català | SIDECARS & TOURS\nAngie & Deme Dreams\nneix de la il·lusió d'un somni que es converteix en realitat. La passió i la il·lusió de dues persones que somien a compartir una experiència i uns valors per la moto, diferents de la norma. Valors basats en la moto i en la seva essència. La moto com era abans, amb el seu estil, bellesa, estètica i glamur.\nAngie & Deme Dreams ofereix la possibilitat de gaudir d'unes rutes úniques, especials, amb estil i molt encant per Barcelona, Catalunya i Menorca.\nTot pensat per ser compartit, per gaudir-ho en companyia, a duo, dos a cada moto. Les nostres motos també tenen un encant especial, i a més són motos fàcils, còmodes i assequibles per a qualsevol conductor. I tot això amb les prestacions necessàries per gaudir de rodar amb moto a duo.\nDe la mateixa manera, els llocs on parem a menjar o allotjar-nos, són inoblidables pel seu encant i atractiu. El tracte familiar i atent al màxim, és la nostra premissa i el nostre propòsit. Anar per tornar.\nEl paisatge per on discorren les nostres rutes, és dels que no s'obliden, com les carreteres que ens porten fins a aquests llocs de somni.\nDescobreix una altra manera d'anar amb moto amb Angie & Deme Dreams.\nEspecial i única, el seu estil és inconfusible. La seva capacitat per disposar, combinar i escollir la roba, complements, decoració o qualsevol cosa susceptible de ser modificada amb glamur, és la seva gran especialitat. Llicenciada en Turisme i copropietària d'una revolucionària i important marca internacional de sabates, Angie transmet la seva simpatia, bon humor i optimisme, a tots els que li envolten.\nEl seu amor i passió per l'estil i el bon gust, ha sabut traslladar-ho a Angie & Deme Dreams.\nEstima i gaudeix de les motos d'una forma diferent i única, representa l'autèntic esperit d'Angie & Deme Dreams.\nAl costat del Deme, formen una combinació molt especial que es diu Angie & Deme Dreams.\nApassionat de les motos des que va néixer, per les seves mans han passat infinitat de models de motos. Periodista i provador de motos, instructor de cursos de conducció de motos, monitor d'esquí, pister socorrista d'esquí i dissenyador industrial, Deme desprèn passió per les motos allà per on va. Ha sabut convertir la seva passió en el seu treball, i es declara motard i viatger. Coneix a la perfecció l'orografia de Catalunya i les corbes més excitants de les seves carreteres.\nUna de les seves grans virtuts és la paciència amb què és capaç de guiar un grup i adaptar-se als diferents nivells de conducció. Els imprevists són un repte, i el plaer de rodar amb moto la seva gran motivació.\nAl costat de Angie, formen una combinació molt especial que es diu Angie & Deme Dreams.


Educació Física | Escola Mestre Ignasi Peraire | Pàgina 5\nESPAIS Educació Física\nL’alumnat de cicle superior treballa a l’àrea d’educacio fisica l’handbol.\nA través d’habilitats com els llançaments i recepcions, conduccions de pilota amb la mà,… hem fet un tastet de l’handbol. Aspectes tàctics com els desmarcs, les fintes, els contratacs i a nivell organitzatiu atac i defensa, hem après a treballar en equip, sense oblidar-nos de tots els aspectes ètics i actitudinals que s’engloben en els esports i les nostres sessions.\nUs deixem un tastet de fotografies de les sessions, clicant a la imatge, les podreu veure.\nL’ALUMNAT DE 4T I 1R JUNTS REALITZANT CLASSE D’EDUCACIÓ FÍSICA\nL’alumnat de 4rt ha pogut realitzat una classe compartida amb els de 1r de circuits. Els infants de 1r curs, havien treballat la unitat didàctica de circuits i els de 4rt, els han preparat uns circuits on trevallaven diverses habilitats i han anat fent rotacions per grups on els explicaven i ajudaven a fer-ho.\nSi cliqueu a la imatge veureu totes les fotografies.\nA Educació Física, l’alumnat de cicle superior, hem treballat dins de la dimensió d’expressió corporal, l’aeròbic.\nMitjançant grups cooperatius, vam triar diferents rols: expert, coreògraf, monitor i ballarí. Cada grup vam triar un nom distintiu i vam buscar la cançó que més ens va agradar per muntar una coreografia. El mestre va facilitar uns passos senzills, uns mitjans i uns avançats per tenir com a referència. Finalment es van realitzar les actuacions que tenien com a premi, que en cada curs sortiria el ball guanyador que tots s’haurien d’aprendre i realitzar a la masterclass de zumba del dia de les miniolímpiades a la tarda.\nAquí teniu els vídeos de totes les coreografies per cursos.\nL’alumnat de 6è de Primària hem format part del programa d’iniciació al tennis taula del Departament d’Ensenyament per apropar aquest esport als nens i nenes de cicle superior.\nPromocionar els clubs de tennis taula del territori i donar a conèixer aquest esport entre els més joves és l’objectiu del nou projecte que aquest curs hem iniciat als centres educatius de 6 poblacions de Lleida. Aquesta iniciativa es realitza en horari lectiu i consta d’una classe teòrica i 5 sessions pràctiques de tennis taula realitzades pel professorat d’educació física del centre i un monitor de cada club, i ha estat possible gràcies a la Federació de Tennis Taula de Lleida i el Departament d’Ensenyament. Nosaltres hem tingut al darrere el suport i ajuda del club de tennis taula Mollerussa, als qual també volem agrair.\nEls nens i nenes aprenen que el tennis taula és un esport de reflexos, velocitat, concentració, coordinació i explosivitat. És un esport que no només és important la part física, sinó també la psicològica. Has de mantenir la concentració en tot moment per la complexitat tècnica d’aquest esport i saber contrarestar tots els efectes que es produeixen durant un punt. Aquesta concentració, segons molts estudis, ajuda als infants a fer-ho també amb l’escola.\nSI CLIQUEU A LA IMATGE, PODREU VEURE LA GALERIA DE FOTOGRAFIES\nL’alumnat de 5è hem practicat l’esport Ultimate, el qual, és un esport d’equip competitiu sense contacte entre els jugadors que es juga amb un disc volador. L’objectiu el joc és fer punt fent passades amb el disc entre els jugadors fins a arribar a la zona d’anotació de l’altre equip, com es fa en el futbol americà o el rugby. Els jugadors no poden moure’s mentre tinguin el disc a les mans. L’Ultimate es distingeix pel principi de “l’Esperit de joc”. S’ha d’avançar passant-se el disc fins aconseguir donar-lo a un company a la zona de gol, així es marca un punt. No podem moure’ns o correr amb el disc a la mà. Tampoc pot haver contacte físic entre els jugadors.\nLa seqüenciació d’activitats ha estat: conèixer el nou material, practicar la tècnica de llançaments i recepcions amb els frisbees, jocs de punteria, jocs de possessió en petits grups i finalment partidets en els que havien de buscar zona d’assaig.\nSI CLIQUEU SOBRE LA IMATGE DEL DISC VOLADOR, PODREU VEURE LES FOTOGRAFIES.


Divendres 17 de setembre / 19 h / Dòria Llibres\nEns il·lusiona portar, una vegada més, l'escriptor Joan-Lluís Lluís, i presentar la seva nova novel·la Junil a les terres dels bàrbars.\n“Una vegada hi havia un home que menyspreava la seva filla.” Amb començament de rondalla apareix l'heroïna d'aquesta història, anomenada Junil. Encola papirs a la llibreria del pare i aprèn a llegir a l'ombra del seu menyspreu. Però mort el pare, morta la ràbia —i és la filla qui ha concebut l'arma del crim. Fuig a peu amb tres esclaus. El temps és el principi de l'era cristiana; el lloc, una marca de l'Imperi romà. Travessen la frontera i aprenen a anar a palpes pel món, on els déus i les llengües varien. Què diuen els estranys amb qui topen? Què volen? A mesura que avancen, l'afany de caminar eclipsa la por i s'encomana a altres fugitius.\nJunil a les terres dels bàrbars és la setena novel·la de Joan-Lluís Lluís i un acte de fe en la imaginació: una gran i esplendorosa novel·la d'aventures, amb les peripècies com a llenguatge i l'estranyesa com a condició.\n“De la mateixa manera que descric com sobreviuen els personatges, com troben menjar per alimentar-se, com sobreviuen al fred o a les poblacions hostils, també mostro com la literatura és una font de supervivència. Trobo que no es diu prou que l’ésser humà és un animal de ficció. Escoltar ficcions ens anima.”


L'Ajuntament autoritza l'ampliació de la superfície de les terrasses dels establiments durant l'estat d'alarma\nInicio -> Ciutadania -> Serveis Socials -> Discapacitat\nDeterminació condicions especials d'ocupació de la via pública durant l'estat d'alarma\nL'Ajuntament de Sant Antoni ha aprovat el decret que permet l'ampliació de l'ocupació de la via pública per establiments d'hostaleria i restauració mentre duri l'estat d'alarma per la Covid-19 i mentre no es permeti el 100 % de l'ocupació de la terrassa aprovada, limitada a la Fase 1 de la desescalada al 50 % de la seua capacitat.\nLes ampliacions de la terrasses seran de fins a un màxim del doble de l'ocupació autoritzada i les ha d'aprovar prèviament l'Ajuntament, que valorarà la preferència del pas establit per a vianants a cada carrer i el de vehicles d'emergències.\nEl decret estableix que en tot moment s'han de respectar els dos metres de distància entre taules i la distància mínima de seguretat interpersonal, així com les mesures de protecció física, higiene de mans i ús de mascareta d'acord amb l'Ordre de Ministeri de Sanitat SND/399/2020. Igualment, l'autorització queda subjecta al que determinin les autoritats sanitàries complint de manera taxativa i obligada tot el que estableixin.\nL'Ajuntament permetrà l'ocupació de la calçada a aquells establiments que ho sol·licitin, sempre que l'espai lliure de la calçada sigui d'un mínim de 3,5 metres d'ample. En aquests casos, l'ocupació únicament es pot fer amb instal·lacions desmuntables i adoptant les mesures adequades de senyalització i protecció dels usuaris de l'establiment, dels vianants i els conductors de vehicles. Per la seua banda, els locals que vulguin sol·licitar l'ocupació de la via pública del local adjacent, han d'aportar l'autorització del seu titular.\nL'horari de tancament de les terrasses que ocupin el domini públic s'ha unificat entre tots els municipis, que han acordat que serà de diumenge a dijous fins a les dotze de la nit, i divendres i dissabte fins a la una de la matinada.\nEl Consistori recorda que els establiments queden exempts del pagament de la taxa de l'ocupació de la via pública durant el 2020 per tal d'afavorir el sector empresarial de Sant Antoni durant la crisi sanitària i econòmica provocada per la Covid-19.\nDecret d'Alcaldia - Determinació condicions especials OVP\nTipo de archivo: PDF | Idioma: Catalán\nData de l'última modificació: dimarts, 19 de maig de 2020\nUs pot interessar...\nSolidaritat i cooperació social


TUTORIAL DOCKER | INTRODUCCIÓ A DOCKER & CONTAINERIZATION | EDUREKA - DEVOPS\nTutorial Docker: Introducció a Docker i contenidors\nPrincipal Devops Tutorial Docker: Introducció a Docker i contenidors\nEn aquest tutorial de Docker, entendreu la necessitat de Docker i obtindreu una introducció a Docker. És el primer bloc de la sèrie de tutorials de Docker\nEspero que no us hagueu perdut la sèrie dels anteriors blocs de DevOps Tutorial. Passeu pel aquí.La tendència incontenible del contenidor Docker creix i les organitzacions busquen professionals que tinguin .Aquesta vegada, us guiarem amb una Introducció a Docker.\nAquest bloc Docker Tutorial us proporcionarà una exposició conceptual i pràctica a Docker: una tecnologia de contenidors de nova era.\nEn aquest bloc, ens centrarem en els temes següents:\nQuè és la contenerització\nAvantatges de l’envasament sobre la virtualització\nAvantatges de Docker\nVirtualització vs Conteniment\nInstal·lació de Docker\nDockerfile, Docker Image i Docker Container\nDocker està guanyant popularitat i el seu ús s'estén com la pólvora. El motiu de la creixent popularitat de Docker és fins a quin punt es pot utilitzar en una organització de TI. Molt poques eines tenen la funcionalitat de trobar-se útil tant per als desenvolupadors com per als administradors de sistemes. Docker és una d’aquestes eines que realment compleix la seva promesa Construeix , Vaixell i Correr .\nEn paraules simples, Docker és una plataforma de contenidors de programari, és a dir, podeu crear la vostra aplicació, empaquetar-les juntament amb les seves dependències en un contenidor i, posteriorment, aquests contenidors es poden enviar fàcilment per executar-les en altres màquines.\nPer exemple: Considerem una aplicació basada en Linux que s’ha escrit tant en Ruby com en Python. Aquesta aplicació requereix una versió específica de Linux, Ruby i Python. Per evitar conflictes de versions al final de l’usuari, es pot crear un contenidor d’acoblament de Linux amb les versions necessàries de Ruby i Python instal·lades juntament amb l’aplicació. Ara els usuaris finals poden utilitzar l’aplicació fàcilment executant aquest contenidor sense preocupar-se de les dependències ni dels conflictes de versió.\nAquests contenidors fan servir Containerization, que es pot considerar com una versió evolucionada de Virtualization. La mateixa tasca també es pot aconseguir mitjançant màquines virtuals, però no és molt eficient.\nEn general, en aquest moment rebo una pregunta, és a dir, quina diferència hi ha entre virtualització i envasament? Aquests dos termes són molt similars entre si. Per tant, deixeu-me dir-vos primer què és la virtualització?\nLa virtualització és la tècnica d’importar un sistema operatiu convidat a sobre d’un sistema operatiu host. Aquesta tècnica va ser una revelació al principi, ja que permetia als desenvolupadors executar diversos sistemes operatius en diferents màquines virtuals que funcionaven en el mateix host. Això va eliminar la necessitat de recursos de maquinari addicionals. Els avantatges de les màquines virtuals o la virtualització són:\nDiversos sistemes operatius poden funcionar a la mateixa màquina\nEl manteniment i la recuperació van ser fàcils en cas de fallades\nEl cost total de propietat també va ser menor a causa de la necessitat reduïda d’infraestructures\nAl diagrama de la dreta, podeu veure que hi ha un sistema operatiu amfitrió en el qual hi ha 3 sistemes operatius convidats en execució que no són més que les màquines virtuals.\nCom ja sabeu, res no és perfecte, la virtualització també presenta algunes deficiències. Executar diverses màquines virtuals al mateix sistema operatiu amfitrió comporta una degradació del rendiment. Això es deu al fet que el sistema operatiu convidat s'executa a sobre del sistema operatiu amfitrió, que tindrà el seu propi nucli i un conjunt de biblioteques i dependències. Això ocupa una gran quantitat de recursos del sistema, és a dir, el disc dur, el processador i sobretot la memòria RAM.\nUn altre problema amb les màquines virtuals que utilitza la virtualització és que triga gairebé un minut a arrencar.Això és molt crític en cas d'aplicacions en temps real.\nA continuació es mostren els desavantatges de la virtualització:\nExecutar diverses màquines virtuals comporta un rendiment inestable\nEls hipervisors no són tan eficients com el sistema operatiu amfitrió\nEl procés d’arrencada és llarg i requereix temps\nAquests inconvenients van provocar l’aparició d’una nova tècnica anomenada Contenerització. Ara deixeu-me que us expliqui sobre la contenerització.\nLa conteniment és la tècnica per portar la virtualització al nivell del sistema operatiu. Tot i que la virtualització aporta abstracció al maquinari, la Containerization aporta abstracció al sistema operatiu. Tingueu en compte que el contenidor també és un tipus de virtualització. Tanmateix, la conteniment és més eficient perquè aquí no hi ha cap sistema operatiu convidat i utilitza el sistema operatiu d’un amfitrió, comparteix les biblioteques i recursos rellevants quan i quan sigui necessari a diferència de les màquines virtuals. Els binaris i les biblioteques de contenidors específics de l'aplicació s'executen al nucli amfitrió, cosa que fa que el processament i l'execució sigui molt ràpid. Fins i tot arrencar un contenidor triga només una fracció de segon. Com que tots els contenidors comparteixen, allotgen el sistema operatiu i només contenen els binaris i les biblioteques relacionats amb l'aplicació. Són lleugers i més ràpids que les màquines virtuals.\nAvantatges de l’envasament sobre la virtualització:\nEls contenidors del mateix nucli del sistema operatiu són més lleugers i més petits\nMillor aprofitament dels recursos en comparació amb les màquines virtuals\nEl procés d'arrencada és breu i triga uns quants segons\nAl diagrama de la dreta, podeu veure que hi ha un sistema operatiu amfitrió compartit per tots els contenidors. Els contenidors només contenen biblioteques específiques d’aplicacions que són separades per a cada contenidor i són més ràpides i no malgasten recursos.\nTots aquests contenidors són gestionats per la capa de contenidors que no és nativa del sistema operatiu amfitrió. Per tant, cal un programari que us pugui permetre crear i executar contenidors al sistema operatiu amfitrió.\nMireu aquest vídeo tutorial de Docker per obtenir una comprensió profunda de Docker.\nTutorial Docker per a principiants | Què és Docker? | Eines DevOps | Edureka\nAra, deixeu-me fer-vos arribar la introducció de Docker.\nDocker Tutorial: Introducció a Docker\nDocker és una plataforma de contenidors que empaqueta la vostra aplicació i totes les seves dependències en forma de contenidors per garantir que la vostra aplicació funcioni perfectament en qualsevol entorn.\nCom podeu veure al diagrama de la dreta, cada aplicació s'executarà en un contenidor separat i tindrà el seu propi conjunt de biblioteques i dependències. Això també garanteix que hi hagi aïllament del nivell de procés, és a dir, que cada aplicació sigui independent de les altres aplicacions, cosa que proporciona als desenvolupadors la seguretat que poden construir aplicacions que no interfereixin entre elles.\nCom a desenvolupador, puc construir un contenidor que tingui instal·lades diferents aplicacions i donar-lo al meu equip de control de qualitat, que només haurà d'executar el contenidor per replicar l'entorn del desenvolupador.\nAra, l’equip de control de qualitat no necessita instal·lar tot el programari i les aplicacions dependents per provar el codi i això els ajuda a estalviar molt de temps i energia. Això també garanteix que l’entorn de treball sigui coherent entre totes les persones implicades en el procés, des del desenvolupament fins al desplegament. El nombre de sistemes es pot ampliar fàcilment i es pot desplegar el codi sense esforç.\nAmbdues de virtualització i de contenidors us permeten executar diversos sistemes operatius dins d’una màquina amfitriona.\nLa virtualització s’ocupa de crear molts sistemes operatius en una màquina principal. D'altra banda, la contenidorització crearà diversos contenidors per a cada tipus d'aplicació, segons es requereixi.\nFigura: Què és l’anàlisi de dades massives: virtualització i envasament de contenidors\nCom podem veure a la imatge, la diferència principal és que hi ha diversos sistemes operatius convidats a la virtualització que no estan presents a la contenerització. La millor part de Containerization és que és molt lleuger en comparació amb la virtualització pesada.\nAra, instal·leu Docker.\nInstal·laré Docker a la meva màquina Ubuntu 17.10. A continuació es detallen els passos per instal·lar Docker:\nInstal·leu els paquets necessaris\nConfigureu el dipòsit Docker\n1. Instal·leu els paquets necessaris:\nHi ha alguns paquets que necessiteu al vostre sistema per instal·lar Docker. Executeu l'ordre següent per instal·lar aquests paquets.\nsudo apt-get install curl apt-transport-https ca-certificats software-properties-common\n2. Configureu el dipòsit de Docker:\nAra, importeu la clau GPG oficial de Dockers per verificar la signatura dels paquets abans d’instal·lar-los amb apt-get. Executeu l'ordre següent al terminal:\nAra, afegiu el dipòsit Docker al vostre sistema Ubuntu que conté paquets Docker, incloses les seves dependències, per executar l'ordre següent:\nsudo add-apt-repository 'deb [arch = amd64] https://download.docker.com/linux/ubuntu $ (lsb_release -cs) stable'\n3. Instal·leu Docker a Ubuntu:\nAra heu d’actualitzar l’índex apt i instal·lar l’edició de la comunitat Docker, per a això, executeu les ordres següents:\nEnhorabona! Heu instal·lat correctament Docker. A més, consulteu-ne alguns d’ús habitual Ordres Docker .\nAra vegem alguns conceptes importants de Docker.\nDockerfile, Docker Image i Docker Container:\nUna imatge Docker es crea mitjançant la seqüència d’ordres escrites en un fitxer anomenat Dockerfile.\nQuan aquest fitxer Docker s'executa mitjançant una ordre docker, es tradueix en una imatge Docker amb un nom.\nQuan aquesta imatge s'executa mitjançant l'ordre 'docker run', per si mateixa iniciarà qualsevol aplicació o servei que hagi d'iniciar en la seva execució.\nDocker Hub és com GitHub per a Docker Images. Bàsicament és un registre al núvol on podeu trobar imatges de Docker carregades per diferents comunitats, també podeu desenvolupar la vostra pròpia imatge i pujar-les a Docker Hub, però primer heu de crear un compte a DockerHub.\nConsisteix en un Docker Engine que és una aplicació client-servidor amb tres components principals:\nUn servidor que és un tipus de programa de llarga durada anomenat procés de dimoni (l'ordre docker).\nUna API REST que especifica les interfícies que els programes poden utilitzar per parlar amb el dimoni i indicar-li què ha de fer.\nUn client d'interfície de línia d'ordres (CLI) (l'ordre docker).\nLa CLI utilitza l'API REST de Docker per controlar o interactuar amb el dimoni Docker mitjançant scripts o ordres CLI directes. Moltes altres aplicacions Docker utilitzen l'API i la CLI subjacents.\nConsulteu aquest bloc per obtenir més informació .\nFinalment, en aquest bloc Docker Tutorial parlaré de Docker Compose.\nDocker Compose s’utilitza bàsicament per executar diversos contenidors Docker com a servidor únic. Deixeu-me donar-vos un exemple:\nSuposem que si tinc una aplicació que requereix WordPress, Maria DB i PHP MyAdmin. Puc crear un fitxer que iniciï tant els contenidors com un servei sense necessitat d'iniciar-los cadascun per separat. És realment útil sobretot si teniu una arquitectura de microservei.\nConsulteu el meu bloc a Docker Container per entendre com executar-lo pràcticament.\nA més, podeu llegir aquest bloc sobre com podeu contenir una aplicació de pila mitjana mitjançant Docker Compose.\nAmb això, arribem al final del primer bloc de Docker Tutorial sobre Introducció a Docker i contenidors.\nConsulteu el nostre proper bloc a Docker:\nAra que ja heu entès què és DevOps, consulteu el nostre per Edureka, una empresa d'aprenentatge en línia de confiança amb una xarxa de més de 250.000 estudiants satisfets repartits per tot el món. El curs de formació en certificació Edureka DevOps ajuda els estudiants a adquirir experiència en diversos processos i eines DevOps com Puppet, Jenkins, Nagios, Ansible, Chef, Saltstack i GIT per automatitzar diversos passos en SDLC.\nquè és un objecte immutable a Java\ncom aturar un programa Java en codi\nquè és ide a java\nQuina diferència hi ha entre CSS i CSS3?\nCom implementar la interfície BlockingQueue a Java


Amics de la Gent Gran presenta la campanya: "1001 roses contra l’oblit" La República\nAmics de la Gent Gran presenta la campanya: “1001 roses contra l’oblit”\nFalten pocs dies per Sant Jordi. Aquesta festa és també una cita important per la Fundació Amics de la Gent Gran. És, doncs, en el marc de la diada que la fundació engega la campanya “1.001 roses contra l’oblit” amb la intenció de fer partícips el màxim possible a la gent gran. Degut a les condicions físiques i de salut d’algunes persones, hi ha gent gran que no pot gaudir com voldria del Sant Jordi. Així doncs, la Fundació el que fa és portar-los la festa a casa. Ja fa molts anys que personalitats del món de la política, l’esport, el cinema…, junt amb els voluntaris de la Fundació, els porten a les seves llars la rosa i el llibre.\nTambé tornaran a vincular escoles i residències perquè els alumnes portin roses a les persones grans el dia de Sant Jordi. Totes aquestes accions estan adreçades a sensibilitzar a la societat de la situació de soledat que pateixen molts ancians.\nCom l’any passat, el punt de trobada de voluntaris i personalitats serà al Gran Teatre del Liceu, Rambla, 51-59 (el dimecres 23 d’abril de 2008, de 9:30h a 18:00h).\nI enguany celebren el 20è aniversari de la Fundació Amics de la Gent Gran. Per aquest motiu s’han reservat una gran novetat!: l’acció habitual tindrà el suport d’una campanya per Internet per intentar estendre més que mai el seu missatge. Hi haurà la possibilitat, des d’aquest web, que les persones que ho desitgin s’inscriguin per portar la rosa a la persona gran que ells vulguin. Només hi ha una condició: s’han de fer una foto del moment de l’entrega. Un cop recollides totes les imatges es farà un gran mosaic amb totes les fotos.


L'Observatori del Ter de l'Ateneu Naturalista de Girona: de novembre 2008\nInvertiran 60 milions en deu anys per modernitzar els recs del Baix Ter\nEl Departament d'Agricultura ha destacat que el repte és poder estalviar un 25% d'aigua\nMÒNICA CABRUJA. La Tallada d'Empordà\nUn «deute històric» saldat. Així va qualificar ahir el secretari general del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural (DAR), Xavier Castella, el protocol de col·laboració que s'ha signat amb els regants del Baix Ter. El DAR ha anunciat que s'invertiran 60 milions en deu anys per modernitzar les canalitzacions de rec, amb l'objectiu bàsic de poder estalviar un 25% d'aigua. La meitat de la inversió prevista va destinada a la modernització de les canalitzacions de la comunitat de regants del rec de Molí de Pals i la de la presa de Colomers, una actuació ja anunciada que està previst començar abans de final d'any.\nEl secretari general del DAR i els representants de les set comunitats de regants del Baix Ter van signar ahir el protocol de col·laboració. Les set comunicats gestionen una superfície regable de 8.814 hectàrees, propietat de 3.967 regants. El portaveu de la comunitat de regants del Baix Ter, Narcís Illa, es va mostrar molt satisfet amb l'anunci de les inversions, tot i que manté que ara per ara es tracta d'una «declaració d'intencions» i cal esperar que any rere any es destini una partida en el pressupost per anar desenvolupant el protocol.\nDe moment, la meitat de les inversions ja tenen un destinatari clar, que són els projectes de canalització de la comunitat del Molí de Pals i de la presa de Colomers. Pel que fa a la resta, el DAR vol analitzar primer l'estat actual de les canalitzacions i estudiar les mesures que s'han de portar a terme. Un cop fet aquest pas, s'assignaran les partides per modernitzar els recs, segons es va assegurar.\nLes set comunitats de regants que han signat el protocol són la del Molí de Pals; la de la presa de Colomers; la de la sèquia d'en Vinyals; la de Sant Julià de Ramis, Cervià de Ter, Sant Jordi Desvalls, Colomers i Jafre; la de la sèquia Monar, la de Salt-Vilablareix, i la de la sèquia del Molí de la Pardina i de la riera d'Osor. Tot i que l'anunci del DAR es considera una «bona notícia», el portaveu de la comunitat de regants del Baix Ter va destacar ahir que encara queda un problema per solucionar i va reivindicar un cop més el retorn del cabal del Ter. «Un riu del qual es transvasa el 70% està condemnat a morir», va sentenciar Illa.\nEndesa estudia bombar aigua de Susqueda a Sau per doblar la capacitat de generar electricitat\nSeria un circuit tancat entre els pantans per poder tenir 90 megawatts més\nORIOL MAS. Susqueda\nEndesa ha presentat un projecte a la Generalitat per poder bombar aigua del pantà de Susqueda cap al de Sau, de manera que es pogués reutilitzar aquest recurs per a la generació d'energia i es pogués aprofitar més la central hidroelèctrica del pantà de Sau. La companyia elèctrica està estudiant la viabilitat del projecte, que ara es troba en una fase molt inicial, i si finalment es portés a terme suposaria disposar d'entre 80 i 90 megawatts més, doblant la capacitat de generació actual.\nPer ara, Endesa ha presentat només el projecte de bombament de l'aigua de Susqueda cap a Sau, un document que va entregar a la Generalitat l'estiu passat. Aquest és tot just un primer pas, i encara no ha presentat cap estudi sobre la resta de canvis que caldria fer, com ara posar en marxa uns altres grups per poder generar més electricitat, o bé la modificació de les turbines.\nEl projecte permetria augmentar la capacitat de generar més energia a través de la central hidràulica de Sau, ja que es reaprofitaria l'aigua en funció de les necessitats del mercat elèctric. Aquest sistema, que s'anomena «central reversible», ja s'aplica en casos determinats com ara el de Sallent, a la vall Fosca del Pirineu lleidatà, i no deixa de ser una mena de circuit tancat l'objectiu del qual és reaprofitar el salt d'aigua per generar més energia. Consisteix a desembassar aigua des d'un pantà superior cap a un altre d'inferior, com en qualsevol central hidràulica, i que és el que es faria entre Sau i Susqueda. La particularitat és que aquesta aigua es bomba novament cap al pantà superior per tal de poder repetir el mateix procés sense perdre aigua riu avall. Això representa una despesa energètica aproximada del 20% de la que es genera.\nDOBLAR LA CAPACITAT\nActualment el sistema d'embassaments del Ter –Sau, Susqueda i el Pasteral– té una capacitat d'uns 70 megawatts per hora, 45 a Sau i 25 a Susqueda, en què funciona només un dels grups instal·lats, una quantitat que està lluny de les grans centrals hidràuliques del país com ara les del Segre o de l'Ebre. Si al final aquest projecte prospera, s'haurien de modificar i potenciar, segurament, alguns dels aparells, com ara les turbines, per poder generar entre vuitanta i noranta megawatts més. Aquesta quantitat permetria disposar de més energia en casos d'alta demanda, ja que la hidràulica és justament la que té una major flexibilitat per posar-se en marxa i oferir més electricitat davant d'un augment sobtat de consum. A més, faria que es pogués fer servir més sovint la central, perquè no influiria en els usos de boca ni dels regants o de cabal ecològic.\nAgricultura destina 60 milions per modernitzar els recs del Baix Ter i complir «un deute històric»\nEl repte que es fixen des del departament és poder estalviar un 25% d'aigua\nEl Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural (DAR) ha anunciat una inversió d'uns 60 MEUR (milions d'euros) en un termini de deu anys per modernitzar les canalitzacions de rec de les comunitats de regants del Baix Ter. El repte que es fixen és poder estalviar un 25% d'aigua. 'Que sigui possible depèn de molts factors', ha matisat el director general del DAR Xavier Castella però es mostra convençut que la modernització dels sistemes de rec suposaran un estalvi en la despesa hídrica a la conca. Castella ha afirmat que amb aquest protocol d'actuació salden un 'deute històric' amb els regants i la conca del Ter.\nAquest divendres Castella i els representants de les set comunitats de regants han signat un conveni que formalitza aquesta actuació. Segons el portaveu de la Comunitat de Regants del Baix Ter, Narcís Illa, es tracta d'una declaració d'intencions però s'haurà d'anar veient any rere any que el Govern realment destina la partida necessària al pressupost per anar desenvolupant el protocol de col·laboració. 'Hi estarem a sobre', ha afegit Illa, que assegura que des de la Comunitat de Regants faran la pressió 'que faci falta' perquè aquesta modernització pendent des dels anys 60 es dugui a terme.\nL'àrea que abarca el protocol de col·laboració entre el DAR i les comunitats de regants és d'unes 9.000 hectàrees en les quals hi ha 3.976 regants. Segons ha explicat Castella, les canalitzacions que en alguns casos són de fa segles han fet que el sistema de rec perdés aigua pel camí i que, a més, no es pugui distribuir equitativament entre els regants. Així, preveuen crear un 'sistema d'aixetes' i arreglar les juntes perquè no es perdi aigua i el repartiments sigui 'més just'.\nLa meitat de la inversió prevista d'uns 60 MEUR són per la modernització de les canalitzacions de la Comunitat de Regants del Rec de Molí de Pals i de la Comunitat de Regants de la Presa de Colomers, una inversió ja anunciada per modernitzar 26 quilòmetres de regadius i que es preveu que comenci a finals del pròxim mes.\nEn relació amb la resta, Castella ha explicat que es marquen un termini de temps, fins el 2011, per analitzar l'estat actual de les canalitzacions i estudiar quines són les mesures que s'han d'emprendre. A partir de llavors, han de començar les tasques concretes per modernitzar el rec. El DAR ha explicat que aquest protocol s'emmarca en la necessitat de renovar el sistema, posar un gra de sorra més per evitar que la sequera afecti de forma més radical als regants i perquè han patit que des de l'any 1966 el Ter es transvasi a Barcelona.\nReivindicant el retorn del cabal del Ter\nMalgrat haver rebut com una 'bona notícia' la inversió que el DAR preveu fer en els pròxims deu anys per modernitzar els regadius de les comunitats de regants del Baix Ter, Illa ha aprofitat l'ocasió per reivindicar un cop més el retorn del cabal del Ter i ha recordat que, sinó, el riu està sentenciat a desaparèixer. 'Un riu del qual es transvasa el 70% del cabal està condemnat a morir', ha afirmat Illa.\nLes set comunitats que han signat el protocol són la Comunitat de Regants de la Presa de Colomers, la Comunitat de Regants del rec del Molí de Pals, la de Sant Julià de Ramis, Cervià de Ter, Sant Jordi Desvalls, Colomers i Jafre, la de la Sèquia Monar, la de Salt- Vilablareix i la de la Sèquia del Molí de la Pardina i de la Riera d'Osor.\nEl Consorci Alba-Ter veu amb escepticisme el calendari de l´ACA per retornar cabal al riu\nEl president del Consorci Alba-Ter i alcalde de Celrà, Francesc Camps, qualifica de "promesa per sortir del pas" l'anunci de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) sobre el retorn del cabal del riu Ter. Camps explica que els cinc metres cúbics per segon que l'ACA preveu que porti el riu l'any 2013 són els que "ja es recullen per als mesos d'hivern". El president del consorci -que agrupa 46 ajuntaments i cinc consells comarcals- es mostra "escèptic" sobre l'anunci, i ha afegit que és agosarat parlar de complir el calendari el 2012-2013 si no hi ha sequera, "quan els quatre darrers anys el decret ja s'ha activat dos cops".\nDurant el congrés celebrat a Girona per tractar sobre els problemes d'aigua en climes mediterranis, el director de Planificació de l'ACA, Gabriel Borràs, va avançar que l'entitat ha fixat una proposta de calendari per al retorn progressiu de l'aigua del Ter que preveu que d'aquí a cinc anys el riu porti cinc metres cúbics per segon. Borràs va avançar que el calendari s'està enllestint per presentar-lo al consorci Alba-Ter el gener.\nAixò sí, Borràs va precisar que les previsions de l'ACA se supediten, però, a la posada en xarxa de 300 hectòmetres cúbics procedents de processos de dessalinització (com ara l'entrada en funcionament de la nova planta del Prat), de recuperació d'aqüífers i de reutilització i millora de xarxes.\nRetardar la recuperació del riu\n"Ens sembla que el que es vol és retardar en el temps la recuperació del riu", va afirmar amb rotunditat Camps, que també va demanar un canvi de discurs a l'ACA "perquè en comptes de dir-nos quina és la quantitat d'aigua que retornaran al riu, insistim que ens diguin quanta en transvasen cap a Barcelona". El president va afegir que el Consorci Alba-Ter té "sospites" que la canonada que s'estén des del Pasteral fins a Cardedeu té fuites. A més, també va avançat que des de l'entitat que presideix s'està fent un estudi per veure quines són les necessitats d'aigua del territori gironí, per quantificar-les i posar-les sobre la taula en la propera reunió amb l'ACA, prevista per al gener.\nCELRÀ | ACN/DDG\nL'ACA i el retorn del cabal del Ter\nEl director de planificació de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), Gabriel Borràs, va reiterar ahir que el 2009 començarà el retorn de l'aigua al riu Ter, fins que el 2013 porti 5 m³/s. «En condicions normals, és a dir, si no hi ha sequera quatre anys seguits, aquest retorn seria progressiu», va afirmar ahir. Les previsions de l'ACA se supediten, però, a la posada en xarxa de 300 hectòmetres cúbics procedents de processos de dessalinització (200), de reutilització i millora de xarxes (75) i, finalment, de recuperació d'aqüífers (25). Borràs va fer aquestes declaracions amb motiu de les jornades sobre l'escassetat de l'aigua organitzades a Girona per l'Institut Català de Recerca de l'Aigua (ICRA). Va admetre que el Ter ha estat un riu «sobreexplotat i maltractat», però es va mostrar convençut que la situació començarà a capgirar-se amb l'entrada en funcionament de la dessalinitzadora del Prat, que tindrà una producció de 60 hectòmetres cúbics l'any i que resoldrà una part del subministrament d'aigua a Barcelona. En aquest sentit, Borràs va recordar que el retorn de l'aigua del Ter no es pot desvincular del «cost i les inversions que tindrà per a la regió metropolitana, que és disposar de nous recursos per poder fer el retorn».\nL´ACA preveu acabar la recuperació de l´aigua del TER el 2013 si no hi ha sequera\nGIRONA | XAVIER PI-ACN/DDG\nALBERT RUHÍ I LLUÍS SALA\nAl llarg de les últimes dècades, alguns indrets litorals de la nostra demarcació s'han anat protegint amb figures diverses i els espais més rellevants fins i tot han estat elevats a categoria de Parc Natural, com el dels Aiguamolls de l'Alt Empordà (1983) o el del Cap de Creus (1998); de Paratge Natural d'Interès Nacional, com el de Pinya de Rosa (2006); o d'Àrea Protegida, com les illes Medes (1983). Això no ens hauria d'estranyar massa: el nostre país, situat a una riba del Mediterrani -àrea que ha estat definida com un dels 25 "punts calents de la biodiversitat" a nivell planetari: HYPERLINK http://www.biodiversityhotspots.org i http://www.biodiversityhotspots.org)-, és molt heterogeni quant a clima i paisatge i divers en fauna i flora. I si ens centrem a les comarques gironines, probablement cap altra regió de la Península té tanta riquesa biològica en tan poc espai, ni passa en tants pocs quilòmetres dels estatges alpins dels Pirineus axials fins a les planes inundables de l'Empordà. Però malauradament, els valors naturals i paisatgístics no s'han conservat de la mateixa manera arreu.\nHem encetat l'article enarborant alguns dels espais naturals protegits, precisament perquè destaquen enmig de tanta penyora que s'ha anat perdent pel camí. Vivim en un Principat que té el 39% del primer quilòmetre de costa urbanitzat, i que allà on no ho és, és degut principalment al fet que el terreny és difícil d'urbanitzar; que malgrat la protecció atorgada per la Generalitat a 24.000 ha de terrenys costaners que estaven sentenciats a ésser urbanitzats, els plans urbanístics dels municipis del litoral sumaran més de 100.000 habitatges durant els propers anys, que cal afegir als que ja hi havia previstos i pendents d'executar; i on fins i tot el sector turístic parla de saturació al litoral i d'incompatibilitat d'aquesta saturació amb els atractius que, paradoxalment, són l'esquer del turisme a la Costa Brava (Exceltur, 2005).\nAra que vénen temps de crisi i que la frenètica activitat constructora afluixa, potser seria convenient que reflexionéssim sobre allò que ha passat en aquests darrers anys a les nostres comarques, i que podríem resumir en una pèrdua creixent d'espais naturals, en la fragmentació dels restants i en una banalització intensa de gran part del territori. Com a societat hem volgut que a tot arreu hi hagués de tot, sense adonar-nos que aquest model que sembla no tenir aturador (p.ex., Pla director territorial de l'Empordà), segurament acabarà comportant la mort de la gallina dels ous d'or... ha estat manca d'ètica, doncs, o potser d'intel·ligència, el que ens ha dut a actuar sense pensar massa en l'endemà?\nAldo Leopold va escriure que la conservació és l'estat d'harmonia entre l'home i el territori. Però perquè pugui haver-hi harmonia hi ha d'haver una evolució pausada i ordenada, que és l'antítesi de l'onada transformadora desbocada que ha viscut el nostre país des dels anys 60. És en aquest context que creiem necessari un canvi de paradigma i per això ens congratulem per la futura declaració del Parc Natural del Montgrí, les Medes i el Baix Ter. Un Parc que volem sencer, sense retallades i que garanteixi la protecció d'uns espais que, malgrat tenir valors igualment singulars, fins ara han romàs desprotegits o simplement han estat adornats amb la breu i feble "pàtina" d'Espais d'Interès Natural (EIN).\nÉs molt positiu que la plana del Baix Empordà, amb els seus aiguamolls costaners, els estanys dessecats que de tant en tant ens fan memòria dels seus antics dominis, les tan estètiques closes, els idiosincràtics arrossars i les oblidades dunes, gaudeixi també d'unes figures de protecció per als seus indrets emblemàtics. És, de fet, un acte de desgreuge, que beneficiarà no només les plantes o els animals, sinó els ecosistemes en sentit ampli i, sobretot, la població, els recursos econòmics d'un nou model de turisme i, esperem-ho, també el riu Ter.\nDes de temps immemorials, el riu Ter ha vertebrat aquest valuós territori, l'ha fertilitzat i ha escampat la vida pels seus vorals. Actualment es troba afectat per un sagnant transvasament cap a l'àrea metropolitana de Barcelona, que s'emporta un percentatge molt significatiu dels seus cabals i que magnifica els problemes de contaminació provocats pels abocaments que el riu rep. Per a aquest territori la figura de Parc Natural hauria de servir també per avançar ràpidament cap a una reducció del transvasament d'aigua a Barcelona i cap a l'assoliment d'un bon estat ecològic per al riu Ter, tal com obliga la Directiva Marc de l'Aigua de la Unió Europea, de propera entrada en vigor. És per aquestes raons que l'Ateneu s'ha adherit recentment al manifest "Per un Parc Natural del Montgrí, les Medes i el Baix Ter sense retallades", que reitera el compromís amb aquest espai natural i que el desitja complet, amb tot l'àmbit proposat. Un Parc que exclogui les zones de plana com els arrossars de Pals esdevé un parc fragmentat i incomplet des del punt de vista biològic, que a més a més podria suposar un increment futur de la urbanització en indrets cabdals de conservar.\nTal com exposarem a la taula rodona "Desenvolupament sostenible: la Costa Brava com a exemple?", emmarcada en l'exposició "Reptes del segle XXI" que ha organitzat els Amics de la Unesco de Girona i prevista per dimecres 19 a les 20h a l'Aula Magna de la Casa de Cultura, esperem que l'opció finalment escollida sigui la que garanteixi millor el respecte al nostre territori. Si hi ha d'haver alguna modificació als límits que proposa el projecte que siguin per ampliar-ne la superfície protegida i no pas per retallar-la i esperem, així mateix, que ben aviat sigui una realitat aquest nou Parc Natural a les comarques gironines!\nEl Ter no arriba al cabal ecològic tot i aixecar-se el decret de sequera\nEl consorci Alba-Ter vol que el decret es mantingui\nfins que el riu gaudeixi d'unes "condicions mínimes"\nEl consorci Alba-Ter ha demanat al Govern que no aixequi la fase d'excepcionalitat 1 del sistema Ter-Llobregat, ja que el riu no arriba encara al cabal ecològic i de manteniment mínim. Segons va denunciar ahir el vicepresident del consorci, Ponç Feliu, a partir d'ara es donarà per finalitzat el decret de sequera però "el riu encara no gaudeix d'unes condicions mínimes" i, malgrat que els embassaments del sistema estan a més del 70%, no es deixa anar aigua suficient perquè els rius s'omplin. "No és lògic que es permeti que l'aigua del Ter s'utilitzi per omplir piscines i per les fonts ornamentals i no per mantenir el seu cabal ecològic", va assenyalar.\nPer aquest motiu, des del consorci han demanat al Govern que estudiï "amb deteniment" la mesura perquè consideren que, fins que el riu no recuperi el cabal ecològic, el decret s'hauria de mantenir i extremar mesures per no fer despeses d'aigua.\nFeliu va criticar també que el riu continua estant a uns nivells molt per sota dels mínims i que continua l'enviament d'aigua per a Barcelona i la seva àrea metropolitana. Per exemple, aquest passat dilluns el Ter duia un cabal de 2,7 metres per segon al seu pas per la ciutat de Girona, quan el cabal mínim marcat per l'Agència Catalana de l'Aigua és de 4,6 metres per segon. Per aquest motiu, el consorci s'està plantejant adreçar-se per carta al Departament de Medi Ambient i també a l'Agència Catalana de l'Aigua perquè deixin sobre la taula les mesures restrictives d'aigua.\nFeliu va fer aquestes declaracions després que el conseller de Medi Ambient i Habitatge, Francesc Baltasar, anunciés dilluns que el Govern preveu aprovar d'aquí uns quinze dies la finalització de la fase d'excepcionalitat 1 del sistema Ter-Llobregat i entrar en fase de normalitat. Segons els Govern, les darreres pluges han fet pujar els embassaments i no és necessària una restricció en l'ús d'aigua.\nS´aixequen les restriccions hÍdriques\nEl Departament de Medi Ambient ha decidit aixexar totes les restriccions del sistema del Ter-Llobregat a partir de finals d'aquest mes. No serà així a la conca de la Muga, on continuarà l'excepcionalitat 2 que prohibeix usar aigua potable per regar o netejar el cotxe.\nL' actual situació hídrica era impensable fa només uns mesos, sobretot quan va entrar la primavera amb l'amenaça de dur a terme greus restriccions fins i tot en el consum domèstic. Aleshores, els pantans estaven sota mínims i les reserves eren escasses. La tempesta política que es va desencadenar ha quedat esvaïda en els últims mesos per la generositat de la pluja, no pas per les accions d'un govern que va ser incapaç de gestionar un problema d'extrema gravetat. Així, el pantà de Susqueda es troba actualment al 67,59% de la seva capacitat, més del doble que fa un any i per sobre de la seva mitjana en els últims deu anys. Es pot dir que la seva situació és gairebé immillorable a curt termini. L'únic que continua patint les conseqüències de la sequera és el de Boadella, amb només un 23% de la seva capacitat. A finals de mes, segons ha anunciat el conseller Francesc Baltasar, el sistema Ter-Llobregat recuperarà la fase de normalitat. Tots ens n'alegrem. Ara és el moment de recordar al titular de Medi Ambient la promesa que va fer el passat 28 de juliol en un acte celebrat a la Cambra de Comerç de Girona. Baltasar va assegurar que el cabal del riu Ter a Torroella seria de dos metres cúbics per segon a principis de 2009. Tot i situar-se molt lluny dels quatre metres cúbics que aconselleria el cabal ecològic i que amb tanta insistència han reclamat els regants de la zona, ja suposaria un increment del doble respecte a l'estiu passat. Està en condicions la Conselleria de Medi Ambient de complir aquesta promesa? Segur que regants, organitzacions ecologistes i ajuntaments estan amatents per veure si es compleix. D'altra banda, a part d'esperar que la dessaladora del Baix Llobregat sigui la panacea per resoldre la cíclica falta d'aigua a Catalunya, no hi ha constància de cap projecte per evitar problemes futurs.\nAixequen les restriccions del Ter-Llobregat però mantenen les de cap de Creus i la Muga\nEl conseller de Medi Ambient, Francesc Baltasar, va anunciar que retiraran l'excepcionalitat a finals de mes\nSEQUERA Les pluges de les últimes setmanes han fet que el Departament de Medi Ambient hagi decidit retirar totes les restriccions del sistema del Ter-Llobregat a partir de finals de mes. No obstant, continua la fase d'excepcionalitat 2, que prohibeix utilizar aigua potable per regar o netejar el cotxe, a la conca de la Muga, que està al 23% de la seva capacitat, i al cap de Creus.\nEl sistema Ter-Llobregat deixarà la fase d'excepcionalitat 1 i entrarà en fase de normalitat d'aquí a uns "quinze dies", segons va anunciar el conseller de Medi Ambient de la Generalitat, Francesc Baltasar, en una visita a la planta potabilitzadora del Baix Llobregat, a Abrera (Baix Llobregat). El sistema Ter-Llobregat abasteix d'aigua Barcelona i la seva àrea metropolitana. Baltasar, però, també va informar que les restriccions es mantindran a la conca de la Muga, que continua en fase d'excepcionalitat 2; així com al Catllar, a Tarragona; i al cap de Creus, a la província de Girona.\nLes pluges de les últimes setmanes han deixat els embassaments del sistema Ter-Llobregat al 72,43% de la seva capacitat. Actualment, aquest sistema continua en fase d'excepcionalitat 1 a causa de la sequera que s'ha viscut d'aquest 2008. Això implica, per exemple, la prohibició de desembassaments exclusius per a usos hidroelèctrics i el 15% de reducció de les dotacions per al reg.\n15 dies per a la normalitat\nEn aquest sentit, Baltasar, va anunciar que d'aquí "quinze dies" s'aixecaran aquestes restriccions i que aquest sistema tornarà en la fase de normalitat. El conseller de Medi Ambient va explicar que aquesta decisió serà presa pel Govern, que és qui actualment té competències per decidir quan o es deixa la fase d'excepció d'un sistema o quan s'hi entra.\nDe moment, aquesta setmana, el consell d'administració de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) recomanarà oficialment aquesta mesura.\nPer la seva banda, la conca de la Muga continuarà en la fase d'excepcionalitat 2, cosa que implica per exemple la prohibició de la utilització d'aigua potable per regar o per netejar el cotxe.\nSegons fonts del Departament de Medi Ambient i Habitatge, els embassaments del Sistema Ter-Llobregat estan actualment al 72,4% de la seva capacitat, mentre que a la zona de la Muga estan al 23%.\nLa Generalitat aixeca les restriccions d'aigua a la conca del Ter però les manté a la Muga i el cap de Creus\nFont: El Punt-Vilaweb\nL'ACA presentarà la proposta al Consell de Govern i s'aplicarà a final de mes\nEl conseller de Medi Ambient i Habitatge, Francesc Baltasar, va anunciar ahir que a finals de mes s'aixecaran les restriccions d'aigua a la conca del Ter-Llobregat, ja que els embassaments del sistema estan al 72,4%. Així, es deixaran d'aplicar restriccions com ara l'ús d'aigua potable a les fonts ornamentals, per al reg a parcs i jardins públics i per a les piscines. En canvi, a la conca de la Muga encara es manté el nivell d'excepcionalitat 2, i al Catllar i el cap de Creus la 1.\nBaltasar va explicar ahir que els pantans del sistema Ter-Llobregat estan al 72,4% de la seva capacitat, motiu pel qual el consell d'administració de l'ACA proposarà al Consell de Govern, a finals d'aquest mes, que aixequi l'excepcionalitat 1 sobre el sistema que abasteix Barcelona i l'àrea metropolitana i el torni a la normalitat que tenia abans de la sequera. Quedaran llavors sense vigència les restriccions que es van imposar el 13 d'abril del 2007. En un primer moment, el sistema Ter-Llobregat es va classificar amb el nivell d'excepcionalitat 2 pel baix nivell dels embassaments, fet que va suposar que no es podia destinar aigua potable a omplir piscines públiques i privades, a regar jardins particulars i en instal·lacions lúdiques. Després de les pluges de la primavera passada, el govern va decidir passar el sistema Ter-Llobregat al nivell d'excepcionalitat 1, ja que els embassaments estaven al 53%. Ara que els pantans d'aquest sistema superen el 72%, l'ACA proposarà l'aixecament de les restriccions.\nNo es deroga, però, el decret de sequera, que s'ha prorrogat durant el 2008 i és vigent fins a finals d'aquest any, sempre que no es torni a prorrogar. Quan es va prorrogar, es va decidir fer-ho fins al 31 de desembre del 2008 excepte si es dóna el cas que les reserves d'aigua de totes les conques superin el nivell 1 d'excepcionalitat. Això no ha passat, ja que la conca de la Muga encara es manté al nivell 2, donat que els seus embassaments estan al 23% de la capacitat. També es mantenen les restriccions al cap de Creus-Costa Brava Nord i a l'àrea de l'embassament del Catllar. Aquests dos casos es troben afectats pel nivell d'excepcionalitat 1.\nLa vigència del decret obliga a mantenir unes mesures generals. Per exemple, les entitats subministradores de municipis de més de 2.000 habitants i els industrials que consumeixin més de 1.000 m³ al dia hauran de declarar les seves captacions. Les hidroelèctriques que no siguin de peu de presa funcionaran sense provocar oscil·lacions als cabals dels rius i l'ACA pot substituir part del reg agrícola per aigües regenerades.\nL´Ateneu Naturalista es queixa que l´ACA no compleix els cabals tot i les pluges\nVol que es derogui el decret de sequera perquè no permet mantenir l'aigua necessària\nL'Ateneu Juvenil, Cultural i Naturalista de Girona troba incomprensible que l'Agència Catalana de l'Aigua mantingui el decret de sequera vigent i incompleixi el Pla de Cabals de Manteniment al Baix Ter malgrat les elevades precipitacions que s'han registrat durant aquesta tardor i, molt especialment, durant la setmana passada. L'entitat recorda que el passat dilluns l'ACA, a través de la seva pàgina web, va emetre una nota de premsa titulada "Les pluges del cap de setmana permeten recuperar els embassaments del sistema Ter-Llobregat" en la qual s'esmenta textualment que "els cabals d'entrada a l'embassament de Sau han arribat a ser de més de 400 metres cúbics per segon" i que "els embassaments del Ter-Llobregat han superat els 413 hectòmetres cúbics". En la mateixa nota, l'ACA recorda, però, que "el sistema Ter-Llobregat continua en excepcionalitat 1".\nNo obstant això, l'Ateneu assegura que en la consulta realitzada al web de l'ACA tres dies després sobre els cabals circulants en el Ter al seu pas per Girona va donar un valor de 2,95 metres cúbics per segon, per sota dels 3 que estableix la llei del Ter de 1959, i clarament inferiors als 4,60 que el Pla de Cabals de Manteniment de la mateixa ACA estableix que en aquesta època de l'any haurien de circular pel riu Ter al seu pas per Girona.\nAixí, l'entitat considera que ateses les generoses pluges de les darreres setmanes en les capçaleres dels rius Ter i Llobregat, i ateses les elevades reserves que disposen els embassaments d'aquestes dues conques, l'Observatori del Ter qüestiona que el Decret de Sequera segueixi vigent a data d'avui quan "no sembla haver-hi raons objectives per a sustentar-ho, així com que fins i tot en situacions d'elevada pluviometria a la capçalera d'aquests rius s'estiguin incomplint tant la llei de 1959 com el Pla de Cabals de Manteniment de l'ACA pel que fa al riu Ter".\nL'Observatori del Ter denuncia que, si l'ACA no pot complir aquestes normatives ni tan sols en episodis de pluges generoses, el compliment del mandat de disposar d'un bon estat ecològic que imposa la Directiva Marc de la Unió Europea "va camí d'esdevenir una pura quimera, alhora que qüestiona la factibilitat de complir amb el Pla de Cabals de Manteniment no ja en situacions de sequera, sinó fins i tot en situacions de pluviometria a l'entorn de la mitjana climàtica".\nPer aquests motius, l'Observatori del Ter sol·licita a la Generalitat: la finalització immediata del Decret de Sequera; la restitució immediata al riu Ter dels cabals que per normativa del mateix Govern li pertoquen, i que en aquests moments són presents en els embassaments; l'explicació del full de ruta per a l'assoliment dels cabals de manteniment establerts pel propi Govern sota situacions de pluviometria normals; i l'explicació del full de ruta per a l'assoliment del bon estat ecològic del riu Ter.\nLes pluges omplen Susqueda però no permeten que l´Empordà oblidi la sequera\nSau i el pantà selvatà doblen les seves reserves en comparació amb l'any passat però Boadella es manté sota mínims\nGIRONA | M. ROVIRA\nMai plou a gust de tothom. Ho saben prou bé a l'Alt Empordà on, tot i els ruixats que durant els darrers dies han afectat les comarques gironines, la conca de la Muga amb prou feines n'ha sortit beneficiada i la capacitat del pantà de Boadella està tot just al 23%, una xifra molt baixa i preocupantment semblant a la de la setmana passada o, el que és el mateix, les precipitacions amb prou feines si han fet pujar les reserves d'aigua a la zona. Per aquesta raó, malgrat que l'abastament d'aigua a la comarca està garantit, es manté l'estat d'excepcionalitat 2. Concretament el pantà de Boadella es troba, en aquests moments, al 22,74% de la seva capacitat, mentre que el pantà de Sau, a la conca del Ter, es troba al 40,75% i el de Susqueda, també a la conca del Ter, al 63,95% de la seva capacitat.\nEl sistema Ter-Llobregat ha incrementat les seves reserves i retorna als llindars de l'estiu, ja que ha passat en els darrers tres dies del 59% al 65,5%. Per contra, les conques del Nord, especialment la de la Muga, que continua en excepcionalitat 2, han estat les menys beneficiades per les pluges i ha enregistrat un increment gairebé inapreciable.\nDe fet, aquest episodi de precipitacions ha repercutit favorablement a les capçaleres de les conques del Ter i el Llobregat. En aquest sentit, els cabals d'entrada a l'embassament de Sau han arribat a ser de més de 400 metres cúbics per segon; a l'entrada de la Baells, s'han enregistrat més de 150 metres cúbics per segon, mentre que a la cua de l'embassament de la Llosa del Cavall els cabals d'entrada han assolit els 90 metres cúbics per segon. Els embassaments del Ter-Llobregat han superat els 413 hectòmetres cúbics, és a dir, presenten un increment proper als 50 hectòmetres cúbics més que fa dos dies. La tendència de creixement encara es prolongarà tota la setmana vinent.\nMalgrat les darreres crescudes, aquesta xifra és encara inferior a l'enregistrada l'estiu passat, quan a finals de juliol el sistema Ter-Llobregat estava a prop del 70%. Per tant, aquestes pluges han permès recuperar tot el que s'havia consumit durant els darrers quatre mesos.\nA l'Empordà no arriba aigua\nLa Muga, contràriament, ha estat la conca menys beneficiada per les pluges i ara se situa a prop del 23% de la seva capacitat, una xifra molt semblant a la de la setmana passada. Així les coses, el sistema Ter-Llobregat continua en excepcionalitat 1 però a la conca de la Muga segueixen encesos els llums vermells d'alerta ja que no ha desaparegut l'excepcionalitat 2.\nEn termes generals, Catalunya ha viscut un mes d'octubre farcit d'alts i baixos des del punt de vista de la climatologia, ja que al llarg d'aquest mes s'ha produït una variació molt gran de les temperatures, amb oscil·lacions de fins a 26 graus de diferècia a la demarcació de Girona.\nEncara que el mes va començar amb les temperatures habituals per l'època, en la primera setmana ja es va registrar un episodi de fred que va deixar el termòmetre tremolant.\nA partir d'aquí, els termòmetres van iniciar una remuntada, i així, es van recuperar temperatures més pròpies de la primavera que no pas de la tardor, com ara els 28,6 que es van registrar a Girona el 14 d'octubre. El temporal de fred de la setmana passada va tornar a fer anar de bòlit el mercuri i Girona va baixar fins els 2 graus.\nA l'Empordà les pluges han estat escasses. Exemple en són els 15,8 litres de Roses (enfront als 59 de l'any passat, i els 111 de la mitjana del període 1961-1990); els 19,4 d'Espolla (37,2 el 2007, i 115,4 de la mitjana); els 23 de Portbou (60 litres fa un any i 115 en la mitjana) i els 30 de Cabanes (enfront als 75,3 de 2007).\nInvertiran 60 milions en deu anys per modernitzar ...\nEndesa estudia bombar aigua de Susqueda a Sau per ...\nAgricultura destina 60 milions per modernitzar els...\nEl Consorci Alba-Ter veu amb escepticisme el calen...\nL´ACA preveu acabar la recuperació de l´aigua del ...\nEl Ter no arriba al cabal ecològic tot i aixecar-s...\nAixequen les restriccions del Ter-Llobregat però m...\nLa Generalitat aixeca les restriccions d'aigua a l...\nL´Ateneu Naturalista es queixa que l´ACA no comple...\nLes pluges omplen Susqueda però no permeten que l´...


Anna Borrego - Aula Municipal de Teatre de Lleida\nCantant, directora coral i docent.\nDiplomada en Magisteri Musical per la Universitat de Lleida, exercint actualment de mestra de música en el Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. Ha estudiat cant clàssic al Conservatori Municipal de Lleida i ha rebut cursos de cant clàssic i modern a Barcelona i Estats Units. Especialitzada en cant i cant coral, és directora coral a l’Orfeó Lleidatà, Alguaire…i és integrant i directora musical del grup vocal Be1Beat. Ha treballat com actriu-cantant en espectacles a Barcelona, al Palau de la Música i a l’Orfeó Lleidatà. També està formada en teatre musical a l’Aula Municipal de Teatre de Lleida.\nProfessora de cant a Teatre Musical


Ultrasonic dissolent de sòlids en líquids-tecnologia d'ultrasons Hielscher\nLa preparació de solucions és un pas important per a les mostres de laboratori, així com per a la producció industrial. En general, les mostres de laboratori han de ser liquats abans de l'anàlisi. homogeneïtzació per ultrasons i la dissolució és un mitjà ràpid i fiable per preparar les mostres de totes les mides. En la producció industrial, la preparació de solucions homogènies i ben dissolts-és sovint un factor crucial per Garantee característiques del producte constant i una qualitat constant. dissolvents d'ultrasons estan disponibles com a dispositius de laboratori compactes i dissolvents industrials de ple dret comercial.\nUltrasons és una eina molt coneguda i fiable per a la preparació de mostres al laboratori. Les aplicacions més usuals inclouen l'homogeneïtzació, emulsificació, dispersió, Extracció, desgasificaciói sonoquímica tractaments.\nPer a les mesures dels instruments d'anàlisi (per exemple, HPLC, espectròmetre atòmica, etc.), generalment la majoria de les mostres han de ser liquat. Això vol dir que la mostra ja sigui ha de ser estar en l'estat homogeni d'una solució o ha de ser transferida al col·loide, suspensió, dispersió o emulsió, si la barreja és de naturalesa heterogènia. ultrasonicación Potent és una eina molt eficaç per preparar mescles tant homogènies i heterogènies. Si estàs interessat en la preparació de suspensions heterogènies, feu clic aquí per assistida per ultrasons emulsificació i Dispersió!\nPer a la generació de mescles homogènies mitjançant la dissolució d'ultrasons, si us plau continuï llegint a continuació!\nCavitació ultrasònica per dissoldre\nSi la mostra és soluble, el solut (com succralose, sals, per exemple en forma de pols o tauleta) es pot dissoldre en un dissolvent (per exemple, aigua, dissolvents aquosos, dissolvents orgànics, etc.) resultant en una barreja homogènia, composta d'un sol fase. El procés de dissolució es pot dur a terme per agitació manual o mecànica, que és molt de temps i és ineficient. problemes relacionats amb les pèrdues són degudes a la manipulació de la mostra o que no tenen reproductibilitat dels errors aleatoris i barreja desigual.\nEl dispositiu ultrasònic 200W UP200St és una unitat de treball potent i molt robust per a laboratori i petites produccions.\nUltrasons és sovint utilitzat per promoure una dissolució eficaç i ràpid de les mostres. La dissolució assistida per ultrasons es basa en l'agitació mecànica dels efectes cavitacionales causades per l'entrada de les ones d'ultrasò en líquids. L'entrada d'energia d'ultrasons facilita i accelera el pretractament de la mostra com ara la dissolució i la lixiviació abans de l'anàlisi.\nPer la preparació assistida per ultrasons d'una solució, es fa possible dissoldre soluts en alta concentració i per crear de forma eficient i ràpida una solució concentrada o saturada (i sobresaturat).\nQuan ultrasò d'alta potència / baixa freqüència és s'introdueix en un mitjà líquid, la cavitació acústica resultant crea condicions úniques. Ultrasons ha millorat líquid-líquid i pretractaments sòlid-líquid de la mostra (per exemple, la digestió, la solubilització i extracció), que s'apliquen típicament abans de la detecció analítica i de mesurament.\nLa velocitat de dissolució quantifica la velocitat del procés de dissolució. La velocitat de dissolució és influenciada per diversos factors:\nMaterial: dissolvent i solut\n+ Pressió de la temperatura\ngrau de saturació (sub)\neficiència i impacte de la dissolució i la barreja de\nàrea de la superfície d'interfase\npresència d'inhibidors (per exemple, substàncies dipositades sobre les partícules / bloqueig en el límit de fase)\nPer accelerar el procés de solvatació i la velocitat de dissolució, es requereixen homogeneïtzadors de gran abast que proporcionen suficient impacte mecànic. La dissolució cavitacional i la potència de barreja de homogeneïtzadors ultrasònics són ben coneguts i per tant una eina comuna i fiable per a la preparació de mostres als laboratoris.\nUltrasonic Dissolució de les mostres de laboratori\nAssistida per ultrasons de dissolució per a la preparació de mostres es fa servir en els laboratoris abans dels mesuraments analítiques.\nLlista dels instruments analítics que requereixen (sovint) mostres liquats:\nHplc – Cromatografia líquida d'alta\nFTIR – Espectroscòpia Infraroja per Transformada de Fourier\nGc – Cromatografia de gasos\nAtr – La reflexió total atenuada\nDimensionament de partícules per difracció làser\nDispersió de llum dinàmica\nAmb la SonoStep dispositiu de preparació de la mostra per ultrasons, tractament de la mostra pre-anàlisi pot funcionar completament en línia: El dispositiu de preparació de la mostra ultrasònic disposa d'un agitador integrat i la bomba, de manera que les mostres s'executen constant i contínuament a través d'un sistema tancat. D'aquesta manera, una sonicació uniforme i fiable es garantueed sense el risc de la contaminació creuada i la falsificació de la mostra o la pèrdua de mostra.\nUltrasònica per dissoldre, per a la producció industrial\nEn línies de producció industrial, l'ultrasò d'alta potència s'integra per dissoldre i homogeneïtzar barreges de sòlid-líquid per formar un producte uniforme i estable.\nTroba a continuació alguns exemples de diferents branques industrials:\nindústria farmacèutica: Dissolució dels components de fàrmac, per exemple sals, polímers\nla indústria d'aliments i begudes: Dissolució dels ingredients, per exemple, sucre, sal, xarop, condiments\npintures & revestiments: Dissolució de polímers\nQuímica: Preparació d'una solució sobresaturada abans precipitació\nWelna, Maja; Szymczycha-Troca, Anna; Pohl, Pawel: Qualitat de les anàlisis d'elements traça: Preparació de la mostra Passos. En: InTechOpen.\nCastro, de Luque; Capote, Priego F. (ed.) (2007): aplicacions analítiques dels ultrasons. Elservier Science, 2007.


L'Aragó reclama ara unes altres obres al Museu de Lleida abans del 15 de febrer\nAccepta l'execució provisional de la sentència i alerta de la imposició de sancions en cas d'incompliment\nper Marta Romera / ACN 18/12/2020 15:30h\nEl jutjat de Barbastre ordena lliurar a l'Aragó els 111 bens de la Franja del Museu de Lleida abans del 15 de febrer | LleidaDiari.cat\nEl jutjat número 1 de Barbastre ha ordenat lliurar a l'Aragó les 111 obres de les parròquies de la Franja que hi ha al Museu de Lleida abans del 15 de febrer. Ho recull la interlocutòria emesa aquest dijous en què el jutge accepta la petició de la part aragonesa que reclamava l'execució provisional de la sentència del 10 de desembre de 2019.\nEn la interlocutòria, el jutge també alerta que si s'incompleix aquesta ordre es podrien imposar multes mensuals i que es podria incórrer en responsabilitat penal. El Plenari del Consorci del Museu de Lleida convocarà una reunió extraordinària urgent per decidir quines accions es prenen. Tot i que la decisió no es pot recórrer, el jutge els dona cinc dies perquè la part catalana hi mostri la seva oposició.\nAlerten de l'empitjorament de l'estat de les obres de Sixena\nCal recordar que l'Aragó ja es va emportar les obres de Sixena que estaven al Museu de Lleida abans de que hi hagués una sentència ferma al respecte. En aquest sentit, el Govern ja va denunciar enguany que li preocupava l'estat en el qual es trobaven aquestes obre en el Monasteri de Sixena, ja que no estan sota les condicions òptimes de conservació necessàries. Mentrestant, ara l'Aragó en demana unes altres amb un procés, encara, provisional.\nLaTemporada Lleida reprograma de nou el concert de Sopa de Cabra\nElaboren un lot de productes de proximitat de Ponent com a regal per aquest Nadal


Donants de memòria | Diari el Jardí de Sant Gervasi i Sarrià\nInici Donants de memòria\n9 novembre, 2016 @ 6:30 pm Europe/Madrid Franja horària\nhistòria Sant Gervasi xerrada\nMemòria històrica: Donants de memòria, a càrrec del Centre Cívic Can Castelló, amb la col·laboració de Trama, Serveis Culturals i els donants de memoria que van participar en el projecte. Presentació del vídeo de la recuperació de la memòria oral del barri de Sant Gervasi-Galvany. L’objectiu és redescobrir de forma conjunta la memòria popular del barri i difondre per estimular el seu coneixement i la tasca feta pels testimonis orals.\nActivitat gratuïta. Cal inscripció prèvia. Les places són limitades.


Holiday home Myslakowice ul.Stawowa III Myslakowice Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 16 allotjaments a Myslakowice.\nMés informació sobre Holiday home Myslakowice ul.Stawowa III\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Myslakowice, Holiday home Myslakowice ul.Stawowa III és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Myslakowice ul.Stawowa III ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com equitació. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Holiday home Myslakowice ul.Stawowa III no troba competidors en cap categoria.


Everest - D'excursió per Catalunya\nd’agost de 1985\nEl nom d’Everest és un homenatge al director del gran Mesurament Trigonomètric de l’índia, George Everest. Ell es negava a què fos ell qui donés nom a la muntanya, ja que deia que s’havia de respectar el nom local. Els habitants del Tibet, al vessant nord, li deien Chomolungma que en tibetà vol dir “deessa mare del món”. Els nepalesos per la seva banda l’anomenaven Sagarmatha que significa “deessa del cel”. Actualment ha arrelat tant el nom d’Everest que fins i tot els tibetans i nepalesos l’anomenen així.\nL’any 1856 Andrew Waugh va anunciar que havien descobert la que “probablement era la muntanya més alta del món” amb una alçada de 8839 metres. Aquesta va estar vigent prop de 100 anys. Era l’any 1950 i utilitzant punts de mesurament més precisos, els topògrafs indis van establir l’alçada que tots coneixem, 8848 metres. A finals del segle passat, el 1999 es van realitzar mesuraments amb làser i GPS i van revelar una alçada de 8850 metres. L’any 2005 un grup de científics xinesos, integrat pels millors cartògrafs del país, ho ha comprovat mitjançant un modern sistema d’ones de ràdio i GPS.\nEl nou mesurament ha demostrat que no són 8.848,13 sinó 8.844,43 metres els que s’alça sobre el nivell del mar aquest enorme cim.\n“No és que l’Everest s’hagi encongit”, va declarar el director general de l’Oficina de Cartografia xinesa, Chen Gangzhu. El que passa, va afegir, s’atribueix a dos factors: la millora dels mètodes de mesurament durant els últims 30 anys i una lleugera oscil·lació en les plaques tectòniques que suporten la base de la muntanya.\nLa primera expedició fou l’any 1921 dirigida pel coronel Charles Howard-Bury i acompanyat per G. Mallory, Harold Raeburn, Bulloch i el Dr. Kellas. Van tenir multitud de problemes: malalties i mal temps.\nEl 12 de febrer de 1953 i després d’haver-se entrevistat amb els components d’una expedició suïssa que havia fet un intent l’any anterior per tal que els donessin informació, Evans, Hunt i el gruix principal de l’expedició embarquen a un vaixell direcció l’índia. Entre el 27 de març arriben tots a Thyangboche i fins al 12 d’abril no arriben al camp base.\nEl 24 de maig, Bourdillon, Evans i els xerpes Da Namgyal i Ang Tensing, arriben al coll sud. Decideixen que el millor serà fer dos grups. Si el primer fracassa, hi haurà la possibilitat que el segon grup pugui intentar el seu atac.\nEl 26 de maig, Bourdillon i Evans arriben fins al Pic Sud, però veuen que és massa tard i que no tindrien temps de fer cim i tornar a les tendes abans que es faci de nit. El primer intent fracassa.\nMentrestant al coll Sud, Hillary i el xerpa Tensing es preparen per fer el seu intent.\nEl 28 de maig, aquests dos acompanyats també per Gregory, Lowe i Ang Nyima aconsegueixen arribar als 8500 metres i plantar una tenda. Aquests tres últims reculen al coll sud i es queden per fer l’atac al cim Hillary i Tensing.\nEl 29 de maig surten molt d’hora a fer el seu atac. A les 9 del matí es planten a l’avant cim i una hora més tard, arriben a, on segons paraules textuals de Hillary “la dificultat més formidable de la cresta, un esglaó de roca d’uns dotze metres d’alçada. La roca en si, llisa i quasi inaferrable, hauria resultat un bon passatemps per qualsevol grimpaire expert, però a vuit mil metres d’altitud es convertia en una barrera superior a les nostres forces”. Després de molt buscar Hillary troba una escletxa per on passar, acabava de descobrir el que ara coneixem pel nom de “l’esglaó Hillary”.\nMolt justos de forces els dos alpinistes superen aquest esglaó i continuen a la recerca del seu objectiu. A continuació i segons paraules del mateix Hillary “Aleshores rere un monticle que vaig esquivar vorejant per un costat, vaig veure que la carena es desviava cap avall i n’obria una panoràmica del Tibet. Vaig mirar enlaire i just sobre nostre vam veure la forma cònica del pic, nevat i arrodonit. Amb cautela, clavant el piolet aquí i allà, vam fer quatre passes i ja érem al cim”. Així doncs, el 29 de maig de 1953 Hillary i Tensing o Tensing i Hillary (no han volgut revelar mai qui dels dos va ser el primer de trepitjar el cim) havia caigut el sostre del món, l’Everest estava conquerit.\nLa primera expedició catalana en pujar a l’Everest va ser el 28 d’agost del 1985. Oscar Cadiach (l’únic espanyol amb dues ascensions, una pel Coll Sud i l’altre pel Coll Nord), Antoni Sors i Carles Vallés amb els nepalesos Tsambu Tamang, Narayam i Ang Karma. Feren el cim per l’aresta NE.


(S'ha redirigit des de: Josep Maria Escrivà de Balaguer)\n17 de maig de 1992 , Roma per Joan Pau II\n6 d'octubre de 2002 , Roma per Joan Pau II\n(1960) Honorary doctor of the University of Zaragoza\nUn recés de pregària el va ajudar a discernir millor el que ell considerà que era la voluntat de Déu, i el 2 d'octubre del 1928 «va veure» l'Opus Dei, un camí pel qual els catòlics podrien aprendre a santificar-se a través de la seva feina. D'acord amb el decret de Joan Pau II a la causa de canonització d'Escrivá, que conté una biografia resumida, Escrivá «es va lliurar totalment a aquesta missió. Des del principi de la seva vida va fer un apostolat molt ampli entre els ambients socials de tot tipus. Treballà sobretot entre els pobres i els malalts que llangueixen en els barris pobres i els hospitals de Madrid». La seva relació amb el règim franquista queda controvertida segons alguns crítics.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Josepmaria_Escrivá_de_Balaguer&oldid=19599338»


El Consell Comarcal de la Segarra presenta a la ciutadania l’aplicació VILACONNECT — Consell Comarcal de la Segarra\nEl Consell Comarcal de la Segarra presenta a la ciutadania l’aplicació VILACONNECT A través de l’aplicació mòbil Vilaconnect es pretén arribar a tots els indrets de la comarca per donar visibilitat a les notícies, agenda i informació dels ajuntaments, així com a les del propi Consell Comarcal. https://www.ccsegarra.cat/actualitat/noticies/el-consell-comarcal-de-la-segarra-presenta-a-la-ciutadania-l2019aplicacio-vilaconnect-1 https://www.ccsegarra.cat/actualitat/noticies/el-consell-comarcal-de-la-segarra-presenta-a-la-ciutadania-l2019aplicacio-vilaconnect-1/@@download/image/Secuencia 01.Imagen fija001.png\nDes de l’Àrea de Comunicació de Consell Comarcal de la Segarra s’ha impulsat una campanya de difusió per donar a conèixer a la ciutadania l’aplicació Vilaconnect a la comarca de la Segarra.\nL’aplicació és una eina desenvolupada per la Diputació de Lleida per a tots els ajuntaments i consells de la província de Lleida i que va lligada a les pàgines web de cada consistori. Aquesta ofereix la possibilitat de rebre notificacions, avisos i notícies al mòbil de diferents municipis.\nL’objectiu de l’aplicació i la campanya és poder fer arribar a tots els indrets de la Segarra la informació actualitzada, ja que és una de les principals demandes dels consistoris més petits, on la poca visibilitat i manca de recursos són dues de les principals dificultats amb les que han de fer front. D’altra banda aquesta eina ofereix tota la informació relativa al principal ens comarcal de la Segarra, el Consell Comarcal, tant pel que fa a l’agenda d’actes, notícies, novetats i serveis.\nL’aplicació Vilaconnect ja està disponible tant per dispositius Android com IOS, s’espera que la veritable implantació al territori segarrenc arribi durant el mes de març, un cop la campanya hagi arribat a tots els ajuntaments, entitats i població de la comarca.


Un dia fred, un passeig per la Mola, admirant la bellesa i contrastos d'aquest parc natural.\nA les reixes de ferro que custodien l'entrada al Monestir de la Mola, uns líquens ataronjats, despertaferros, que em van cridar l'atenció.\nÉs curiós com a la vida,li agraden fins i tot les inertes geometries d'aquestes reixes, guspires de vida, com les mateixes guspires que neixien de les espases i llances de ferro dels almogàvers.\nE com los almugauers, que eren prop de ferir, cridaren tuyt: desperta ferres e tuyt donaren dels ferres de les llances per terra, si que paria, que fos una gran lluminaria, de que fort sespauentaren tots aquells de la host del princep, com saberen la raho, axi com faeren los cauallers de la mort.\nRamon Muntaner, Crònica cap. 192\nA sobre, tal·lus liquènics de l'espècie cosmopolita i que pot viure en els ambients més inesperats, Xanthoria parietina.\nA sobre, sobre conglomerat, l'espècie Xanthoria calcicola.\nEtiquetes: La Mola - Sant Llorenç del Munt


Pang Juan - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n342 aC (42/43 anys)\nPang Juan (xinès tradicional: 龐涓, xinès simplificat: 庞涓, pinyin: Páng Juān, Wade-Giles: P'ang Chüan; mort el 342 aC) va ser un militar general de l'antiga Xina de l'Estat de Wei durant el període dels Regnes Combatents.\nPang Juan va ser un company d'estudis de Sun Bin i tots dos estudiaven estratègia militar sota la tutela de l'ermità Guiguzi. Ells van desenvolupar una estreta amistat i es van convertir en germans de jurament, mentre estudiaven en reclusió amb els seus mestres de les regions muntanyoses. Pang va marxar i es va aventurar per l'estat de Wei, quan va saber que el Rei Hui de Wei estava reclutant homes de talent perquè li serviren. Pang va impressionar al rei amb les seves propostes sobre polítiques per enfortir l'estat de Wei i audaçment va afirmar que ell tenia la capacitat per ajudar Wei a conquistar els altres sis estats rivals principals.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pang_Juan&oldid=18551503»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 juny 2017 a les 17:36.


Els donostiarres LINQcase guanyen els Premis EmprènXXI a Euskadi - dayone\nEl premi inclou una dotació econòmica de 6.000 euros, formació internacional especialitzada impartida per ESADE i experts de Silicon Valley i l’accés a inversors i grans empreses interessades en l’ecosistema emprenedor.\nL’acte de lliurament s’ha realitzat a la Universidad de Deusto, en el marc del DayOne Innovation Summit Euskadi, on han participat professionals de la direcció territorial de CaixaBank i ENISA, entre altres ponents.\nLa start-up guipuscoana es dedica a millorar els processos productius de la indústria actual a través de solucions d’inspecció avançada i automatització intel·ligent per aconseguir les “zero” imperfeccions. Així, Ibon Iribarren, CEO de l’empresa, en rebre el premi ha assenyalat que “ens fa una il·lusió tremenda ja que, més enllà del premi, és un recolzament enorme pel projecte i, sobretot, per a l’equip que ens hem embarcat en una aventura que pot sortir bé o pot sortir malament”. En aquest sentit, el CEO de LINQcase destaca que “no ens l’esperàvem, ja que el nostre projecte en si està molt enfocat a la indústria i, de sortida, no sol ser el que més cridi l’atenció. Bàsicament, en indústria hi ha molts processos que obliguen a destruir una peça per fer el control de qualitat. Per evitar aquest procés de destrucció, nosaltres fem sensors que magnetitzen aquesta peça, recullen tota la informació necessària i això ens permet fer el control de qualitat sense haver de destruir cap peça”, apunta el donostiarra.\nFent un repàs a la seva trajectòria, Iribarren assenyala que “en aquests tres anys i mig que portem de navegació, ens ha passat de tot. L’època no ha estat fàcil i això ens ha portat a passar per moments de subidó i altres de molts dubtes. Però el dubte principal que hem tingut en aquests anys ha estat saber a quina velocitat podríem arribar a mercat. Reconec que hem tingut fe i hem sabut encaixar les crítiques. Molta gent ens ha dit coses que potser no era el que volíem escoltar, però que ens han servit per anar adaptant-nos”, explica el vigent guanyador dels Premis EmprènXXI. Així, el donostiarra llança un missatge realista als nous emprenedors. “L’emprendre no és per a tothom, has de tenir un cert aplom i el que vagi a emprendre s’ha d’envoltar d’un equip amb el qual es porti bé, però també és molt important, amb un equip que li complementi. I escoltar molt, perquè és impossible tenir raó en tot, i quan escoltes a la gent i ho incorpores al teu projecte, surten coses molt millors de les que tenies”, conclou Iribarren.\nEl premi inclou una dotació econòmica de 6.000 euros, l’accés a formació internacional especialitzada impartida per ESADE i experts de Silicon Valley, que en aquesta edició tindrà lloc a Munich (Alemanya), i l’oportunitat de participar en el Investors Day EmprènXXI, jornada on mantindran contacte amb inversors i empreses amb interès de col·laborar amb l’ecosistema emprenedor.\nEn aquesta ocasió, l’acte de lliurament s’ha realitzat en la Universidad de Deusto, durant una trobada en la qual han participat professionals de la direcció territorial de CaixaBank i ENISA, entre altres ponents. L’acte de lliurament dels premis s’ha realitzat en el marc de la jornada d’innovació DayOne Innovation Summit. A aquesta edició, en el cas d’Euskadi, s’han presentat 44 start-ups. Les finalistes també han estat presents durant la jornada i han presentat els seus projectes:\nKuvu: Els bilbaïns s’encarreguen del lloguer d’estades de la teva llar a persones d’altres generacions. Cerca a aquestes persones que volen allotjaments, de manera completament segura, perquè els clients no tinguin preocupacions i puguin obtenir uns ingressos extres, encarregant-se ells de tot.\nScrapad: Aquesta plataforma tecnològica eibarresa ofereix un servei per posar en contacte a compradors i venedors de materials reciclables amb el propòsit de reduir el percentatge de residus que acaba en els abocadors. D’aquesta manera, la compravenda de residus comença i finalitza en la plataforma.\nTrak: Els donostiarres han desenvolupat un servei de tele-rehabilitació assistida per intel·ligència artificial (IA) a través del qual, gràcies a la cambra del mòbil, Tauleta o portàtil es monitora l’exercici a realitzar i es va corregint en temps real els moviments i les posicions incorrectes a l’hora de la rehabilitació.\nEn aquesta edició, a la qual han participat un total de 763 start-ups d’Espanya i Portugal, es lliuren 19 guardons a nivell territorial a les empreses de nova creació amb major impacte al seu territori: 17 a Espanya (un per comunitat autònoma) i 2 a Portugal (zona nord-centro i Lisboa-sud i Illes).\nEn paral·lel, es premiarà les empreses, de qualsevol territori, que ofereixin les millors solucions a alguns dels reptes actuals per a l’entitat i per a la societat en general. Les empreses seleccionades per a aquesta categoria obtindran un premi en metàl·lic de 25.000 euros. En total, s’han definit un total de 6 reptes: Banca XXI (solucions innovadores que aportin valor a l’oferta de productes i serveis del sector financer); Ciutat XXI (dirigit a empreses que plantegin solucions per fer que les ciutats i pobles on vivim siguin més sostenibles, segurs, connectats i amb mobilitat adaptada); Planeta XXI (propostes innovadores que ajudin a trobar la millor solució per un estil de vida menys agressiu amb els recursos naturals); Salut XXI (innovar a tot allò que ajudi a millorar la salut dels ciutadans a través de la tecnologia); Llavor XXI (solucions tecnològiques relacionades amb la indústria agroalimentària per establir una producció més eficient, efectiva, sostenible i saludable); Viu XXI (solucions que ajudin a la reactivació del sector, així com nous models de negoci innovadors i solucions que contribueixin a la seva digitalització).\nAmb motiu del 15 aniversari, es lliuraran dos accèssits especials que tindran una dotació de 15.000 euros cadascun. El premi Impacte Social es lliurarà a l’empresa amb major influència positiva a la societat i el premi Deep Tech a la innovació tecnològica més disruptiva.\nAquest any, com a novetat, totes les empreses que han presentat la seva candidatura han tingut accés a tres sessions formatives en format webinar sobre alguns dels temes clau per a emprenedors: finançament, storytelling i cultura i lideratge.\nDes de la seva creació l’any 2007, el programa ha invertit 6,7 milions d’euros en premis en metàl·lic i accions d’acompanyament, que han beneficiat a més de 430 empreses. Al llarg de la seva història, han participat més de 8.900 start-ups i més de 3.300 professionals han estat involucrats en comitès i jurats.\nAmb els Premis EmprènXXI, CaixaBank i ENISA tenen l’objectiu de contribuir al desenvolupament de joves empreses innovadores amb alt potencial de creixement. Al llarg de la seva trajectòria, s’han consolidat com un guardó de referència per a start-ups d’Espanya i a partir de l’any 2018 també a Portugal.\nDayOne és la divisió de CaixaBank especialitzada en serveis financers creats per acompanyar a start-ups i scale-ups a totes les seves fases, des de la seva etapa de creixement i cerca de finançament, fins a la seva consolidació. A més, també disposa d’una línia de serveis dirigida a inversors interessats a destinar fons a empreses innovadores a les seves fases inicials.\nD’aquesta manera, CaixaBank potencia la seva estratègia d’oferir un model de banca especialitzada per segments, totalment ajustada a les necessitats de cada perfil de client.\nDes de DayOne es dona suport i s’acompanya tant a empreses joves innovadores que es troben als seus primers anys d’activitat com a aquelles que, gràcies a la tecnologia, tenen un ràpid desenvolupament.\nActualment, DayOne compta amb espais físics a Barcelona, Madrid, València, Bilbao, Saragossa i Màlaga. Els centres DayOne estan concebuts com hubs per a la trobada del talent i del capital. La seva principal funció és servir de punt de reunió entre els fundadors d’empreses tecnològiques, els socis que els ajudin a fer créixer el seu negoci i els inversors interessats en empreses innovadores amb potencial de creixement. Per contribuir al desenvolupament de joves empreses innovadores amb alt potencial de creixement, l’entitat llança cada any des de la seva creació l’any 2007 els Premis EmprènXXI. Aquests guardons s’han convertit en un reconeixement consolidat al territori i de referència per a start-ups d’Espanya i Portugal.\nL’univers d’empreses que es dirigeixen a ENISA buscant finançament pel seu projecte empresarial és molt ampli, amb presència a tots els sectors i a totes les comunitats autònomes.\nEls préstecs participatius d‘ENISA no exigeixen més garanties que les del propi projecte empresarial i un equip gestor solvent, amb imports d’entre 25.000 i 1,5 M d’euros\nSobre Grup SPRI\nLa Agencia de Desarrollo Empresarial del Gobierno Vasco busca donar suport i impuls a les empreses basques a través dels diversos programes i serveis amb els quals traslladar les diferents polítiques del Gobierno Vasco, donant així resposta al teixit empresarial basc. I és que les empreses basques troben en el Grup SPRI aquelles eines amb les quals internacionalitzar-se, emprendre, finançar-se, localitzar sòl industrial, aplicar les noves tecnologies, innovar o portar al procés d’entrar en la Nueva Industria, la Basque Industry 4.0.


Les víctimes, totes al·lotes excepte un jove, residien en centres de l'IMAS. A dues les han hagut de traslladar a la Península per protegir-les\nDe l’estigma a la invisibilització.\nPalmaL'Institut Mallorquí d'Afers Socials (IMAS), que depèn del Consell de Mallorca, ha reconegut aquest dilluns en un comunicat que 16 dels menors dels quals té la tutela –i que resideixen als seus centres– han estat explotats sexualment. Les víctimes són 15 nines i un nin, dos dels quals han estat traslladats a centres de la Península per protegir-los dels seus captadors. En tots els casos, asseguren, "s'ha actuat seguint el protocol de l'IMAS i se n'ha informat en tot moment les forces i cossos de seguretat de l'Estat". Com a mesura davant la polèmica, la cúpula de l'IMAS ha informat que es reunirà de manera urgent aquest dimecres amb la Policia Nacional i la Guàrdia Civil per analitzar aquesta situació.\nL'escàndol s'ha destapat arran de la violació en grup d'una menor, també tutelada en un centre concertat de l'IMAS, la nit de Nadal. Dues fonts que han tingut accés a informació del cas han explicat a l'ARA Balears que el succés podria tenir relació amb l'explotació sexual de menors. Segons aquestes mateixes fonts la víctima va afirmar que la nit de la violació havia rebut ofertes per mantenir relacions sexuals a canvi de doblers.\nL'Els Matinsno han tornat.\nL'Institut Mallorquí d'Afers Socials s'ha pronunciat després que fonts internes de la investigació de la violació en grup d'una menor al barri de Corea de Palma relacionassin l'agressió amb un cas de prostitució infantil. D'acord amb l'informe policial, la menor va declarar que la nit que va ser agredida, abans, li havien ofert doblers a canvi de sexe.\nAquests casos es produeixen malgrat els esforços que l'IMAS assegura que dedica a combatre el tràfic i l'explotació sexual de menors. Amb aquest objectiu, l'Institut forma part des del 2016 d'una comissió interinstitucional, juntament amb el Govern, la Policia Nacional i la Guàrdia Civil. A més, el 2017 va posar en marxa una instrucció que estableix un protocol per detectar, obtenir informació i coordinar la intervenció davant aquests possibles casos.\nEl Partit Popular ha demanat aquest dilluns la compareixença de la consellera d'Afers Socials del Govern, Fina Santiago, i del conseller i president de Javier de Juan, tant al Parlament com al ple de la institució insular. Els conservadors reclamen explicacions sobre "l'actuació dels seus respectius departaments en relació amb el denominat cas Corea, en el qual s'investiga la violació grupal d'una menor d'edat".\nTant en el cas de Javier de Juan com en el de la directora insular de Serveis Socials, Maria Ángeles Fernández Valiente, de la qual també n'han demanat compareixença, caldrà l'aprovació per unanimitat de la Mesa de la Comissió, perquè són càrrecs que no corresponen al Govern. A més, els populars demanen la compareixença de Fina Santiago per la política general duita a terme sobre els mecanismes de control dels menors en els centres de la seva competència.\nL'IMAS defensa que fa "un seguiment de les actuacions policials i/o judicials motivades per aquesta comunicació a Fiscalia i que entrin dins l'àmbit d'actuació de la Direcció Insular d'Infància i Família". Aquest servei treballa de forma coordinada amb els serveis especialitzats en infància i família tant de la Policia Nacional (Unitat d'Atenció a la Família i la Dona, Ufam) com de la Guàrdia Civil (Equip de Dona-Menor, EMUME). En les reunions periòdiques que mantenen, es facilita l'accés als expedients i la comunicació amb els menors implicats.\nprostitució explotació sexual prostituir IMAS violació


Arriba als cinemes "Non-Stop (Sin escalas)", de Jaume Collet-Serra | Barcelona Cultura\nArriba als cinemes "Non-Stop (Sin escalas)", de Jaume Collet-Serra\nEl cineasta català, que ja compta amb una sòlida carrera a Hollywood, estrena el 21 de març aquest thriller protagonitzat per Liam Neeson i Julianne Moore\nDesprés de l’èxit de públic del seu anterior film, la cinta d’acció amb aires clàssics Sin identidad, el cineasta d’origen català Jaume Collet-Serra i l’actor Liam Neeson tornen a col·laborar amb Non-Stop (Sin escalas). Es tracta d'un nou thriller d’intriga, aquest cop a bord d’un avió, que arriba als cinemes el dia 21 de març.\nA la pel·lícula, Neeson es posa en la pell d’un torturat oficial de l’exèrcit nord-americà que, durant un vol transatlàntic de Nova York a Londres, rep una sèrie de missatges de text anònims exigint que faci que l’aerolínia transfereixi 150 milions de dòlars a un compte estranger. Fins que no ho aconsegueixi, mataran un passatger cada vint minuts.\nAmb el rellotge corrent en contra seva i amb només un parell de persones en qui poder confiar (entre elles, una passatgera que interpreta Julianne Moore), l’oficial haurà de fer mans i mànigues per descobrir l’assassí que viatja a bord de l’avió.\nLa pel·lícula, que ha estat número 1 de taquilla als Estats Units, suposa la mostra definitiva de la bona sintonia entre la indústria de Hollywood i el cinema de Jaume Collet-Serra, establert allà des de fa anys i autor d’altres films de gènere com La huérfana o La casa de cera. El seu nou film, a més de Neeson i Moore, compta amb les interpretacions, entre altres, de Michelle Dockery (coneguda per la sèrie de televisió Downton Abbey) i Lupita Nyong’o, recent guanyadora de l’Oscar a la millor actriu secundària per la pel·lícula 12 anys d’esclavitud.\nDos mesos de pel·lícules imbatibles al Centre Cívic Tomasa Cuevas\nTorna el cicle Cinema per a Adults a partir del 4 d’abril i fins al 20 de juny, amb una tria de dotze...