest capítol amb una quota del 42,28% lluny d’altres províncies espanyoles mentre que Castelló amb un 12,61% i València amb l’11,67% es van situar per damunt de la mitjana nacional. A Espanya els ciutadans estrangers van comprar 63.000 habitatges, lleugerament per davall del resultat de l’any anterior, en el qual van aconseguir les 65.400 operacions.\nQuant al percentatge de compra d’habitatge per estrangers d’import igual o superior al mig milió d’euros, en la Comunitat Valenciana s’ha aconseguit el 2,1%, lluny de la mitjana nacional (situada en 6,1%) i a una distància “considerable” de Balears (21,6%), segons les mateixes fonts.\nLa superfície mitjana de l’habitatge transmés en 2019 en la Comunitat Valenciana ha sigut de 97,5 m², amb un “lleugeríssim” increment respecte a l’any anterior, segons el Col·legi que ha detallat que un 83% tenien més de 60 m², mentre el percentatge de pisos de més de 80 m² superava el 55%. A Espanya la superfície mitjana de l’habitatge va quedar fixada en 98,7 m².\nPer a determinar la utilització de l’habitatge com a bé d’inversió o d’ús, l’Anuari analitza el període mitjà de possessió de l’habitatge, que en el cas valencià va ser de 16 anys i 4 mesos, un any més que la mitjana nacional, que amb 15 anys i 3 mesos, va aconseguir el màxim de la seua sèrie històrica.\nAmb 40.249 constitucions d’hipoteques sobre habitatge anotades, la Comunitat Valenciana s’ha situat en quarta posició després de Madrid, Andalusia i Catalunya. Entre les quatre representen el 66,6% del total d’hipoteques sobre habitatge inscrites a Espanya.\nEn el cas de la Comunitat ha suposat una pujada del 7,4%, “sensiblement” superior a l’increment mig espanyol, que va ser del 4%. Per províncies, València va ser tercera en aquest apartat amb 19.788 hipoteques, Alacant cinquena amb 16.291 i Castelló ha registrat 4.170 hipoteques.\nL’import mitjà del crèdit hipotecari es va situar en 94.618 euros en la Comunitat, l’onzé més baix, mentre a Espanya la mitjana aconseguia els 127.107 euros. Onze comunitats autònomes, entre elles la valenciana, es van situar per davall d’aquesta xifra.\nLa quota hipotecària mitjana mensual ha sigut de 461 euros en la Comunitat i 591 euros de mitjana a Espanya. En el primer cas, amb un percentatge respecte al salari del 26,8%, mentre a Espanya aqueix percentatge pujava al 30,4%. La Comunitat Valenciana, amb un 49%, ha sigut la sisena amb major percentatge de préstecs a tipus fix, lleugerament per damunt del registrat a Espanya, on els tipus fixos han aconseguit al 42,6% dels préstecs.\nEn tota Espanya s’han constituït en 2019 un total de 23.090 hipoteques a ciutadans estrangers, que han suposat el 6,4% del total d’hipoteques. Si unim el fet que el percentatge de compra d’habitatges per estrangers aconsegueix un 12,4%, és fàcil concloure que es tracta d’un col·lectiu que, en molts casos, compra el seu habitatge a Espanya amb recursos propis, segons les mateixes fonts. La Comunitat Valenciana va ser la segona regió amb major presència de contractació d’hipoteques sobre habitatge d’estrangers (20,5%), després de Catalunya (21,8%).\nEl nombre de certificacions d’habitatge per execució d’hipoteca va aconseguir les 5.338 en la Comunitat Valenciana, situant-se tercera després de Catalunya i Andalusia. En el cas de les dacions en pagament la xifra va aconseguir les 1.030, repetint posició encara que en aquest cas després d’Andalusia (primer) i Catalunya. A Espanya es van produir 27.065 certificacions i 5.863 dacions en pagament, un 11,5% menys en aquest últim cas que les registrades en 2018.


El govern dels funcionaris (Heribert Padrol)\n4 min. 14/11/2014 18:41\nÉs ben conegut que el govern espanyol està integrat fonamentalment per alts funcionaris dels cossos de l’Estat. Conegut i força comentat. Jo mateix en vaig parlar en un article publicat en aquest diari fa uns mesos. Feia referència a les dificultats que aquest perfil que tenen molts dels seus membres pot comportar a l’hora d’introduir reformes estructurals en les institucions públiques espanyoles.\nPerò ara voldria mirar d’establir una relació entre la cultura dominant en alguns d’aquests cossos i la possible reacció de l’aparell estatal davant del procés català. Vull aclarir que parlo de cultura de cos, no de qualitats personals i professionals de molts d’ells. De fet, sovint faig la broma que el problema del govern espanyol no és tant que hi hagi molts funcionaris, sinó de qui n’ha fet la selecció. En aquest sentit, en una de les empreses més admirades de l’Íbex-35, els dos primers executius són antics alts funcionaris (un advocat de l’Estat i un inspector d’Hisenda). Un d’ells és amic meu, i és difícil ser més creatiu i dinàmic que ell. El que passa és que qui va fer la selecció de personal, el fundador de la companyia, probablement (segur!) té més bon ull que el senyor Rajoy a l’hora de formar el seu equip.\nEn general es tracta de persones ben preparades, eficients a l’hora d’executar les regles del joc habituals del poder institucional establert. Gent normalment dura i amb tendència a actuar sense projectar ombres de dubte interior sobre el que fan. En alguns àmbits, els més propers al poder o en el mateix poder, exterioritzar determinats dubtes pot perjudicar qui els té, que pot passar a ser considerat no prou compromès o fiable.\nPerò per desenvolupar el seu know-how amb plena eficiència necessiten que el terreny de joc estigui definit. Si no ho està, com està passant a Catalunya i com probablement passarà en el conjunt de l’Estat l’any vinent, la situació es torna més complicada.\nQuè és el que defineix això que he anomenat terreny de joc? El caracteritza el sentit de la inèrcia del que s’ha fet al llarg de molts anys, l’obediència poc crítica a l’autoritat, el nul qüestionament de determinada idea de l’Estat (sentida com a dogma, no solament com una exigència legal) i un enorme sentit de l’estabilitat institucional. En una paraula, conservadorisme en sentit ampli i no purament partidista.\nAra mateix, i de manera addicional, aquest tarannà cultural encaixa amb el profit electoral que el partit en el govern espanyol pensa que pot obtenir de la situació de Catalunya en les diverses eleccions del 2015.\nCom pot afectar el canvi de context que s’està produint, especialment a Catalunya, en aquesta cultura funcionarial? Com poden interaccionar aquests dos fenòmens -canvi de context i cultura tradicional-? Doncs normalment la tendència que tindran serà la de castigar els que desafiïn l’ordre establert al qual han de servir, que és la representació formal del que creuen que ha de ser l’Espanya institucional, concebuda amb poc marge per evolucionar.\nDifícilment, com a cultura, es podran plantejar una visió més àmplia de la realitat, cosa que seria necessària per aconseguir un enfocament polític de la situació. Segurament pensen que tampoc els convé, ni com a antics alts funcionaris (sentiment de traïció als seus si no fan el que estan fent), ni tampoc electoralment. Les dues coses van de bracet.\nL’aplicació dels mètodes tradicionals, els que coneixen, la duran a terme amb un argument al seu favor -la defensa de la legalitat, tot i que petrificada- i amb un altre en contra -la legalitat cal adaptar-la a l’evolució de la realitat i de la societat-. Sobretot si el desig i l’objectiu que mou una gran part de la societat es persegueix de manera pacífica i dialogant i, a més, va de bracet del que es considera normal, respectable i emparable en els països de més tradició democràtica del nostre entorn -el Regne Unit i el Canadà-: el respecte al dret a decidir de les nacions sense estat. I la llista no acabarà aquí.\nEl que podem esperar, per tant, és una defensa aferrissada de l’ statu quo, amb amenaces i càstigs als que volen alterar l’hàbitat vigent. De fet, l’entrenament que han rebut té aquest objectiu. I si ho pensem una mica, fins i tot ho podem arribar a considerar lògic. El que no té lògica és que aquesta cultura ocupi plenament l’espai de la política.\nLa brillant estratègia de la Generalitat que ha permès votar el 9-N és un perfecte exemple de l’encertada i intel·ligent visualització del canvi que s’està produint en el terreny de joc, que altera la correlació de forces tradicionals. Pel que sembla, van agafar amb el peu canviat a més d’un. A molts.


DUES FEINES PER FER - Càritas Interparroquial de Mataró\nDUES FEINES PER FER\nPublicat per Càritas Mataró en juny 21, 2018 dins Altres, Solà | 0 comments\nLa planificació de les lectures bíbliques que fa la litúrgia ens dóna l’oportunitat de llegir avui, festivitat de sant Joan Baptista, el segon cant del servent del Senyor (Is 49,1-6). El text s’estructura en una primera part (vv. 1-3) que presenta la crida del servent i una primera motivació d’aquesta crida. La segona part (v.4) mostra el combat interior del servent i les objeccions que aquest al·lega en contra la missió que Déu li encomana. És la típica reacció d’objecció que trobem en els relats on Déu crida a un personatge significatiu per realitzar una tasca important. Moisès dirà a Déu: “Qui sóc jo per anar a trobar al Faraó?” (Ex 3,11). “Jo sóc home de llavis impurs” dirà Isaïes (6,4). “Sóc massa jove, com sabré parlar?” dirà Jeremies (1,6). Però Déu, en contra de tota objecció, confirma la missió del servent. En la tercera part del text (vv. 5-6) es ratifica i amplia la missió. Es repeteix que Deu té un projecte sobre el servent que existeix abans que el servent es formés en el si de la seva mare. La missió es concreta: tornar cap a Déu el poble de Jacob (v.5) i aplegar Israel al voltant de Déu (v.5b). També s’amplia perquè la tasca del servent abastarà no només les tribus de Jacob i els supervivents d’Israel (clara al·lusió al retorn de l’exili), sinó que el servent ha de ser llum per a les nacions i portarà la salvació d’un cap a l’altre de la terra.\nQui és el servent?. Els comentaristes han fer moltes propostes. Alguns han vist en el servent un personatge individual: un profeta anònim, un rei; altres opten per una interpretació col·lectiva que podria ser Israel o un grup de persones indeterminat; s’opina també que, segons de quin cant es tracti, no seria sempre el mateix. La qüestió resta oberta. És important retenir que els cants del servent han sigut importants en les comunitats cristianes per interpretar la missió de Jesús, sobretot el quart cant pel que fa al rol de Jesús model del just sofrent i la seva mort.\nEn el cas del nostre text, quan diu: “Ets el meu servent estic orgullós de tu” el servent podria ser Israel. En el text hebreu, desprès de servent apareix “Israel”. Això podria donar peu a pensar que el servent és Israel, però llavors no lliga amb la missió d’aplegar Israel al voltant de Déu. Israel aplegaria Israel?. Al nostre entendre, en aquest text el servent seria un profeta donades les connexions que hi ha amb la figura del profeta Jeremies.\nDéu coneix Jeremies abans de formar-se en les entranyes de la mare (Jr 1,5), semblantment sap i pronuncia el nom del servent quan aquest és també a les entranyes de la mare (Is 49,1). Jeremies experimenta el desànim (15,10 ss) en veure’s rodejat d’enemics i d’incomprensió i el servent sent que ha consumit per res les seves forces (Is 49,4). Déu posa en boca de Jeremies les seves paraules ( 1,9) i fa dels llavis del servent un espasa tallant i una fletxa aguda (Is 49,2).\nVal la pena aturar-se en la comparació que es fa entre la fletxa i l’espasa amb la paraula de Déu que surt dels llavis del servent. És una fletxa aguda, és a dir, ben afinada. Una fletxa així augmenta la velocitat i pot arribar ben lluny, fins als pobles i illes llunyanes imatge dels gentils. L’espasa s’usa en els combats entre propers, símbol, per tant, d’anar dirigida al poble d’Israel, és una arma de força mortífera sobretot si és tallant. Dues imatges destinades a reforçar que la paraula de Déu que surt del servent o del profeta és eficient i efectiva, imatge a la vegada que lliga amb la doble missió encomanada al profeta: aplegar Israel al voltant de Déu i ser llum de les nacions.\nFestivitat de Sant Joan Baptista. 24 de Juny de 2018.\nCaptcha * Time limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. set × = sixty three


Peralada celebra l'Any Muntaner amb música medieval - Diari de Girona\nPeralada celebra l'Any Muntaner amb música medieval\nEl grup Trença oferirà demà al vespre l'espectacle «La música en temps de Ramon Muntaner»\nperalada | ddg 15.07.2015 | 15:29\nL´església del Carme. diari de girona\nEl Festival Castell de Peralada s'afegirà demà a les celebracions de l'Any Muntaner amb un concert a l'església del Carme a càrrec del grup Trença. L'espectacle, titulat La música en temps de Ramon Muntaner, vol homenajar aquest cronista medieval en l'any que es compleix el 750è aniversari del seu naixement a la vila de Peralada. El concert tindrà lloc a partir de les vuit del vespre.\nEl grup Trença, format per cinc músics medievalistes, oferirà un concert amb el seu repertori predilecte:?la música italiana de l'Ars nova. Formats en les més prestigioses escoles de música antiga -la Cívica de Milà, el Conservatori de Lió o la Schola Cantorum de Basilea-, desenvolupen un estil interpretatiu i uns recursos expressius que són la seva marca distintiva. Des de la seva creació, l'any 2013, l'ensemble Trença ha participat en els prestigiosos festivals de música antiga Fringe d'Utrech i de Brugge.\nEn el programa que interpretaran a Peralada, el grup oferirà peces de trobadors com Giraut Riquier, cantigues de Santa Maria, danses anònimes instrumentals, algunes peces atribuïdes a Philippe de Vitry i taksims i improvisacions procedents de la música àrab de l'edat mitjana.\nEls músics que integren Trença són Aina Martín (soprano), Anna Danilevskaia (viella), Atsushi Moriya (flautes), Peppe Frana (llaüt i oud) i Pere Olivé (percussions).


ibis budget Toulon centre Toulon França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 58 allotjaments a Toulon.\n200 Avenue Franklin Roosevelt, Toulon Centre, Toulon, França, 83000 - Veure al mapa\nBasada en 1455 comentaris\n"Good hotel for a short stay. Comfortable bed and good shower..."\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Toulon, no busqui més enllà de ibis budget Toulon centre. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Estadi Stade Mayol, Catedral de Toulon, Arte Corpus.\nIbis budget Toulon centre ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, habitació familiar, premsa són només algunes de les comoditats que fan que ibis budget Toulon centre sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Ibis budget Toulon centre és una elecció inteligents per a viatgers a Toulon, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (1455) Parelles (612) Viatgers en solitari (318) Famílies amb infants petits (274) Famílies amb infants grans (109) Grups (161)


El Barça suma però tampoc no convenç davant el Vila-real al Camp Nou (2-1) - Regió7\nEl Barça suma però tampoc no convenç davant el Vila-real al Camp Nou (2-1)\nLeo Messi només juga la primera part i deixa el terreny de joc per problemes musculars a la cuixa esquerra\nNo va ser el millor partit del Barça al Camp Nou. Els de Valverde van jugar un partit fluix i van tenir una actuació espesa que una mica més i els va costar els 3 punts. Tot i que la intensitat va millorar en la segona part, els blaugrana no van acabar de sentir-se còmodes al seu propi estadi i va tenir la fortuna què el Vila-real tampoc va estar gaire encertat a l'hora d'arribar a la porteria de Ter Stegen.\nA més, el partit del FC Barcelona també va quedar tacat per una nova lesió de Leo Messi. En el minut 26 de joc, el capità blaugrana perdia una pilota a tres quarts de camp contra Ontiveros i va encendre les alarmes dels blaugrana. No només per l'excepcionalitat de perdre la pilota, sinó perquè es va estirar a terra amb molèsties a la cuixa. Després de dos minuts de massatges, l'argentí va tornar al terreny de joc amb normalitat. Però la realitat és que mai es va acabar de sentir còmode després de les molèsties a la cuixa esquerra i a la mitja part el club va considerar oportú que es quedès al vestidor i entrès Dembélé, que tornava després de cinc setmanes d'absència.\nEl Barça va anotar el primer gol a pilota aturada als 5 minuts amb una centrada de Messi en un córner que va rematar Griezmann al primer pal per a marcar el tercer gol de la temporada. Poc més se'l veuria després durant el partit.\nEl Barça - Vila-real, en imatges\nEls de Valverde tenien les línies de pressió abaixades i la intensitat no era, ni de lluny, la dels dos anteriors partits al Camp Nou contra el Betis i el València. No obstant això, al minut 15 Arthur va decidir fer un xut des de la frontal de l'àrea que va entrar per tota l'esquadra.\nAmb el gol del brasiler, el ritme del partit va baixar encara més i els dos equips anaven pràcticament caminant pel camp. Tampoc el Vila-real va crear excessiu perill, però sí que tenia la possesió de la pilota, repartida durant els 45 minuts però dominada pels groguets a partir del gol d'Arthur. És poc comú que el rival del Barça al Camp Nou tingui la iniciativa de joc, però els de Valverde li van cedir per complet als de Calleja.\nI no sempre que s'arrisca es guanya, i el Barça ho va notar a les acaballes del primer temps, quan Cazorla va disparar a porteria de forma molt centrada. Tant, que Ter Stegen no esperava que un jugador de la qualitat del groguet xutés de forma tan centrada i va acabar despistant el porter alemany, que es va empassar el 2-1.\nAmb el canvi de Dembélé es va veure el Barça un pèl més intens i el francès va executar un parell de bones jugades individuals. Poc després es va tornar a veure el mateix Dembélé dels últims dos anys: intermitent i amb poca capacitat d'atacar els espais.\nAnsu Fati i De Jong alegren el joc\nPerò els altres dos canvis del Barça serien els que van refrescar una mica el partit dels de Valverde. Van sortir del camp Sergi Roberto i Luis Suárez, tots dos molt malament durant el partit, i van entrar De Jong i Ansu Fati. El neerlandès va acabar de donar als blaugrana el control que necessitaven perquè els tres punts es quedessin a casa i el jove de 16 anys sembla destinat a marcar una època amb el Barça. Li va sortir tot i va tenir dues ocasions claríssimes per sentenciar el partit, una d'elles amb un magnífic canvi de ritme i un xut que va marxar fregant el pal esquerre del porter groguet.\nEl Vila-real va seguir dins el partit però el ritme dels de Calleja havia afluixat i l'entrada dels dos joves futbolistes del Barça els va baixar els ànims. Amb aquesta victòria, el Barça es manté imbatut a casa però necessitarà millorar fora. Té una molt bona oportunitat dissabte (16 hores) amb la visita al camp del Getafe.\nEl Betis venç amb comoditat\nPel que fa a la resta de partits que es van jugar ahir, el Betis va remuntar un 0-1 inicial al Llevant i va acabar el partit amb una victòria còmode (3-1). Loren va destacar amb dos dels tres gols dels de Rubi i també Joaquín, amb dues assistències. L'altre partit jugat ahir va ser el Valladolid-Granada, que va finalitzar en empat (1-1).


Les drogues, ben lluny. Canal Salut\nEl tabac i l'alcohol són les dues drogues més consumides i acceptades socialment. Es tracta de substàncies legals, però molt addictives, que perjudiquen la salut de les persones que en prenen.\nEviteu el fum\nLimiteu el consum d’alcohol\nAprofiteu aquesta època de l’any per deixar el tabac. És una de les millors coses que podeu fer per vosaltres i pels que us envolten. Deixar de fumar permet, entre d’altres coses:\nGuanyar salut i agilitat, en general.\nMillorar el funcionament dels aparells respiratori i cardiovascular, i del sistema nerviós.\nDisminuir el risc de patir càncer de pulmó, infart de miocardi i bronquitis crònica.\nMillorar l’aspecte de la pell i de les dents.\nGaudir de nou del gust del menjar i del perfum de les flors.\nRespectar el dret de les altres persones a respirar aire pur i a estar protegides de l’exposició al fum de tabac.\nSi fumeu, eviteu fer-ho en el cotxe o en espais tancats, especialment en presència dels infants.\nEls fàrmacs que ens ajuden a deixar de fumar. Obre en una nova finestra.\nEl consum excessiu i habitual d’alcohol perjudica el fetge i el pàncrees, causa gastritis i úlceres d’estómac, desnutrició i trastorns al sistema nerviós. Pot augmentar el risc de patir lesions, agreujar problemes físics, psíquics i socials, i pot perjudicar les relacions familiars i laborals.\nL’alcohol és una substància depressora del sistema nerviós central; consumir-ne genera somnolència i relaxació. Això afecta d’una manera important l’atenció i la coordinació i incrementa el risc de patir accidents de trànsit i laborals.\nPer evitar-ne el consum, gaudiu del vostre lleure amb accions que no necessàriament comportin beure, com ara fer activitat física.\nSi consumiu alcohol, feu-ho amb moderació. Escolliu begudes de baixa graduació i beveu fent glops petits.


Finestrat treballa amb els joves la intel·ligència emocional per a afrontar les petjades causades per la pandèmia – Ayto. de Finestrat\nITV mòbil de vehicles agrícoles i motocicletes a Finestrat\nPublicado por Valencia Finestrat en 15/10/2021\nL’arribada de la pandèmia i les seues conseqüències com el confinament i les successives restriccions en aquest últim any i mig ha deixat empremta en tota la població i també, de manera particular, en els més joves. En aquest sentit, des de la Regidoria de Joventut de Finestrat han volgut aportar el seu granet d’arena amb un Taller d’Intel·ligència Emocional i Resiliència dirigit a la joventut a partir dels 15 anys d’edat i fins als 35.\nAquest taller s’impartirà de manera gratuïta al Centre Juvenil Finestrat els dies 22, 26, 28 d’octubre i 3 de novembre, en horari de 18.00 a 20.30 hores.\nLes inscripcions es poden formalitzar ja enviant un WhatsApp al núm. 606 936 432, per correu electrònic a joventut@finestrat.org o en el propi Centre Juvenil. També poden contactar en el perfil d’Instagram @joventutfinestrat. Places limitades.\nEn paraules de la regidora de Joventut, Nati Algado, “en aquest taller volem ajudar els joves a gestionar les seues emocions, a conéixer-se una mica més i millor així mateixos i també als altres. S’abordarà l’atenció plena en el moment present per a identificar aquelles coses que ens fan sentir millor. I també parlarem d’aquells sentiments que venen motivats per la pandèmia i les successives limitacions que hem tingut en aquest últim any com pot ser la frustració, la falta de motivació, d’il·lusió i fins i tot la ira. També tractarem la gestió de conflictes i com dir el que volem dir des de l’assertivitat”.\nPODEU ESCOLTAR LES DECLARACIONS DE LA REGIDORA, NATI ALGADO, ACÍ\nÚltima crida: I Fòrum Jove Finestrat\nDemà és el dia. Demà se celebra el I Fòrum Jove al qual estan cridats a participar els joves de 12 a 30 anys per a expressar aquelles coses que els agraden i que volen per a ells i el seu municipi. El fòrum tindrà lloc al Centre Juvenil, en horari de 10.30 a 14.00 hores i inclourà dinàmiques participatives, un World Café per a recopilar propostes juvenils titulat “pol·linitzant idees”, a més d’un debat amb votacions de les propostes presentades.\n“Aquest fòrum és clau perquè volem que tinguen veu i vot els joves de la nostra localitat a l’hora d’organitzar i dissenyar accions destinats a ells per als pròxims anys Per això, des d’ací faig una crida perquè s’apunten i participen aquest dissabte en aquesta dinàmica activa i participativa en la qual esperem, entre tots, definir les línies d’actuació per a cobrir els interessos i les necessitats dels joves de Finestrat”.\nPodeu apuntar-se ja al Fòrum via WhatsApp en el núm. 606 936 432, per correu electrònic al joventut@finestrat.org o en Instagram @joventutfinestrat\nGABINET DE PREMSA (15.10.2021)


De la Cabeza a Los Pies: artist, arts, biographies, cabeza, carle, Èric, eric, es, ilustrator, músic | Glogster EDU - Interactive multimedia posters\nTítol: De la cabeza a los piesAutor: Eric CarleIl•lustrador: Eric CarleLloc d’edició: MadridEditorial: KóKINOSAny: 2013Pàgines: 28Llengua: CastellàEnquadernació: Tapa dura\nDE LA CABEZA A LOS PIESEric Carle\n1) Abans de llegir el conte, entre tots, s'intentarà esbrinar en què consistirà observant els paratextos. A més, es parlarà de com són els personatges: com van vestits, les seves característiques físiques, quins animals apareixen i com són, etc.2) Un cop llegit el conte, es rellegirà i s'animarà als infants perquè facin el que diuen els animals per comprovar que ells també són capaços de fer-ho. A més, com a activitat extensible, entre tots podríem pensar altres animals i seguint l'estructura del text, de diàlegs breus i repetitius, tots faríem el que digués un infant imitant a un animal.\nÉs un àlbum il·lustrat on apareixen diferents tipus d’animals que fan alguna cosa que els caracteritza amb el cos i volen saber si el personatge que l’acompanya també és capaç de fer-ho. A més, anima al lector a fer-ho ell també.\n1) Paratextos: -Format: mitjà, pàgines gruixudes, manipulable, resistent, segur (cantonades arrodonides) -Portada i primera pàgina estan relacionades. Els personatges senyalen el que diu el títol - Contraportada - Guardes -Imatges: grans, clares i divertides. Apareixen diferents personatges i cultures, i no hi ha estereotips. Destaca text i imatge sobre un fons blanc.2) Relació text-imatge: es complementen i s'alimenten entre si. Parlen al lector. 3) Breus diàlegs repetitius: "Soy un...y..¿Y tú? ¡También!"


Cinema en Valencià - Els Croods - València Per la Llengua\nValència Per la Llengua\nGuia didàctica de poesia\nLa Natura a la Ciutat\nPremi Sambori Audiovisual\nPremi de Poesia\nEnguany, Escola Valenciana i la CAPPEPV han organitzat diferents projeccions de la pel·lícula Els Croods: una nova era als cinemes OCINE (Centre Comercial AQUA, C. de Menorca, València) amb motiu de les festes de nadal.\nLes projeccions es realitzaran a les 12.00 hores dels matins del 23 de desembre al 5 de gener, excepte el 25 de desembre i l’1 de gener.\nEls Croods: una nova era és la continuació d’Els Croods, una pel·lícula de dibuixos animats dels directors Dirk De Micco i Chris Sanders i que s’estrenarà a tot l’estat el pròxim 23 de desembre.\nSinopsi: Els Croods miren de trobar un nou lloc on viure. Per aquest motiu, la primera família prehistòrica explora el món, per trobar-hi una nova llar. Troben un paradís idíl·lic, però el lloc amaga una sorpresa: hi ha una altra família que ja hi viu!\nDescarrega el tiquet descompte fent clic ací.\nCategoría: CinemaPor CAPPEPV 21 diciembre, 2020 Deja un comentario\nAnteriorPublicación anterior:Número guardonat XXXIII Trobada d’Escoles en ValenciàSiguientePublicación siguiente:Cinema en Valencià – Els Croods fins al 31 de gener\nCinema en valencià – El bon mestre\nCinema en valencià – Miss Marx\nCinema en valencià – Dèu meu, però què t’hem fet?\nCinema en valencià – Ratolins i guineus, una amistat d’altre món\nCinema en valencià – Nosaltres\nCinema en valencià – Green Book\nCAPPEPV C/ Josep Grolló, 91 - Baix 46025 - Benicalap, València 659049320 - cappepv@fev.org


Història: Troben menors de la «Lleva del Biberó» en una fossa de la Batalla de l'Ebre\nTroben menors de la «Lleva del Biberó» | ACN\nTroben menors de la «Lleva del Biberó» en una fossa de la Batalla de l'Ebre a Móra d'Ebre\nL'excavació de la fossa del Mas de Santa Magdalena està revelant que hi ha soldats enterrats eren joves d'uns 17 anys o menys\nper Redacció 04/04/2021 16:09h\nL'excavació de la fossa del Mas de Santa Magdalena, un hospital de campanya de la Guerra Civil a Móra d'Ebre, està revelant que un 30% dels soldats enterrats eren joves d'uns 17 anys o fins i tot menys, possiblement voluntaris o membres de la «Lleva del Biberó». El Mas de Santa Magdalena va ser utilitzat com a hospital de guerra per l'exèrcit republicà des de juliol fins a setembre de 1938, en plena Batalla de l'Ebre, on es feien operacions d'urgència als soldats més greus i la resta eren traslladats a la ciutat.\nFins a aquest moment, s'han pogut identificar les restes de 10 persones, entre els quals hi hauria tres civils, tres soldats republicans, dos soldats del bàndol revoltat i dos maquis, segons ha informat a l'agència EFE l'antropòloga que coordina la relació entre el laboratori i l'excavació, Antònia Díaz-Carvajal.\nDíaz-Carvajal ha explicat que al voltant d'un 30% d'aquests cossos recuperats pertanyen a joves d'uns 17 anys , que podrien formar part de la coneguda «Lleva del Biberó», mentre que la resta es troben en una franja que aconsegueix els 35 o 40 anys. «Encara parlem de resultats molt preliminars, però hi ha algun esquelet que fins i tot podria tenir menys de 17 anys i que, si no fos de les lleves, podria ser un dels voluntaris que algun testimoniatge ha referit, però encara s'ha de corroborar», explica l'antropòloga.\nActualment, hi ha 67 punts d'enterrament localitzats al voltant de Mas de Santa Magdalena, 28 d'ells ja han estat oberts o estan en procés d'excavació i, s'hi han localitzat 84 cossos, 69 dels quals ja han estat exhumats. El director de l'excavació, Sergi González, preveu com a mínim tres mesos més de treball en els quals esperen anar trobant moltes més restes de soldats republicans, «a un ritme d'entre 5 i 8 cossos nous la setmana», assegura.\nLa llibreta del doctor Miquel Gras Artero, un dels metges de l'hospital i que va ser facilitada al seu moment per l'associació «No Jubilem la Memòria», del Priorat, és l'única pista per identificar amb noms i cognoms més d'una trentena de soldats que van morir al Mas de Santa Magdalena.\nEntre ells, hi ha els soldats Josep Aubeso i Joan Urgell, que els seus familiars han estat localitzats gràcies a la llibreta del doctor Gras, tot i que encara segueixen a l'espera de la confirmació de les anàlisis genètiques.\nPer a Díaz-Carvajal, «des d'un punt de vista antropològic aquesta és una fossa important per la seva grandària, però també perquè mostra moltes patologies mèdiques i el seu tractament, que són interessants a escala científica».\n«Estem parlant de traumatismes, ferides greus i fractures, la majoria causades per metralla, també s'han trobat diverses fèrules i fins i tot extremitats gangrenades i amputades que també es van enterrar al costat del cos», afegeix.\n«Encara que l'objectiu de la fossa és la recuperació dels esquelets, també permet visualitzar el ritme mèdic d'un hospital de campanya, on es van poder portar a la pràctica noves metodologies i, en aquest sentit, la guerra civil va permetre una experimentació que va portar molts avanços», comenta l'antropòloga.\nLes restes que s'extreuen de la fossa es traslladen al laboratori per ser analitzades mitjançant una extracció de l'ADN, gràcies a la qual ja s'han elaborat 315 perfils genètics, que després es comparen amb una base de dades que disposa actualment d'unes 2.500 mostres d'ADN de donants vius.\nEl cens de persones desaparegudes també disposa del voltant de 6.000 casos inscrits i es calcula que a Catalunya hi ha unes 20.000 persones enterrades a fosses de la Guerra Civil, de les quals la Direcció General de Memòria Democràtica de la Generalitat en té documentades 527.\nEn relació amb aquesta excavació, Memòria Democràtica també està tramitant l'adquisició d'un fons del fotògraf Alec Wainman, un brigadista britànic que va captar imatges del moment en què s'excavaven les fosses de Santa Magdalena.\nLes imatges es troben en mans del seu fill, al Canadà, i a més del seu valor històric i documental, també podrien ajudar en la recerca per determinar nous punts per excavar on es van dur a terme els enterraments.\n«Respectar la normativa»: Indignants aglomeracions al Delta de l'Ebre\nDe l'Ebre a Berlín: L'art de l'il·lustrador ebrenc present en el mur de Berlín


Saba d’auró – Projectes Interns\nPublicat el 13/01/2009 Categories Cuina, D., Gim, Projectes, Reflexions\nHe de trobar nous projectes amb què ocupar el meu temps a partir que la setmana que ve la Dawn se’n va. La millor manera de no estar trist és omplir-me de projectes a fer.\nAlguns encara no els puc explicar (temps al temps…). D’altres sí:\nEl dia 22 començo a fer la dieta de la saba d’auró (o sigui, de la savia de arce): deu dies prenent només xarop d’auró amb suc de llimona i pebre. Ja la vaig fer fa 2 anys i tornar-hi és un dels meus projectes per a aquest any.\nEl millor del cas és que la farem 5 o 6 persones plegats: En vaig parlar a l’ofi i l’Ana s’hi va apuntar i també ha animat al seu nòvio, a 3 amigues i la mare d’una d’elles. Som tants que, per estar en contacte i hipermotivats, hem creat un blog.\nSi el voleu seguir, cliqueu aquí.\nAixò del blog (i el Facebook, i el Twitter i etc) és la nova intimitat del s.XXI. Individualisme compartit: faig moltes coses però ho poso a l’abast de tothom per internet. Vides més transparents…\nEn fi, reflexions a banda, començo el dia 22!!! Durant deu dies, si em convideu a sopar us sortiré ben barat, hehe: a banda de la meva potinga, que em portaré jo mateix, només consumiré aigua o infusions de menta, fonoll, camamilla, etc.\nDurant la dieta penso seguir fent vida normal i anant al gimnàs a tope cada dia. I el dia 8 de febrer corro la meva primera mitja marató!\nEtiquetat Dawn, dieta, saba d'auró, savia de arce\n3 respostes a “Saba d’auró”\n14/01/2009 a les 12:27\nHola! quina gràcia lo del blog jeje. Dons ànim amb els nous plans, lo millor és això, mantindre la ment ocupada i estar amb els amics entretingut… però segur que si penses que no serà tan dur finalment no ho serà, ja voràs. Realment tot patiment depèn de com ens prenem les coses jeje.\nBesets i que vage bé!\n19/01/2009 a les 19:42\nHola . Em sap greu no haver vingut al comiat de la Dawn, però ja m’han explicat que va anar molt bé. En qualsevol cas, espero veure-la quan torni. Salut!\n21/01/2009 a les 12:23\nSi busques “saba d’auró” al google, surt el teu blog en primer lloc. M’ha picat la curiositat, potser també ho faig…


S’amplia el servei de transport adaptat porta a porta per a persones amb problemes de mobilitat\nEl servei passa a tenir quatre autobusos i serà utilitzat per 77 famílies, amb la possibilitat d’arribar fins a 100\nA partir del 15 de novembre, s’amplia el servei municipal de transport porta a porta adaptat i assistit per a persones que presenten dificultats per utilitzar el transport públic ordinari. Aquest servei facilita el seu desplaçament diari a diferents centres ocupacionals situats a L’Hospitalet i a altres municipis de l’entorn, la qual cosa serveix per garantir la seva integració social.\nEl servei s’organitza en rutes i amb monitors d’acompanyament, com a prestació complementària, per tal d’oferir un transport adaptat al grau de necessitat i de suport dels usuaris. Actualment, es cobreix amb dos autobusos i dona servei a 44 persones.\nEl proper 15 de novembre s’incrementarà la flota amb dos autobusos més i començarà a donar servei a 77 famílies, amb la possibilitat d’arribar fins a 100, que assisteixen a 11 centres ocupacionals de L’Hospitalet, Cornellà, Sant Just Desvern, Esplugues i Barcelona.\nAmb aquesta iniciativa, l’Ajuntament busca incrementar la qualitat del servei de transport adaptat porta a porta, ja que el temps de trajecte que els usuaris passen dins de l’autobús serà més curt, es podrà donar cobertura a les necessitats plantejades per totes les famílies i serà possible ampliar la prestació a nous usuaris.


3 consells per aprofitar les vacances al teu espai de coworking | Xarxa Punt TIC\nEls espais de coworking tenen, per norma general, una davallada en el número de coworkers i d'activitats durant els mesos d'estiu. Des de la revista Cografia, especialitzada en coworking, ens donen alguns consells bàsics per reinvertir aquest temps en el teu propi centre.\nÉs important ser previsor i anar treballant els nostres possibles coworkers de cara al mes de setembre i evitar començar el curs nou amb taules buides. Aquí teniu els suggeriments dels companys de Cografia:\n1. Potencia la teva visibilitat:\nSi la cultura coworking es basa en la col·laboració i la suma de talent, com a gestor d'un espai també t'has d'aplicar la norma.\nFes xarxa i guanya visibilitat en alguna de les comunitats nacionals (Comunidad Coworking) i internacionals que pots trobar de manera virtual i presencial. Has d'estar accessible a la xarxa en el moment en que els coworkers estiguin buscant un nou espai de treball.\n2. Fes promocions!\nÉs una bona època per donar a provar el teu espai de coworking de manera gratuïta. Segurament tens lloc disponible i pot ser una bona manera d'aconseguir clients per al setembre. També pots fer rebaixes, o 2x1... sigues imaginatiu!\n3. Passeja per Internet\nXarxes socials, fòrums, revistes especialitzades, anuncis gratuïts... aprofita les incomptables opcions que et dona Internet per explicar què fas, com és el teu espai i per què és el que estan buscant.\nFont: Cografia - La importancia de los meses de verano en tu espacio coworking


Презентация ТФ СГАУ\nсемь чудес россии презентация\nкаталожные карточки на книги о почт...\nby Зональная научная...\nPearl back cover-53\nby Тамара Малеевская\nIaN+Museu Tomihiro en Azuma Irene Gascón / Hernan Lleida Haga clic para modificar el estilo de subtítulo del patrón 2.\nÉs com un rusc! És podria extendre per tot el territori!DiagramaSímbols que indiquen les característiques dels espais, quina funció té cada àreai fletxes que indiquen les circulacions. Expliquen el funcionament però no don sorgeix la forma o els materials. 3.\nExemples de diagrames daltres projectes.És una constant per aquest despatx explicar els projectes daquesta manera.La justificació del diseny sempre la fan de forma escrita; i el projecte destudi no ésexcepció. - Amb aquests diagrames segur que puc trobar el camí! 4.\nDiagrama de la Casa Goethe. A partir dels recorreguts i activitats dels usuaris esgeneren uns diagrames que donaran forma alprojecte. 5.\n- Aquesta gent es pensa que larquitectura Japonesa és aixecar les coses sobre pedres i fer murs translúcids!! La veu dels autors.“El museu és la síntesi de tres elements: museu-natura-treball d’artista. El pas del temps i les estacions i el contacte amb el paisatge ésimportant.”“Els maons de vidre filtren la llum natural del paisatge d’Azuma.”“Museu construït en un únic nivell per facilitar el pas dels visitants.” - Es pensen que els maons de vidre, per ser translúcids, poden fer referència al nostre shoji. Ara bé, la construcció en un únic nivell aixecat sí que és cosa nostra! - Clar, fill meu, perquè el shoji es caracteritza per la seva lleugeresa, mobilitat i permet una relació física amb la natura. Un mur de mig metre de gruix, per més translúcid que sigui, no fa cap al·lusió a la nostra arquitectura. 6.\n- Mira fill, la nostraarquitectura saixecalleugerament perquèno hi entri laigua. I elpaisatge no lintuim através del shoji, el vivimquan lobrim. Éslleugera comlestructura que esmostra evident.Desmuntable i càlida. 7.\n(Ens sembla que no ha captatl’essència de l’arquitectura japonesa) - Doncs a mí em sembla que sí que s’han inpirat en la tradició japonesa: també s’aixeca del terra! Clar que sobre uns pilars molt gruixuts i pesats, perquè és modern i queda bé. L’interior està completament aïllat de l’exterior, però hi entra la llum com si tota la pell es tractés d’un shoji gegant i pesat. 8.\nLes referencies són claresEns sembla que el punt de partida d’aquestprojecte no ha estat la relació ambl’arquitectura tradicional japonesa, sinó unaforma natural. 9.\nPlanta segona. Aquest i els altres diagrames,Expliquen els principis funcionals del projecte. No transmeten la relació amb el paisatgeque ells posen com a punt de partida delprojecte.Planta primera. Com a la planta baixa,s’explica la funció dels espais amb símbols i esmarquen els recorreguts amb fletxes. Cada volum es un espai d’exposició. La funció ve determinada per la mida. Planta baixa. Es marquen les peces que funcionen com estructura. Saixeca per relacionar-se amb el paissatge fent una relectura purament formal (i equivocada) de larquitectura tradicional japonesa. 10.\n“Recrear les condicions ideals per estar en contacte amb l’art per mitjà d’una arquitectura contemporània.”Es tracta d’un projecte que sorgeix d’unes IDEES inicials. - Relació amb el paisatge, - facilitat de recorreguts, - unitat formal dels espais.En aquest cas el diagrama no dona peu a la forma del projecte, només explica la seva funcionalitat. A la maqueta es mostra la importància de la relació amb el paisatge mitjançat l’elevació del museu i l’ús de maons de vidre. 11.\nUna idea feta arquitectura sense el filtre dels sentits. Recommended\nкаталожные карточки на книги о почте и филателии\nСемейный фестиваль "Маленькие взрослые"\npTraffer Sniffer - функции


El Zoom Festival presenta una edició plena de novetats - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesEl Zoom Festival presenta una edició plena de novetats\nEl Zoom Festival es celebrarà del 26 de novembre a l’1 de desembre i la 17a edició arriba carregada de novetats. El festival canvia de format i aquest any incorporarà nous gèneres i temàtiques més enllà de la ficció televisiva. Així, s’han creat categories per a programes d’entreteniment, reportatges informatius, programes d’esports i altres gèneres de no ficció.\nEl canvi de format del Zoom ha incentivat la inscripció d’aspirants als diferents premis, que arriben a la seixantena. El Teatre Municipal i el Cinema de l’Ateneu seguiran sent les seus principals del Zoom Festival 2019.\nA banda de les novetats, el festival mantindrà les seves seccions Zoom Series, amb estrenes inèdites i presentacions; Zoom Km0, amb produccions de la comarca; i Zoom Kids, dedicat als alumnes de primària de l’Anoia. El regidor de Cultura de l’Ajuntament d’Igualada, Pere Camps, ha lligat la importància d’un festival internacional com aquest amb la candidatura de la ciutat a ser Capital de la Cultura Catalana.\nLa imatge gràfica del Zoom d’enguany és una proposta dels dissenyadors Nil Morist, Toni Argelich i Marina Camprubí, que han creat una proposta que engloba els quatre conceptes més icònics del festival: imatge, so, llum i moviment.


Aquest no és un repte de llarga distància, és un repte de llarg recorregut.\nÉs un repte de continuïtat, de perseverança, de tossuderia, de deixar a la mandra asseguda en el sofà, de robar hores a la son, de trobar cada dia, una estona, en el meu cas, entre 1 i 2 hores, segons corri i/o camini.\nEn una lectura ràpida del repte, pot semblar fàcil, molta gent ho fa casi cada dia, el córrer una horeta, la gràcia és que no serà casi, serà cada dia! Encara que faci fred o calor, estigui cansat, m'aixequi aviat pel matí o vagi a dormir tard, estigui refredat o estigui desanimat, hi hagi imprevistos o vagi tot rodat.\nNo només faré això durant aquests 365 dies, no deixaré els meus entrenaments a la piscina, ni les sortides de bici, ni les travessies, ni de fer algun triatló, ni de navegar amb el caiac, ni tan sols les curses de llarga distància. Tampoc deixaré d'estar 12 hores fora de casa per temes laborals, de dilluns a divendres, almenys això espero.\nHo faré corrent i/o caminant, perquè sóc conscient de les meves limitacions físiques, que el meu cos, necessita dies de més tranquil·litat, perquè no vull una lesió.\nHo faré amb un rerefons solidari, no per donar-me més motivació, que me'n donarà i molta, sinó perquè a més tingui un sentit especial. Ho faré a favor de la Fundació Oncolliga Girona, treballant de la mà amb la seva delegació de Sant Feliu de Guíxols. Aquesta fundació es dedica a ajudar a millorar la qualitat de vida dels malalts de càncer i de les famílies. Perquè aquest 2014, he viscut aquesta problemàtica de ben aprop, doncs vaig perdre el meu pare, per càncer, el passat 1 de novembre.\nHi haurà una pàgina al bloc, on fer el seguiment del repte, amb un petit comentari del dia, track i els escrits relacionats.\nMés publicacions en el blog sobre: #El2015NoPucParar A peu Desafiament Proposta-Repte


Miquel Joan Pasqual - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nMiquel Joan Pasqual\nMiquel Joan Pasqual (Castelló, 1505 - ¿Valéncia?, 1561), estudià Medicina en Montpellier i en l'Universitat de Valéncia, d'a on arribà a ser catedràtic i mestre en cirugia.\nA partir de l'any 1539 va ser nomenat en diverses ocasiones “examinador de meges” i en 1542, catedràtic de Cirugia de l'Universitat. En crear-se en l'any 1548 la nova Càtedra de Pràctica, va passar a ser un dels professors que varen ocupar de modo rotatori les tres càtedres mèdiques més importants. D'esta forma, durant catorze anys, va explicar successivament Principis, Anatomia i Medicaments Simples i Pràctica.\nPràctica de cirugia\nEntre les seues obres tenim "Instituciones físicas", "Praxis médica", i una "Práctica de cirugia", de Giovanni de Vigo, que va traduir del llatí al castellà i que publicà en l'any 1548.\nPero la seua obra principal és "Morborum internorum fere omnium et quorumdam externorum curatio breve methodo comprehensa" de l'any 1555 que és un dels millors tractats de medicina pràctica publicats en l'Espanya del sigle XVI. Estudia les malalties en l'orde habitual a "capite ad calces", dedicant una segona part a les febres. D'acort en l'orientació citada, no solament es basa en l'observació clínica, sino també en l'ambientalisme hipocràtic, oferint informació sobre les “malalties dominants” en Valéncia en anys determinats.\nLlunt de les seques i abstractes exposicions escolàstiques, s'ocupa de les circumstàncies socials concretes en les que es desenrollava en la ciutat el tractament de les distintes afeccions, jujant en severitat les pràctiques empíriques populars i dels curanders, aixina com les prescripcions irresponsables dels meges. Va ser una obra molt apreciada en el seu temps en varis països europeus, lo que explica que alcançara onze edicions en poc més d'un sigle. A partir de la quarta (1579) va ser impresa en els Scholia que va redactar el mege *setabense Pedro Pablo Pereda. Ademés, el seu capítul sobre la sífilis va ser reproduït en les edicions de 1566- 1567 i de 1728 de la colecció de texts venereològics de l'italià Luigi Luvigini.\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Miquel_Joan_Pasqual&oldid=150935»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 27 jun 2019 a les 20:36.


Compromís per Castelló organitza “Governs amb Compromís: ajuntaments de baix cap a dalt” – Coalició Compromís\nCompromís per Castelló organitza “Governs amb Compromís: ajuntaments de baix cap a dalt”\nPublicat el 11 de Juny de 2014 en Governs amb Compromís\nRepresentants de diferents ajuntaments explicaran a Castelló les seues experiències de gestió amb el segell de Compromís a l’actual context econòmic i social. L’acte tindrà lloc proper dimarts 10 de juny, a les 19 hores, a la Llotja del Cànem.\nEl membre de la Comissió Executiva Local de Compromís per Castelló, Vicent Enric Sorribes, ha anunciat avui que “hem organitzat una taula rodona ce centrada en les experiències de govern en les quals participa Compromís, en la qual pretenem respondre qüestions com ara: Compromís té una forma diferent de governar? Com actua la formació valencianista d’esquerres allà on té responsabilitats directes de gestió? És possible actuar des de les institucions de forma diferenciada i amb segell propi? Com es relacionen els ajuntaments de Compromís amb una ciutadania castigada per la crisi? Es pot governar de baix cap a dalt?”\nVicent Enric Sorribes ha comentat que “amb la idea, doncs, de respondre a aquestes i altres qüestions, l’alcalde de Betxí (la Plana Baixa), Alfred Remolar; el regidor d’Educació, Infància, Comerç i Artesania de Xaló (la Marina Alta), Gerard Fullana, i el regidor de Cultura de Vila-real (la Plana Baixa), Alberto Ibáñez, participaran a la taula rodona titulada “Governs amb Compromís: ajuntaments de baix cap a dalt” que se celebrarà el proper dimarts, 10 de juny, a les 19h a la Llotja del Cànem de Castelló de la Plana”.\nEl representant de Compromís per Castelló ha afegit que “durant l’acte els tres regidors ens explicaran com encaren l’acció de govern des de l’ideari i programa de Compromís. Amb tres tipus de localitat diferents i també perfils i responsabilitats públiques diferents, Alfred Remolar, Gerard Fullana i Alberto Ibáñez explicaran i debatran amb el públic sobre com gestionar un ajuntament a l’actual context econòmic i social”.


Equip - Perea Grup\nCombinant les àrees comercial i tècnica, l’equip directiu treballa per donar resposta i augmentar la satisfacció del client a través de la planificació i la millora continua de la feina de totes les persones que conformen Perea Grup.\nDirecció serveis centrals msanfeliu@pereagrup.com\nDirecció tècnica i comercial\nResponsable àrea d’estalvi, inversió i previsió social\nResponsable de màrqueting i desenvolupament de negoci\nLa gestió de les incidències que es generen diàriament a nivell administratiu permet controlar les carteres dels nostres clients de manera eficient i actualitzada per garantir-los que la documentació i informació sobre la seva cartera de pòlisses està completa i actualitzada. A més, el seguiment sobre les renovacions permet al client tenir la certesa que gaudeix de la cobertura necessària enfront possibles incidències.\nAdministració i Comptabilitat administracio@pereagrup.com\nAdministració i Comptabilitat mlorente@pereagrup.com\nLa part més important de la tasca asseguradora és estar present i al costat del client en el moment del sinistre. L’assessorament, l’ajuda i la gestió del sinistre és part fonamental de la nostra feina i és per això que el departament de sinistres garanteix el màxim rigor en la defensa dels interessos dels nostres assegurats i la solució àgil dels expedients.\nAmb l’objectiu de confeccionar un estudi personalitzat i global, el departament comercial assessora als clients per poder oferir en cada cas aquells productes que més s’adapten a les seves circumstàncies. Fruit de l’experiència el departament comercial detecta juntament amb el client els possibles riscos als quals aquest està exposat i li planteja solucions asseguradores per tal de pal·liar-ne possibles conseqüències.\nAssessora rams personals gvidal@pereagrup.com\nDirecció d’oficina dsoriano@pereagrup.com\nAssessora ram empreses mpinyol@pereagrup.com\nPer tal d’assegurar el patrimoni empresarial dels clients i partint de la base que la gestió del risc és una part fonamental en tot projecte empresarial, el departament d’empreses, per mitjà del contacte amb companyies i agencies de subscripció garanteix al client l’assessorament i la protecció necessaris per mantenir la solvència i la viabilitat de l’empresa.\nResponsable àrea d’empreses empreses@pereagrup.com\nEl tracte directe i la gestió del dia a dia és una tasca indestriable del departament d’atenció al client, que de manera personalitzada busca la tranquil·litat dels clients per mitjà de l’orientació professional des de l’oficina.\nAssessora rams patrimonials\nAtenció al client rams personals svallina@pereagrup.com\nAssessora rams vehicles i flotes+ sdorca@pereagrup.com\nAtenció al client slloveras@pereagrup.com


Popets amb salsa | ✿ el blog de nat ✿\n11-12-2011 · by Nat\t· in Aperitius, Peix i marisc, Segons plats.\t·\nAbans de tenir Thermomix havia intentat diverses vegades fer Popets amb salsa però no em quedaven bé, em portava molt de temps fer-los i havia d’estar constantment remenant, no trobava el punt al foc i això em crispava!\nI si a sobre no quedaven com esperava… per què perdre el temps fent nous intents? Ja sabeu que a mi, encara que no ho sembli, no m’agrada cuinar, així que vaig deixar de fer-los ja que considerava que era una pèrdua de temps i diners per acabar menjant malament.\nPerò amb Thermomix és una altra història, queden increïbles, al punt, molt gustosos i sense perdre el temps davant de la vitro, ell solet s’encarrega de remoure’ls i de guisar a una temperatura constant.\nAmb aquesta recepta queden molt bons, ja sigui com a aperitiu o com a plat principal. L’únic que ens pot variar d’una vegada a una altra, és que quedin més o menys aigualits, això ja depèn de l’aigua que deixin anar els propis popets, però res que no es pugui solucionar deixant evaporar la salsa una mica.\nJa veureu que és una recepta molt senzilla de fer, us recomano els feu d’un dia per l’altre, ja que amb el repòs queden molt més gustosos. Això sí, tingueu a mà unes quantes barres de pa, que la salsa està per no deixar ni rastre!\n1.500gr de popets (redueixen molt al coure’s)\n100gr de gambes pelades (opcional)\n100gr de vi blanc\n125gr de tomàquet fregit\nPosem en el vas la ceba i els alls i triturem 4 segons a v5. Baixem les parets, afegim l’oli i programem 7 minuts, 100º, v1.\nAfegim el pebre, el pebre vermell, el tomàquet, el vi blanc i programem 10 minuts, temperatura varoma, v1.\nQuan acabi, triturem 5 segons a v7 i afegim els popets. Programem 45 minuts, temperatura Varoma, gir invertit, velocitat cullera.\nQuan acabi el temps provem un popet i si està una mica dur els posem 5 minuts més (si veiem que queda excessivament caldós traiem els popets i deixem que la salsa s’evapori a temperatura Varoma durant diversos minuts més).\nSi afegim gambes a la recepta, les hem d’afegir al vas quan acabi la cocció i deixar-ho reposar tot junt durant 5 minuts abans de servir.\n← Paté de fetge de pollastre\nCloïsses cantonals →\n2 responses to “Popets amb salsa”