ASSESSORAMENT PREMATRIMONIAL: TOTES LES VOSTRES PREGUNTES RESPOSTES - SIZTA2SIZTA BLOG - ASSESSORAMENT\nPrincipal Assessorament Assessorament prematrimonial: totes les vostres preguntes han estat respostes\nÉs realment útil l’assessorament matrimonial? Què ofereix que no us pugueu entendre? I és que la teràpia prèvia al casament és quelcom que us podria beneficiar?\nsobre la idea del matrimoni i no sé per què? O simplement voleu estar segurs de que ho sou prendre la decisió correcta ? L’assessorament prematrimonial creix en popularitat i pot ser per a vosaltres.\nQuè és l’assessorament prematrimonial?\nÉs només el que sona. És així assessorament per atendre totes les vostres inquietuds sobre la creació del vostre a llarg termini compromís i contracte legal.\nEncara no estem compromesos. Podem assistir a teràpia prematrimonial?\nÉs clar. No cal que hàgiu estat compromès ni que hàgiu establert una data. Qualsevol parella que se sent es podria beneficiar de parlar amb algú sobre els seus problemes abans de fer un compromís a llarg termini és lliure de fer-ho assistir a sessions .\nL’assessorament prematrimonial és diferent de l’assessorament per parelles?\nTreballareu amb un conseller de parelles . La diferència és que se centrarà en discutir com voleu que es vegi la vostra vida junts i quina és la vostra preocupacions i les preocupacions són sobre el matrimoni.\nPerò, similar a assessorament de parelles , us trobareu emetent i resolent problemes antics i aprenent millors habilitats comunicatives .\nHem de fer assessorament prematrimonial a través d’una institució religiosa?\nQualsevol conseller de parelles registrades pot proporcionar assessorament prematrimonial.Si voleu fer assessorament a través de, per exemple, la vostra església, i hi ha un ministre que estigui format per oferir aquest servei, és, per descomptat, la vostra elecció.\nTanmateix, si no compartiu religió, no és una bona idea fer assessorament amb una església otemple on va un company. Vol dir que l’assessorament serà parcial contra l’altre soci.\nDe quin tipus de coses parla la gent en l’assessorament prematrimonial?\nPodeu parlar de qualsevol cosa que vulgueu. És la vostra decisió. Vostè és, al cap i a la fi,pagant el privilegi. Els problemes més habituals són:\ndesferències de religió\ntenir una família i criança\nfamília extensa i en lleis\nCom ens beneficiarem realment si decidim provar-ho?\nhabilitats comunicatives millorades\nmillor en conflictes i mantenir-lo sa\nsàpiga quins compromisos et faran cadascun\ntingueu una idea del futur compartit que tots dos voleu\ncapaç d’anticipar i resoldre problemes futurs\nsegur que ets prendre la decisió correcta per a tu\na trencament saludable si decidiu que és el camí correcte al final.\nNo podem navegar tot això nosaltres mateixos?\nPodeu provar-ho. Però la majoria de parelles s’arrelen patrons de conflicte això pot ser molt difícil d’acabar sol: és una situació que no pot veure els boscos dels arbres. Estem tan atrapats en els nostres comportaments habituals que no reconeixem què fem o quines són les nostres altres opcions.\nSi heu pogut navegar per un conflicte, desacords , i la decisió sobre matrimoni sol, la veritat és que probablement ja ho tindríeu.\nPer què hauria de pagar algú per dir-me què he de fer?\nNo hauríeu de fer-ho. A bon terapeuta mai no et diu què has de fer.Això seria inútil. Deixaries la teràpia i tornaries als vells hàbits.\nUn terapeuta no hi és per donar-vos respostes, sinó per ajudar-vos a trobar les vostres pròpies respostes que funcionin per a tots dos.Estan formats a molt escolta avançada , i saber fer-ho fes només les preguntes adequades per ajudar-te canvi de perspectiva i entendre’ns . També t’ajuden comunicar-se millor .\nPot qualsevol terapeuta oferir assessorament prematrimonial?\nPodrien, però no ho haurien de fer. L’assessorament prematrimonial l’ha de dur a terme un terapeuta quees forma en alguna forma de y o . I si no esteu segur d’a formació de terapeutes i experiència, pregunteu. Teniu tot el dret a saber i ho haureu de saber. Utilitzeu la vostra primera sessió per respondre a totes les vostres preguntes.\nQuè passa si a mi o a la meva parella no ens agrada el terapeuta que hem escollit?\nLa teràpia és com sortir amb una parella. És difícil conèixer a algú prenent un cafè ràpid i és difícil conèixer un terapeuta en una sessió ràpida de 45 minuts.\nQuatre sessions solen ser el millor objectiu: una primera sessió on es responen les seves preguntes i es dóna un antecedent, després tres sessions on es realitza una feina real. Molts clients troben que un clic només passa a la tercera o quarta sessió.\nDit això, vostè és qui contracta el terapeuta. Si realment no us agraden,Sigues sincer que no creus que funcionés.\nPerò no sostingueu un terapeuta perquè la prova que els altres no us funcionaran. De nou, és com sortir amb ... Si tots deixéssim de sortir després d’una mala cita, hi hauria molt poques parelles al món.\nHi ha nous avenços en l'assessorament prematrimonial?\nSí. Ja ho podeu fer en línia!I tots dos podeu estar en llocs diferents: el vostre terapeuta pot configurar una videoconferència.\nAixò és especialment útil si un o tots dos ho éssovint viatjant amb la feina, és a dir, que encara podeu mantenir les cites setmanals.\nSi no n’esteu segur o és per a tu, vés a llegir el nostre articlediscutint recerca al voltant de la teràpia de relacions en línia .\nA punt per provar la teràpia prematrimonial? Oferim la part superior al centre de Londres o utilitzeu la nostra plataforma de reserves per trobar i .\nEncara teniu alguna pregunta sobre l'assessorament prematrimonial? Pregunteu a continuació.\nAndrea Blundellés l’escriptor i editor principal d’aquest bloc.


novembre « 2014 « Aules Dènia\nNoticies de November, 2014\nMASTER CLASS BALL MODERN\nPròxim dijous 27 de novembre Màster Class de Hip-Hop i funky, de 18.30h – 19.30h en llunàtics. Si vols conéixer les útlimes tendències en ball modern i tens entre 10 i 15 anys (aproximádament) , crida al 966423700 i apunta’t.\nPròxim diumenge en família el 23 de novembre!!!Com sempre tindrem jocs, unflables i tallers de manualitats. Durant la setmana posarem les activitats que farem en els tallers.\nLa regidora de Joventut i Major, Isabel Gallego, va presidir l’entrega de premis del 3r Certamen de Relat curt que va tindre lloc divendres passat en la Sala de Plens de l’Ajuntament de Dénia. En la primera categoria, de 10 a 18 anys, el premi va ser per a Alberto Cheli Ballester per la seua […]\nTALLER CÒMIC I PINTURA\nTrau l’artista que portes dins!! T’agradaria aprendre a dibuixar els teus herois favorits? … o eres més de pintor de brotxa fina i vols pintar sobre llenç?? Llunátics proposa als jóvens artistes dos tallers molt divertits….. còmic i pintura. Vine i informat en llunàtics!!!\nEXCURSIÓ A PETRER\nEl passat 31 d’octubre es va celebrar en la Sala Polivalent de Llunàtics, la festa Halloween 2014, organitzada per la regidoria de Joventut de l’Ajuntament de Dénia. Els assistents, més de 700 entre xiquets ‘i acompanyants, van poder disfrutar d’una vesprada “terrorífica” i divertida, en horari de 18 a 21 h, en la que van […]


La vaga massiva a RTVE demostra la fermesa dels treballadors contra el pla de la SEPI - SPC Sindicat de Periodistes de Catalunya - Sindicat de Professionals de la Comunicació\nInici/Notícies/La vaga massiva a RTVE demostra la fermesa dels treballadors contra el pla de la SEPI\nEl 90% dels treballadors de TVE a Catalunya van participar a la vaga convocada pel Comitè General Intercentres (CGI) el 5 d’abril passat, en contra del pla de sanejament elaborat per la Societat Estatal de Participacions Industrials (SEPI). A RNE-Catalunya, la participació encara va ser més important, perquè va arribar fins i tot al 96 % i hi havia la meitat dels caps de l’emissora. En l’àmbit estatal, el seguiment va ser del 90 % a TVE i d’entre el 80 i el 85% a RNE. La xifra que dóna l’empresa sobre el seguiment és més baixa, perquè inclou entre els no vaguistes el personal afectat pels serveis mínims, el 12,5% de la plantilla, quan es tracta de persones que no poden decidir si hi participen o no. Aquesta alta cota de suport a la vaga demostra la fermesa dels treballadors contra el pla de la SEPI i el Govern. A l’apartat de comunicats de la web del Sindicat es pot consultar el pronunciament fet per la Federació de Sindicats de Periodistes (FeSP) en suport de la vaga.


FSNC Fertilitat de Sòls i Nutrició de Cultius. Assessorament a la fertilització.: Els Sòls\n1 Principals tipus de sòls AGRÍCOLES de Catalunya\nLa descripció d’un sòl sota una perspectiva agronòmica fa referència al medi físic i químic en el que es desenvoluparan les arrels dels cultius establerts i que tindrà la finalitat de proveir-los de nutrients i aigua.\nLa distribució dels diferents tipus de sòls en el territori obeeix a lleis de distribució lògiques desenvolupades principalment a partir de factors climàtics, geològics, de relleu i antròpics. La caracterització dels sòls identificats en el territori es realitza a partir de les propietats físiques com són la profunditat efectiva del sòl, la granulometria, capacitat de retenció d’aigua, drenatge, pendent i les propietats químiques bàsiques com el pH, carbonats i salinitat.\nLa potencialitat dels cultius en els nostres sòls i climes permeten una millora qualitativa important atenent a factors d’ús com el reg i la fertilització, no obstant, l’herència dels condicionants edafoclimàtics marca unes pautes de treball que limiten l’ús generalitzat de receptes estrictes de maneig.\nEntre els factors decisors de la producció per zones de cultiu es presenten els relacionats amb els sòls. El maneig del sòl, el reg i la fertilització depenen en gran mesura d’aquets factors:\n-Profunditat efectiva del sòl\n-Estructura i compacitat de sòl\n-El nivell de fertilitat química\n-Presència de factors limitants (Capes cimentades, roques, capa freàtica molt superficial...)\nA continuació es realitza una descripció sintètica dels principals tipus de sòls que podem trobar en les explotacions agràries. Aquesta simplificació dels tipus de sòls existents té com a objectiu facilitar al lector d’aquest manual la introducció en el coneixement dels sòls a una escala petita o de reconeixement. També alhora de definir les propietats relacionades amb l’avaluació, els usos del sòl i les pautes de maneig o recomanacions es realitzen de forma generalitzada, sense entrar en especificitats locals ni variacions associades a diferents pautes de maneig.\n1.1 Sòls amb petrocàlcic\nEn el paisatge, aquets sòls ocupen àrees planes de pendents molt suaus a moderades, encara que en ocasions, i per efecte de l’erosió, puguin quedar retallades en forma d’escarpaments abruptes. Les principals unitats de paisatge en les que es poden desenvolupar els sòls amb petrocàlcic són en plataformes originades per ventalls al·luvials, ventalls al·luvials, glacis i terrasses. Generalment ocupen posicions mitges i altes en el paisatge.\nEls horitzons petrocàlcics s’originen per l’acumulació de carbonats en un estrat del sòl, bé per rentat dels horitzons més superficials bé per efecte de l’acumulació d’aigua sota els agregats del sòls i els elements grossos. Els carbonats actuen com agent cimentant de les partícules del sòl fins arribar a formar una capa dura i compacta. El procés pot arribar a produir-se de forma continuada a mesura que nous sediments s’acumulen sobre la superfície dels anteriors. D’aquesta forma la potència final d’aquestes capes cimentades pot arribar a varies desenes de metres.\nLa formació d’horitzons petrocàlcics en el sòl requereix de períodes de temps molt llargs, motiu pel qual s’originen en posicions estables. Les cimentacions es produeixen en sòls on els sediments contenen nivells de carbonat càlcic alt, originats a partir de roques calcàries i margues que es dipositen per moviments en massa d’origen al·luvial i col·luvial.\nDescripció del sòl\nEls sòls són poc profunds, de textura mitjana a moderadament grossa amb freqüents elements grossos (graves de calcària). La profunditat està limitada per un horitzó petrocàlcic (fortament cimentat per carbonats), el drenatge és ràpid i la capacitat de retenció d’aigua baixa. L’horitzó petrocàlcic suposa una limitació física pel desenvolupament radicular. Generalment la profunditat efectiva és inferior als 50cm. En superfície poden aflorar aquestes formacions cimentades en àrees d’erosió més intensa. La pedregositat superficial és alta, amb graves de calcària (de formes associades al transport) i fragments d’horitzó petrocàlcic.\nLa seqüència característica d’horitzons és Ap-Bk-Bkm o Ap-Bkm. Típicament el primer horitzó del sòl és de textura franca o francoarenosa amb freqüents graves. El seu color, quan està humit, és marró fosc a marró groguenc fosc, indicador de nivells de matèria orgànica mitja a alta. L’estabilitat d’aquests sòls és la principal causa d’acumulació de matèria orgànica.\nPer sota hi ha un horitzó amb graves abundants que presenten ciment geopetal, la matriu és de textura mitjana. Aquest horitzó, quan hi és, representa una transició entre l’horitzó superficial i el petrocàlcic.\nEl material subjacent és l’horitzó petrocàlcic (horitzó diagnòstic). Aquest horitzó, generalment compacte, representa una limitació al desenvolupament radicular. Quan la crosta cimentada no és molt gruixuda i compacta s’ha retirat per augmentar la profunditat del sòl. En alguns casos la tecnologia es limita a trencar el petrocàlcic en el cas de plantacions de fruiters, olivera o vinya, en el sentit de les files.\nEls sòls són freqüentment calcaris, i ocasionalment, quan el rentat de carbonats ho ha permès, no calcaris. Els processos de descarbonatació d’aquests sòls han anat associats a altres processos formadors com els moviments d’argila dins del perfil. Aquests sòls són no salins.\nFotografia. Escandall d’un sòl on s’observa la formació d’un horitzó petrocàlcic entre 40 i 50cm de profunditat (color blanc per precipitació de carbonats que acaben cimentant les partícules del sòl). Aquestes formacions presenten una forta limitació al pas d’arrels.\nPautes de maneig i fertilització\nLa granulometria específica d’aquests sòls permet una bona aireació i circulació de l’aigua, evitant problemes d’asfíxia radicular dels cultius en èpoques de pluges intenses.\nEls cultius més habituals en aquests tipus de sòls són l’olivera, la vinya i l’ametller. En cas de disposar d’aigua de reg s’imposen els sistemes de reg per degoteig, fet que permet la implantació de fruiters de pinyol amb bons resultats. Tot i que cal fer un bon disseny agronòmic per gestionar bé l’aigua de reg en els moments de màxima demanda evaporativa. Tampoc hi ha cap limitació pels fruiters de llavor, pereres i pomeres. Amb un maneig adequat permet l’obtenció de pomes de molta qualitat i elevada capacitat de conservació en càmera frigorífica.\nEl vigor de les plantacions es controla fàcilment degut a la baixa capacitat de retenció d’aigua dels sòls. El maneig i les bones pràctiques permeten controlar els aspectes limitants sense interaccions d’altres factors que puguin limitar el potencial qualitatiu dels cultius.\nLa disponibilitat de nutrients pels cultius és mitjana, més limitada per la capacitat potencial d’exploració radicular que per la càrrega mineralògica d’aquests sòls.\nEls principals riscs de les plantacions són les secades o la falta de desenvolupament vegetatiu associada a la baixa disponibilitat d’aigua en condicions de secà.\n1.2 Sòls al·luvials desenvolupats sobre materials fins\nEls sòls al·luvials de caràcter fluvèntic es poden trobar en plataformes, vessants, terrasses, planes al·luvials i fons de vall.\nAquests sòls és localitzen en els cursos fluvials, pretèrits i presents, que s’encaixen en la xarxa de drenatge dels paisatges definits. Freqüentment ocupen les posicions més deprimides de cadascun dels paisatges. En el cas de les terrasses, aquests sòls poden ocupar la totalitat de la unitat de paisatge.\nDescripció del sòls\nEls sòls d’aquestes unitats de paisatge, són molt profunds, ben drenats i de textura mitjana a moderadament fina (franca, francollimosa i franco-argil·lollimosa) amb molts pocs elements grossos.\nLa seqüència característica d’horitzons és Ap-Bw. Generalment són sòls força homogenis en tot el perfil, de colors foscos per acumulació de matèria orgànica i de profunditats superiors als 120cm. La distinció dels diferents horitzons del sòl es realitza per petits matisos de color, textura i estructura que molt al detall permet separar-los, però que a nivell de maneig es consideren similars.\nEls principals trets distintius d’aquets sòls són l’alternança de nivells de matèria orgànica dins del perfil del sòl i fins a profunditats superiors a un metre. La matèria orgànica és sovint superior al 1% en tots els horitzons. El pH del sòl és moderadament bàsic i són freqüentment entre poc i moderadament calcaris. Són sòls no salins.\nFotografia. Detall d’un sòl d’origen al·luvial. Els colors foscos són deguts a la matèria orgànica típica d’aquests sòls. Són sòls molt profunds, homogenis i fèrtils.\nEs tracta de sòls molt fèrtils, tant per l’alta capacitat de retenció d’aigua com per la disponibilitat de nutrients. Són sòls que faciliten la formació i acumulació de nitrats en el conjunt del perfil del sòl. Per la seva mineralogia i origen presenta nivells importants de potassi, magnesi, calci, ferro, manganès i zinc. Són sòls amb potencials productius elevats pels cultius contemplats. S’aconsella controlar el maneig del reg i la fertilització per evitar situacions d’excés de vigor en les plantacions, en ocasions difícilment controlable. En aquest context és interessant buscar sistemes de formació de la plantació que permetin la possibilitat d’assolir nivells productius més elevats amb l’objectiu de buscar un millor equilibri entre el sistema vegetatiu i el reproductiu.\nL’anivellació d’aquests sòls és senzilla, sempre i quan es tingui en compte la separació de l’horitzó superficial.\nSi be són sòls ben drenats cal evitar l’entollament temporal per acció del reg en determinades èpoques de l’any on el risc de precipitació pugui ser elevat i en determinades àrees on el drenatge natural sigui més dificultós. La presència d’espècies aquàtiques com el canyís (Phragmites australis) en els marges de les parcel·les ens pot advertir de les condicions de drenatge, de la presència de capes freàtiques prop de la superfície i escollir espècies més resistents a l’excés d’humitat del sòl.\n1.3 Sòls poc profunds en vessants de pendent moderada\nUnitat de sòls desenvolupats en posicions de vessant amb pendents moderades (5-15%). Els materials originaris d’aquests sòls són principalment sediments detrítics terrígens procedents principalment de l’alteració de calcàries, gresos, lutites i margues. Generalment el material subjacent són roques sedimentàries que poden coexistir en capes alternes i que poden aflorar en les parts sumitals dels vessants.\nFotografia Sòl desenvolupat sobre una marga (lutita calcària). El color blanc és degut a la presencia de carbonats. Algunes espècies poden penetrar el sistema radicular dins d’aquests materials aprofitant les esquerdes produïdes pels moviments d’expansió i retracció de les argiles.\nEls vessants presenten abancalaments per controlar l’erosió i facilitar l’entrada d’aigua en el sòl. Els marges dels abancalaments són força estables, pel que no solen anar revestits de murs de pedra.\nDescripció dels sòls\nEs tracta de sòls moderadament profunds (40-80cm) a profunds (80-120cm). La profunditat sovint està relacionada amb la seva posició dins del vessant o influenciada pels abancalaments. Són sòls sovint lleugerament abancalats per limitar l’escorrentia superficial i l’erosió. Les textures són mitjanes i moderadament fines (franca, francollimosa i francoargilosa), amb continguts d’elements grossos entre molt pocs i freqüents (<15%). El material subjacent són gresos, marges i lutites.\nGeneralment són sòls ben drenats i no salins o molt lleugerament salins segons el tipus de material subjacent. La reacció és bàsica i poden ser moderadament calcaris a molt calcaris. S’han desenvolupat a partir de lutites, gresos i els seus col·luvions. Per efecte de les anivellacions es poden haver introduït quantitats variables d’elements grossos. La seqüència característica d’horitzons és Ap-Bw-C.\nL’horitzó superficial és típicament de color marró a marró fosc, de granulometria mitjana (franca) amb pocs a freqüents elements grossos (5-15%). El següent horitzó, quan existeix, és de granulometria mitjana a moderadament fina fins arribar al material subjacent. Aquest horitzó està constituït per materials d’origen col·luvial amb elements grossos que poden variar entre pocs i moderats. El color presenta un croma més clar que l’horitzó superficial.\nL’horitzó genètic C, o material subjacent, és un gres, lutita o una marga més o menys consistent que freqüentment és poc penetrable per les arrels.\nEl perfil no presenta cap tipus de desenvolupament edàfic llevat d’una lleugera acumulació de matèria orgànica i la formació d’una estructura incipient.\nPautes de maneig\nLa capacitat de retenció d’aigua és moderada a baixa, segons la profunditat efectiva del sòl. Quan es desenvolupen en posicions de final de vessant cal preveure la instal·lació de drenatges artificials per evitar l’entollament i el risc de salinització.\nSón sòls aptes per cereals d’hivern principalment. L’aptitud d’aquests sòls per fruiters de regadiu depèn del seu maneig. S’adapten millor les espècies més resistents a l’asfíxia i a condicions de lleugera salinitat.\nL’abancalament d’aquesta unitat de paisatge en vessant és fonamental pel control de l’erosió i per facilitar la infiltració de l’aigua de pluja que alhora permetrà controlar els processos de salinització. En cas d’efectuar anivellacions és important separar el sòl per horitzons, no mesclar el material subjacent amb el sòl i disposar de sistemes de control de l’erosió.\n1.4 Sòls al·luvials amb graves\nAquests sòls es desenvolupen principalment sobre terrasses altes de rius importants, glacis i ventalls al·luvials de plataformes i planes. La pendent general d’aquests sòls són suaus i molt suaus encara que localment poden ser fortes per acció de l’erosió lateral en glacis i plataformes.\nSón sòls molt profunds, ben drenats a ràpidament drenats, de textura mitjana i moderadament grossa (franca i franco-arenosa) amb molts elements grossos (graves de calcària). Són sòls no salins, de pH bàsic, calcaris o molt calcaris. El perfil ha desenvolupat horitzons càlcics degut a una important acumulació de carbonats secundaris en forma de revestiments dels elements grossos.\nLa seqüència característica d’horitzons és Ap-Bw-Bk.\nTípicament l’horitzó superficial és de textura franca o franco-arenosa amb freqüents a molts elements grossos. El nivell de matèria orgànica és entre mitjà i alt. El seu color en humit és marró groguenc fosc. Els següents horitzons són de granulometries més grosses, textura franco-arenosa a arenosa, amb continguts d’elements grossos que poden arribar a ser dominants en profunditat. Els colors són ocres i més pàl·lids que el superficial. Hi ha acumulacions de carbonats en forma de ciment geopetal.\nLa estructura principal del sòl es deguda a la presència dels elements grossos. La presència de graves condiciona les principals característiques del sòl, com ara el drenatge i la disponibilitat d’aigua i oxigen. Les graves preserven el sòl de la compactació.\nFotografia . Detall d’un sòl de conus de dejecció. Els materials on es desenvolupa el sòl són sediments detrítics amb graves. S’observa com la granulometria augmenta en profunditat, amb alguns còdols envoltats per grava fina i plana.\nLa capacitat de retenció d’aigua és baixa, limitada per la presència d’elements grossos. El sistema radicular dels cultius pot explorar el sòl en profunditat, no obstant, la disponibilitat de nutrients és baixa degut a la baixa capacitat d’intercanvi catiònic, limitada pels nivells baixos d’argila i de matèria orgànica respecte al volum total del sòl.\nSón sòls sense necessitats de treball mecànic, amb una bona traficabilitat, aireació i circulació de l’aigua.\nSón sòls molt aptes per ametllers, vinya i olivera. Amb sistemes de reg per degoteig també s’hi poden plantar altres fruiters (cítrics i fruiters de llavor i pinyol). Les condicions de drenatge excel·lent faciliten la implantació dels cultius més sensibles a l’excés d’humitat.\n1.5 Sòls profunds en vessants de pendent suau a moderada\nSón sòls desenvolupats sobre col·luvions de vessant de pendent suau a moderada (2-15%). Generalment són finals de vessant, d’enllaç amb àrees planes. El parcel·lari agrícola es disposa en grans extensions de pendent suau amb petits abancalaments en els marges de les parcel·les que tenen la finalitat de disminuir l’escorrentia superficial en períodes de pluges intenses. L’estabilitat d’aquests sòls, preservats de l’erosió, ha propiciat moviments de carbonats dins del perfil, originant horitzons càlcics, amb acumulacions de carbonats en forma de nòduls.\nSón sòls molt profunds, ben drenats, de textura mitjana (franca i francollimosa) amb pocs a freqüents elements grossos (1-15%). Freqüentment han desenvolupat horitzons càlcics, amb acumulacions en forma de nòduls característics. Es tracta de sòls calcaris, de pH bàsic i no salins. La seqüència típica d’horitzons és Ap-Bwk-Bwkn.\nTípicament l’horitzó superficial és de textura franca, amb pocs elements grossos. De color, marró fosc, amb més intensitat que la resta del perfil per acumulació de matèria orgànica. L’horitzó següent, de textura franca o francollimosa presenta un bon grau d’estructura amb pocs elements grossos. El material subjacent i fins a més de 120cm de profunditat hi ha una seqüència d’horitzons amb acumulacions de carbonats en forma de nòduls, de textura franco-llimosa i continguts variables d’elements grossos.\nFotografia . En la imatge s’observen els colors blancs de les acumulacions de carbonat càlcic a partir dels 50cm de profunditat en una matriu vermellosa típica de la rubefacció dels sòls.\nLa capacitat de retenció d’aigua és alta. La distribució del sistema radicular en el medi edàfic pot ser molt bona si s’evita la compactació dels sòls. En aquest sentit s’aconsellen puntualment els treballs verticals del sòl.\nLa disponibilitat de nutrients és bona. Les condicions per la mineralització del nitrogen és bona. Són sòls amb alta disponibilitat de nutrients com el ferro, manganès, calci i magnesi. Els fruiters difícilment manifestaran carències de micronutrients. Les anàlisis de fulla rutinàries són suficients per avaluar el ritme d’absorció de nutrients. S’aconsella ajustar la fertilització als nivells N-P-K de les anàlisis de sòls i als objectius productius.\nSón sòls molt aptes per la producció de cultius en general i en especial de cultius arboris. Són sòls fèrtils i presenten una estructura que facilita la formació d’agregats del sòl, millorant el drenatge i la porositat. El maneig de la fertilitat del sòl no presenta problemes específics sempre que s’evitin els excessos de reg i fertilització. Els sòls permeten obtenir collites de molta qualitat amb objectius productius elevats.\nEn cas de realitzar anivellacions cal avaluar el risc de formació de xaragalls i augment sobtat del cabal de la xarxa de drenatge per augment de l’energia cinètica de l’aigua en èpoques de pluja intensa.\n1.6 Sòls abancalats en vessants de pendent molt forta\nAquests tipus de sòls són típics d’àrees antròpiques de zones de muntanya. Es posicionen en vessants de pendent fort amb abancalaments. Els cultius habituals d’aquest paisatge són oliveres i ametllers. Aquets vessants, sovint, estan coronats per les divisòries, on els sòls desenvolupats poden tenir característiques similars als de la part alta del vessant.\nFotografia Detall d’ametllers en bancals situats en vessants de molt forta pendent. En la imatge s’observa com els murs de pedra seca més alts s’estan degradant donant pas a una erosió incipient que pot acabar amb l’estabilitat dels murs.\nEls sòls són molt profunds, ben drenats, de granulometria mitjana a moderadament fina (franca, francollimosa i francoargilosa) amb pocs o freqüents elements grossos (<15%). La pendent facilita el drenatge dels sòls. Són sòls no salins, calcaris i molt calcaris amb una estructura forta. La seqüència característica d’horitzons és Ap-Bw. Els sòls s’han format a partir dels col·luvions de vessant i remodelats amb els abancalaments.\nTípicament l’horitzó més superficial és de granulometria mitjana, amb pocs elements grossos i de color marró fosc amb nivells de matèria orgànica mitjana a alta.\nEls horitzons següents i fins a una profunditat de més de 120cm són una seqüència d’horitzons de granulometria mitjana a moderadament fina amb continguts variables d’elements grossos (generalment graves de forma subangular-esferoidal) amb una bona estructura, en blocs subangulars de mida gran. Poden tenir nivells de matèria orgànica alta donat l’origen col·luvial dels sòls.\nFotografia Escandall en un sòl de final de vessant. Els horitzons més superficials presenten colors més foscos per l’acumulació de matèria orgànica.\nLa profunditat dels sòls i la bona disposició dels agregats possibiliten una capacitat de retenció d’aigua alta. L’aprofitament de l’aigua de pluja en unes condicions de d’arrelament bones permeten unes condicions de desenvolupament del cultiu molt bones. La disponibilitat de nutrients és bona, degut a les condicions físiques i químiques. Són sòls amb una capacitat d’intercanvi catiònic mitja a alta, amb nivells de matèria orgànica alta i amb nivells de micronutrients alts.\nEls sòls presenten bona aptitud pels cultius arboris. Les principals limitacions són degudes a l’accessibilitat en àrees més allunyades de les vies de comunicacions en zones muntanyoses i la mida del parcel·làri que es disposa en franges estretes de difícil mecanització.\n1.7 Sòls al·luvials desenvolupats sobre llims i arenes\nAquests sòls es desenvolupen sobre sediments detrítics terrígens de textures grosses i moderadament grosses amb molts pocs elements grossos en posicions de terrasses baixes, zones distals de ventalls al·luvials, planes d’inundació i planes deltaiques. Es tracta de superfícies planes, de pendent molt suau (<2%) associades als antics cursos hídrics.\nEls sòls són molt profunds, entre moderadament ben drenats i imperfectament drenats, de granulometria grossa i moderadament grossa (arenofranca i franco-arenosa) amb molts pocs elements grossos. En ocasions les textures són franco-llimoses, amb nivells d’argila inferiors al 10%.\nPer la seva posició i pendent (molt suau) poden haver-hi problemes temporals d’entollament i presència de freàtics fluctuants pròxims a la superfície del sòl. Per aquest motiu els sòls poden presentar taques d’oxidoreducció associades als períodes d’entollament temporal.\nLa seqüència característica d’horitzons és Ap-Bw. Típicament l’horitzó superficial és de textura franco-arenosa, sense elements grossos, de color marró groguenc fosc. Tot i que aquest horitzó és lleugerament més fosc, per acumulació de matèria orgànica, es tracta de sòls molt homogenis. Són sòls molt poc compactes, molt mal·leables, però d’estructura dèbil i molt grossa. Aquest tipus de combinació, granulometria i estructura, penalitza la porositat del sòl, limitant la aireació i l’intercanvi gasós.\nFotografia. Detall d’un sòl de terrassa baixa. Són sòls molt profunds, de textura arenofranca sense elements grossos. Els primers 50cm presenten un color més gris per la falta d’humitat.\nSón sòls moderadament fèrtils, amb una capacitat de retenció d’aigua disponible entre moderada i alta. La falta de porositat i el baix nivell d’argila disminueixen la retenció d’aigua tot i la profunditat elevada del sòl. La disponibilitat de micronutrients pot estar està limitada per la baixa càrrega mineralògica dels sediments. La capacitat d’intercanvi catiònic és moderada a baixa. La capacitat de subministrar nitrogen és mitja.\nHi ha risc d’entollaments i asfíxia radicular temporal que poden limitar la viabilitat de cultius sensibles. És necessària la instal·lació de sistemes de drenatge artificial per millorar les condicions de drenatge en cas d’implantació de cultius fruiters.\nEls cultius menys afavorits en aquesta unitat de sòls són els fruiters de pinyol, ametllers i oliveres i els més ben adaptats són els hortícoles.


La penúltima jornada de Lliga Catalana femenina, comença amb Novadmin Lleida Pardinyes com a líder (39 punts) ja classificat per a les fases d’ascens a Plata. El segueixen CH Gavà (38 punts), KH-7 BM. Granollers B i Avannubo BM. La Roca (35 punts). A mitja taula, hi ha CH Ascó (22 punts), CH Canovelles (21 punts i un partit menys) i Sant Vicenç B (20 punts i 1 partit menys). L’equip vicentí ja té la permanència assegurada. A la zona baixa, hi ha batalla per mantenir la categoria. Coope Sant Boi (18 punts) continua fora del descens directe, però podria estar afectat pels descensos compensats. HC Perelló (16 punts) també esquiva el descens directe per la diferència de gols amb l’OAR Gràcia B (16 punts), però les sabadellenques tenen un partit pendent. AEH Franqueses és penúltim (14 punts) i té molt complicat mantenir la categoria. Tot i que té un partit menys, té el ‘goal average’ desfavorable respecte HC Perelló i OAR Gràcia B. És cuer CH Banyoles (2 punts), que fa setmanes que ha descendit.\nL’enfrontament d’‘Handbol en joc’ es disputarà al Pavelló Poliesportiu Municipal del Perelló i comptarà amb la narració de Miki Güell (VOTV), els comentaris tècnics d’Alba Simón (exjugadora de l’H. Amposta) i tots els detalls a peu de pista de Víctor Montecino (Canal Terres de l’Ebre) . El podreu seguir en directe aquest diumenge a les 18h per la plataforma XALA! i les televisions locals. Consulteu-les clicant aquí.\nA banda de l’enfrontament entre HC Perelló i CH Canovelles, també podreu gaudir en directe diumenge a les 18h per XALA! dos partits més de Lliga Catalana femenina: KH-7 BM. Granollers-CH Gavà i OAR Gràcia Sabadell B-Avannubo BM. La Roca.


La Natura a la Baixa Tordera: 2007-10-07\nAgró blanc (Egretta alba) al riu Tordera 13/10/07\nAquest matí, en David Caballé, a vist un agró blanc (Egretta alba) al riu Tordera a l'alçada de Sant Cebrià de Fogars (Fogars de la Selva).\nEstava pescant des de la riba i ha sortit volant riu avall fins que s'ha perdut a l'alçada de l'estació d'aforament.\nTambé comenta l'important arribada de pardals de bardissa (Prunella modularis) i pressents a la zona.\nMés sobre el retrocés de la costa. 12/10/07\nEn relació a les últimes notícies publicades sobre el retrocés de les platges de Blanes... podeu llegir-les aquí...\n... val la pena llegir aquestes notícies d’avui al Punt Maresme...\nRiu Tordera a Fogars de la Selva 12/10/07\nRiu Tordera. Fogars de la Selva (vista des de l'estació d'aforament)\nAquest migdia al riu Tordera (Fogars de la Selva), amb en David Caballé...\nMolts caçadors a totes dues ribes, i molt poc moviment d’aus. Ha augmentat considerablement el cabal d’aigua.\nAlgunes cueretes torrenteres (Motacilla cinerea) i blanques (Motacilla alba), 1 blauet (Alcedo atthis), 2 aligots (Buteo buteo), 1 xoriguer comú (Falco tinnunculus) mascle, 1 esparver vulgar (Accipiter nisus) femella, un estol de 8 grives (Turdus viscivorus), 3 cotoliu (Lullula arborea), almenys 3 grassets de muntanya (Anthus spinoletta), 1 picot verd (Picus viridis),... Hem marxat aviat.\nDes del cotxe i a uns camps de conreu propers al poble, 11 cornelles (Corvus corone) entre més de 150 tudons (Columba palumbus).\nMirador de Sant Corneli (Fogars de la Selva) 12/10/07\nVista parcial. Serra del Montnegre.\nEsplanada del mirador. Zona volcànica de Sant Corneli\nAquest migdia al mirador de Sant Corneli (Fogars de la Selva), amb en David Caballé...\nEn una estoneta em vist passar 6 aligots comuns (Buteo buteo), 2 xoriguers (Falco tinnunculus), 1 àliga calçada (Hieraaetus pennatus), un altre rapinyaire sense identificar, unes 8-10 aloses vulgars (Alauda arvensis), 7 cotolius (Lullula arborea), unes 50 orenetes cuablanques (Delichon urbica), un estol d’uns 25 tudons (Columba palumbus),...\nAlguns migradors cap al sud i algunes arribades d’espècies hivernants.\nEtiquetes de comentaris: espais-Sant Corneli (Fogars de la Selva), muntanya, ornitologia\nDesembocadura del riu Tordera 12/10/07\nAquest matí a la desembocadura del Tordera, amb en David Caballé...\nContinua la presència a la llacuna de almenys 2 xarxets comuns (Anas crecca) entre els ànecs collverds (Anas platyrhynchos) i polles d’aigua (Gallinula chloropus), el bernat pescaire (Ardea cinerea), 1 martinet de nit (Nycticorax nycticorax) juvenil, abundants cueretes blanques (Motacilla alba), una cuereta torrentera (Motacilla cinerea), caderneres (Carduelis carduelis), tudons (Columba palumbus), garses (Pica pica),... i ja es poden veure unes poques titelles (Anthus platensis) i almenys un parell de repicatalons (Emberitza schoeniclus), entre altres hivernants.\nAl mar poc moviment... els xatracs becllargs (Sterna sandvicensis), els corbs marins emplomallats (Phalacrocorax aristotelis) i uns 4 mascarells (Sula bassana), a més a més dels gavians argentats (Larus michahellis) i les gavines vulgars (Larus ridibundus).\nUn total de 28 corbs marins grossos (Phalacrocorax carbo) volant en formacions, alt i cap al sud, i un parell de falcons mostatxuts (Falco subbuteo) que han aparegut volant riu avall amb un grup de gavians i que han continuat cap al sud per sobre del mar i la platja.\nEl que més ens ha sorprès, però, ha estat la gran quantitat de teixidors (Remiz pendulinus) que han estat volant d’una banda a l’altre de la llacuna, amagant-se al canyís, i amb els seus reclams constants. Finalment han marxat direcció sud per sobre dels càmpings en grups... primer uns 15-20, desprès 12, i quan em marxat encara hi quedaven uns 5 pel canyís... en total uns 32!!!\nDesembocadura del riu Tordera 11/10/07\nAquesta tarda, com a novetat a la desembocadura del Tordera, 3 xarxets (Anas crecca) entre els collverds (Anas platyrhynchos). A la fotografia un d'ells, molt més petit...\nEl riu amb aigua fins a Tordera 11/10/07\nLa nit del dimecres al dijous ha estat plovent de manera continuada i abundant, entre 30 i 20 mm depenent del lloc. Potser no gaire pel que esperàvem però menys és res.\nAquest migdia el riu amb aigua arribava a Tordera, s’han format alguns tolls, però els estanys continuen secs.\nRiu vist des del pont de Tordera amb 24 h de diferència...\nRiu mirant cap al pont de ferro de Tordera...\nEstany de Cal Raba (Tordera) sense aigua...\nLes àligues marcenques del Maresme... reportatge de "el medi ambient" 8/10/07\nPoll d'àliga marcenca (Circaetus gallicus) al niu. Fotografia d'en José Moreno.\nEl poll durant el seu anellament i abans de ser retornat al niu\nLes àligues marcenques (Circaetus gallicus) són relativament fàcils de veure a la nostra regió durant els mesos de l’any que hi són per niar, o durant els passos migratoris, i molt sovint les veurem volant per sobre dels camps, posades sobre un pal o torre elèctrica, i amb una mica de sort caçant i empassant-se al terra una serp o un llangardaix.\nAquest dilluns van emetre al programa “El medi ambient” un reportatge sobre “Les àligues marcenques del Maresme”.\nSi no vau poder veure el reportatge a la televisió el dilluns, ara el podeu veure a aquesta adreça i clickant sobre “veure vídeo” “Les àligues marcenques del Maresme”...\nCaça amb barraca i filat... Comunicat de premsa\n(llegir també l'article anterior)\nLes entitats ecologistes i conservacionistes demanen al Govern fermesa i garanties jurídiques per evitar la caça d'espècies protegides en vesc i filat\nAvui el Departament de Medi Ambient i Habitatge, ha fet pública la decisióde retirar el projecte de decret regulador de la captura d'ocells amb vesc i filat. Entre d'altres motius que han impulsat aquesta decisió ha estat la resposta que la Comissió Europea va donar la setmana passada al Director General de Medi Natural, davant la consulta feta sobre la coherència o no d'aquest decret amb la Directiva europea per a la conservació dels ocells(79/409/CE).\nLa retirada del projecte de decret demostra la incoherència del Govern d'intentar regular una pràctica massiva i no selectiva, que afecta a espècies protegides i prohibida per la normativa europea. En aquest sentit les entitats impulsores de la campanya per la retirada del projecte volen manifestar la seva satisfacció, davant un fet que ha rebut el suport de més de 660 entitats: ong, centres de recerca i universitats, entitats i empreses de tot el món, i més de 21.000 signatures particulars. Les entitats consideren però que la retirada del projecte de decret no es traduirà amb la finalització d'aquesta pràctica prohibida a nivell europeu i estatal.\nEn aquest moments exigim la revisió de la llei de protecció dels animals (12/2006), en la què no queda prohibida la captura de tords amb vesc. També, volen recordar que la revisió de la llei ha estat una reivindicació del col·lectiu des dels anys 80, i que malgrat la llei ha tingut diverses revisions, aquesta no ha estat mai inclosa. La llei, tal i com està formulada a aquest respecte incompleix amb la legislació de rang superior. Les mateixes entitats també volen alertar de la proximitat de les dates en que es practica la caça en barraca, i de la intenció manifestada públicament per alguns dels barraquistes de continuar practicant la caça amb barraca.\nPer aquest motiu sol·liciten al Departament de Medi Ambient i Habitatge que doni suport i doti dels recursos necessaris al Cos d'agents rurals, per tal que vetllin per a que aquesta pràctica il·legal no torni a donar-se en el territori.\nLes entitats consideren que els resultats de la campanya de recollida designatures per a la retirada del projecte de decret ha estat un èxit inimaginable quan es va dissenyar, ja que s'han recollit en quatre setmanes més de 20.000 signatures de més de 40 països, el que ha permès difondre la problemàtica de forma massiva, i pensen continuar amb la campanya per a què aquesta pràctica desaparegui definitivament de Catalunya.\nAssociació Ornitològica de les Terres de l'Ebre - PICAMPALL - 977 48 92 64\nIPCENA-edC - ipcena@ipcena.org\nEtiquetes de comentaris: denúncia, notícies, ornitologia\nCaça amb barraca i filat... Il•legalitzada!!!\nNota de premsa del Departament de Medi Ambient i Habitatge, Generalitat de Catalunya...\nEl Departament considera que no s’ajusta a la Directiva europea d’ocells silvestres perquè és un art de caça massiu i no selectiu\nEl podeu llegir a la web del Departament...\nPodeu llegir notícies relacionades anteriors a aquest mateix blog aquí... (i clickant als enllaços)...\nDesembocadura del riu Tordera 8/10/07\nAquest matí, en ullada ràpida a la desembocadura... com a novetat un parell d’esplugabous (Bubulcus ibis), una parella de fredelugues (Vanellus vanellus), les primeres de la temporada, i un corriol camanegre (Charadrius alexandrinus) a la platja.\nFredelugues (Vallenus vallenus)...\nContinuen els habituals bernat (Ardea cinerea), ànecs collverds (Anas platyrhynchos), polles d’aigua (Gallinula chloropus),... i al mar fins a 15 corbs marins emplomallats (Phalacrocorax aristotelis), gavians argentats (Larus michahellis), gavines vulgars (Larus ridibundus), xatracs becllargs (Sterna sandvicensis) i 1 xatrac comú (Sterna hirundo) sobrevolant la llacuna i la platja.\nJa tornant cap a casa... al Pla de la Júlia (Tordera) almenys 29 esplugabous (Bubulcus ibis) amb un ramat... ja els tenim aquí...\nEtiquetes de comentaris: espais-desembocadura, espais-Pla de la Júlia (Tordera), ornitologia\nPlans de Can Gelmar i de Can Miró Vell (Fogars de la Selva) 7/10/07\nVista parcial del Pla de Can Gelmar\nAl migdia, al Pla de Can Gelmar (Fogars de la Selva), un parell d’aligots comuns (Buteo buteo) donant voltes sobre els camps, desenes de cueretes blanques (Motacilla alba), un picot verd (Picus viridis), entre 50 i 60 tudons (Columba palumbus), unes 100 orenetes vulgars (Hirundo rustica) alimentant-se sobre els pollancres, un parell de mastegatatxes (Ficedula hypoleuca), passerells (Carduelis cannabina), un cargolet (Troglodytes troglodytes), rossinyol bord (Cettia cetti), pit-roig (Erithacus rubecula),...\nA les runes de Can Gelmar... abundants dragons (Tarentola mauritanica), i ja a l’interior i amagats a la foscor del sostre, un rat penat gran de ferradura (Rhinolophus ferrumequinum) penjan d’una bigueta de fusta i un rat penat comú (Pipistrellus pipistrellus) a un raconet. Al accedir a una de les habitacions... “de morros” amb una òliba (Tyto alba)... qui dels dos més espantat?... jo un bot cap enrere i l’òliba sortint per la finestra.\nRunes de Can Gelmar\nRat penat gran de ferradura (Rhinolophus ferrumequinum)\nRat penat comú (Pipistrellus pipistrellus)\nCreuant el riu... 1 bernat pescaire (Ardea cinerea), 2 martinets de nit (Nycticorax nycticorax), un adult i un juvenil, un blauet (Alcedo atthis) en vol rasant i riu amunt, un parell de cueretes torrenteres (Motacilla cinerea) i unes poques blanques (Motacilla alba), centenars de granotes verdes (Pelophylax perezi), una serp d’aigua (Natrix maura),...\nRiu Tordera entre els plans de Can Gelmar i Can Miró Vell\nA l’altre banda del riu, ja de tarda, al Pla de Can Miró Vell (Fogars de la Selva)... un còlit gris (Oenanthe oenanthe) en companyia de cueretes blanques (Motacilla alba) a un camp de conreu, rossinyols bords (Cettia cetti), tallarols de casquet (Sylvia atricapilla), mallerengues blaves (Parus caeruleus), mosquiters comuns (Phylloscopus collybita) i almenys dos de passa (Phylloscopus trochilus),... una serp blanca (Rhinechis scalaris) juvenil, una serp verda (Malpolon monspessulanus) de les grosses, i unes 15 sargantanes ibèriques (Podarcis hispanica) a una caseta amb pou.\nUna de les plantacions del pla de Can Miró Vell\namb una de les cueretes blanques (Motacilla alba)\nJuvenil de serp blanca (Rhinechis scalaris)\nUna trista imatge a l’interior del pou... tres juvenils de serp blanca ofegant-se. Malauradament està molt estesa la pràctica de foradar les parets dels pous a l’alçada del terra per impedir l’inundació dels camps, i per aquests forats cauen multitud de rèptils, amfibis i mamífers que queden atrapats en aquestes trampes sense possibilitat de sortir i fins que s’ofeguen... malauradament una imatge molt comú.\nMés sobre el retrocés de la costa. 7/10/07\nPodeu llegir l’article d’opinió del 5/10/07 aquí…\nContinuen les queixes, continuen les demandes, fins i tot es pot llegir que el que calen són solucions valentes però... per què ningú dona una solució valenta?... per què ningú reconeix la seva part de culpa?... per què?...\nAquí va una idea... sota els càmpings (alguns instal·lats el seu dia de manera irregular, posteriorment legalitzats, i que continuen creixent de manera irregular a l’espera de noves legalitzacions) hi ha un munt de sorra que no s’ha d’extreure d’un fons marí que desprès el recuperi, com cada any, alhora que es guanyarien zones humides i llacunes que diversificarien l’oferta turística i de lleure. I alhora es guanyaria en qualitat ambiental a la zona perquè són els càmpings els que més mal fan a la llacuna litoral (o els seus clients quan no els treballs de manteniment, per exemple).\nNomés una idea però... serà que no, oi?\nÉs qüestió de ser realistes, la situació actual no s’aguanta per enlloc... o càmpings a la desembocadura del Tordera i a primera línia de costa... o platja... i ja no val continuar dient que és una mesura molt costosa perquè per posar pegots sí hi ha diners, tot i que no serveixi de res...\nPas migratori a Fogars de la Selva 7/10/07\nEncara hi ha molt moviment d’aus migratòries volant cap al sud... Aquesta tarda, en una estoneta a Fogars de la Selva, en David Caballé a pogut veure més de 5 aligots comuns (Buteo buteo), 2 arpelles vulgars (Circus aeruginosus), 2 àguiles calçades (Hieraaetus pennatus), 3 xoriguers comuns (Falco tinnunculus), 1 falcó mostatxut (Falco subbuteo) i un altre falcònid sense identificar.\nAhir 6/10/07 al matí, per sobre del restaurant “Els Trèmols” de Fogars de la Selva i a no gaire alçada, va passar volant cap al sud una cigonya blanca (Ciconia ciconia).\nGavians argentats (Larus michahellis) anellats al port de Blanes i interessant pas migratori a la desembocadura 6/10/07. Quique Carballal i Marcel Gil\nPodeu veure l'article al blog d'en Quique Carballal...\n▼ 7 d’octubre - 14 d’octubre (15)\nLes àligues marcenques del Maresme... reportatge d...\nPlans de Can Gelmar i de Can Miró Vell (Fogars de ...\nGavians argentats (Larus michahellis) anellats al ...


L'Oficina del Síndic de Greuges de Catalunya es traslladarà a Rubí el 21 d'abril - Societat - Rubí TV\nEls ciutadans podran traslladar les seves queixes i consultes a l'Ateneu Municipal\nEl proper 21 d'abril els rubinencs podran traslladar les seves queixes i consultes a l'Oficina del Síndic de Greuges de Catalunya, que es desplaçarà a la nostra ciutat. Els membres de l'equip de Rafael Ribó, que ja van visitar la nostra ciutat el juliol del 2014, rebran els ciutadans a l’Ateneu Municipal.\nL’oficina del Síndic atendrà totes les persones que vulguin fer consultes o presentar queixes contra les administracions o les empreses que presten serveis d’interès general (llum, aigua, gas, etc.). Per demanar visita, cal concertar l'entrevista prèviament trucant al telèfon 900 124 124 o enviant un missatge a l'adreça [email protected].\nAprofiteu la visita: a Rubí no tenim Síndic(a) des de setembre de 2014 (http://tinyurl.com/hu5rpvm). Algú sap per què?\nCuriosament, a la web de l'Ajuntament es manté la informació de contacte i sobre com presentar queixes ( http://tinyurl.com/jmse97q)... potser és que la ciutat és pionera en una mena de Sindicatura Virtual.\nL'Associació 'Oriéntate en tu Voluntariado' posa en marxa un punt permanent de voluntariat a l'Ateneu\nL'Associació Oriéntate en tu Voluntariado (OV) posa en marxa a partir d'aquest dijous, (…)\nEtiquetes: Síndic de Greuges, Ateneu Municipal


Diari de recerca del projecte Impacte ambiental de la mineria al Perú del GRECDH — Centre de Cooperació per al Desenvolupament de la UPC — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nDiari de recerca del projecte Impacte ambiental de la mineria al Perú del GRECDH\nSou a: Inici / Noticies / Diari de recerca del projecte Impacte ambiental de la mineria al Perú del GRECDH\nDurant un mes es pot seguir on-line el diari de recerca del projecte, que duen a terme membres del Grup de Recerca en Cooperació i Desenvolupament Humà de la UPC\nRecerca en Acció és un portal de l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR), adscrita al Departament d'Innovació, Universitats i Empresa de la Generalitat de Catalunya.\nLa Cristina Yacoub, la Miriam Planas, la Núria Miralles i la Maria del Mar Garau formen aquest equip científic que està analitzant de quina forma la mineria afecta la qualitat de l’aigua en una zona peruana dels Andes. Aquest és el primer pas necessari per preveure en quina mesura poden quedar-ne afectats els ecosistemes i la qualitat de vida de les persones.\nEn aquest projecte, la investigadora Cristina Yacoub ens explica des del terreny quins treballs efectuen i a quines conclusions arriben. Alhora ens donarà a conèixer els paisatges físics i humans de la regió de Cajamarca, situada a la serra nord del Perú.\nAccedir al diari de recerca.


Moviment contrari - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl moviment contrari és el que es dóna entre les diferents veus o parts d'una composició polifònica i contrapuntística quan una d'aquestes veus fa un moviment en un sentit, ja sigui ascendent o descendent i l'altra o una de les altres fa un moviment en sentit oposat o contrari: Una veu fa un moviment ascendent mentre l'altra el fa descendent. És un recurso més important per aconseguir la independència melòdica de les diferents veus que componen un contrapunt.\nTot i que aquesta relació es pot aplicar a més de dues veus, normalment fa referència a les relacions existents entre dues veus, encara que puguin ser dins d'una composició que en té més. L'existència del moviment contrari no pressuposa que els intervals melòdics que fa una de les veus els hagi de fer mimèticament i simètricament l'altra.\nLes altres dues possibilitats de relació entre les diverses veus en el contrapunt són el moviment paral·lel i el moviment oblic.\n↑ «Moviment contrari». La Gran Enciclopèdia de la Música. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Moviment_contrari&oldid=19933394»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 maig 2018 a les 13:29.


PRETTY LITTLE LIARS PERFECCIONISTES REUNIÓ DE REPARTIMENT: FINAL DE LA SÈRIE - BLOC\nconsum d'alcohol per càpita per any\nquin és el vi més dolç per beure\nper què beuen negres els negres?\nPretty Little Liars: El repartiment dels perfeccionistes aborda alguns (molts) misteris no resolts del drama lliure\nEls espectadors es van deixar penjats de diversos penya-segats el 2019 quan es va acabar prematurament la Freeform Pretty Little Liars: The Perfectionists ‘Córrer després d’una temporada (podeu fer clic aquí per recuperar la finalització de la sèrie de facto), però gràcies a una reunió de repartiment que feia molt de temps, finalment tenim les respostes a algunes de les nostres preguntes candents.\nNou dels membres del repartiment del drama de curta durada: Sasha Pieterse (Alison DiLaurentis), Janel Parrish (Mona Vanderwaal), Sofia Carson (Ava Jalali), Hayley Erin (Taylor Hotchkiss), Sydney Park (Caitlin Park-Lewis), Eli Brown ( Dylan Walker), Chris Mason (Nolan Hotchkiss), Evan Bittencourt (Andrew Villareal) i Kelly Rutherford (Claire Hotchkiss) - es van reunir dissabte en directe Chat4Good panell per reflexionar sobre el seu temps rodant la retorçada spinoff.\nEl repartiment també es va associar Tren Somriure , una entitat benèfica internacional dedicada a tractar els llavis i els paladars esquerdats.\nSeguiu llegint per obtenir els menjars per emportar més Perfeccionistes reunió:\n* Els moments preferits del repartiment van incloure la gran actuació de violí d’Eli, la introducció dels estudiants en el pilot i el somriure descobriment del cos de Nolan (que aparentment era molt més divertit) darrere les escenes).\n* Rutherford, com la majoria dels espectadors, va admetre, no tenia ni idea del que passava tot el temps. Sóc l'assassí? No sóc jo l'assassí? Per la seva forma d’escriure, mai no se sap qui i qui i què, però va ser molt divertit.\n* Quan se'ls va preguntar per què creuen que el misteriós professor va dirigir els mentiders, els actors van dir que no tenien ni idea. Però tenen teories! Crec que va ser per venjar-se, va dir Parrish. Va afegir Pieterse: Potser algú va tenir mala sang amb tots nosaltres. O hi ha qui vol pensar que només era Mona? Quan es van pressionar per segona vegada per les seves teories, la majoria van estar d'acord que Nolan és probablement el professor.\n* Pieterse va descriure que Alison signava els seus papers de divorci com el punt d'inflexió més important per al seu personatge, admetent que la controvertida decisió continua sent un punt feble per a tots nosaltres. (Pel que val la pena, Erin ens va assegurar que Taylor hi participa!) Pieterse va afegir: 'Això era més aviat una comprovació de la realitat per a ella, que la seva vida era completament diferent. Va ser una molèstia que no aconseguíssim veure com evolucionava la història de [Emily i Alison], però va ser divertit interpretar a Alison sota una altra perspectiva.\n* Parlant d’Emison, Erin va admetre que estava molt nerviosa per com seria rebut el seu personatge, sobretot sabent la passió dels fans pel romanç anterior d’Alison. Em va sorprendre gratament que em rebessin de debò, va dir Erin. No em preocupava res!\n* Mason va provar originalment una audició per a Jeremy, que finalment va ser interpretat per Graeme Thomas King. Park i Carson també van fer una audició inicial per a les parts de l’altre; Carson va escoltar per primera vegada la peça mentre participava com a protagonista Famós enamorat , un altre drama de forma lliure de Marlene King-EP’d. I tornant a l'original PLL , Pieterse va afegir que originalment va fer una audició per a Hanna (Ashley Benson).\n* Quant a com els actors haurien volgut que acabessin les històries dels seus personatges, Bittencourt vol que Dylan i Andrew es traslladin a Seattle, on continuarien perseguint les seves passions individuals; Park també vol que Caitlin surti de la ciutat, possiblement seguint els passos de la seva mare i arribant a l’oficina oval; Rutherford espera que Claire i Taylor estiguessin treballant junts secretament durant tot el temps; Carson vol esbrinar que Nolan ha estat viu, igual que Mason, que vol que el seu personatge torni i demostri que realment estimava Ava.\n* D'alguna manera es van escapar de mi, va dir Parrish quan se li va preguntar què va passar amb Alex i Mary Drake. Si l’espectacle continués, m’hauria encantat que apareguessin tots dos a la meva porta. Afegit Pieterse, Potser la Maria era la professora.\nEls vostres pensaments sobre el Perfeccionistes ‘Retrobament? Deixeu-los anar en un comentari a continuació.


Un termini de 24 hores per abandonar el CIE de la Zona Franca\nUn resolució judicial obliga a partir del dilluns 4 de setembre al Centre d'Internament d'Estrangers (CIE) de la Zona Franca de Barcelona a comunicar als interns el dia i l'hora de la seva expulsió d'Espanya amb una antelació d'almenys 24 hores.\nUns 60 interns del CIE de la Zona Franca es declaren en vaga de fam\nEn una interlocutòria, el titular del Jutjat d'Instrucció 1 de Barcelona --amb competència de control del CIE-- ha acceptat aquesta petició de la Fundació Migrastudium, encara que el centre "estarà eximit" quan es prevegin comportaments violents o alteració de l'ordre en rebre l'intern la notícia de l'expulsió, i quan la tramitació no es pugui fer en el termini fixat.\nDe tota manera, de donar-se algun d'aquests supòsits, la direcció del CIE haurà de fer arribar al jutge de control una "comunicació motivada" --que podrà presentar després de la expulsión-- sobre la causa de l'incompliment del termini previst, segons recull la resolució judicial.\nTot i que la Fundació Migrastudium demanava obligar a comunicar la expulsions amb 12 hores d'antelació, el jutge ha decidit ampliar el termini a les 24 hores al considerar-lo "preferible", després d'un informe favorable de la Fiscalia.\nEs basa en que els jutges de control del CIE de Madrid van fixar inicialment un termini de 12 hores i que van sorgir dubtes sobre si estaven incloses hores nocturnes, el que els va obligar a dictar una interlocutòria complementari: "Per tal de salvar aquests problemes interpretatius és per el que s'estableix el termini de 24 hores naturals ", justifica el jutge de Barcelona.\nEn el seu informe, la Fiscalia es va posicionar a favor d'establir les 24 hores de marge perquè l'intern "pugui contactar amb les persones que consideri oportunes al país de destinació per facilitar la seva arribada i acomodament".\nRecorda el Ministeri Públic que l'expulsió d'un intern des d'Espanya al seu país d'origen és un fet transcendental en la vida de la persona: "L'expulsió i repatriació d'un estranger al seu país s'ha de realitzar en condicions que no comprometin la seva dignitat" .\nEn un comunicat aquest dijous, la Fundació Migrastudium ha valorat com una bona notícia que el jutge hagi acceptat la seva petició, però consideren que les condicions d'internament "estan encara lluny dels estàndards de respecte dels drets humans", i continuen defensant el tancament definitiu dels CIE.


Mezquita lliura els premis de la Federació d'Associacions d'Estudiants de Castelló - Diari Millars, informació local en valencià.\nMezquita lliura els premis de la Federació d’Associacions d’Estudiants de Castelló\nL’entitat del Raval Universitari du a terme activitats d’oci educatiu al llarg de l’any.\nEl regidor de Participació Ciutadana, Francesc Mezquita, ha participat a l’acte de Mostra de Tallers i Activitats del Curs 2020-2021, projecte de la Federació d’Associacions d’Estudiants (FADES). La Regidoria de Participació renovarà en breu el conveni de col·laboració amb l’entitat, el qual estableix una col·laboració entre l’associació i el consistori i es signa des de 2019.\nMezquita ha felicitat a les entitats premiades “per la seua tasca quant a la cohesió social, la igualtat d’oportunitats o dinamitzar la ciutat”. “Apostem fermament per la participació ciutadana ja que les associacions, com diu el nostre lema, són el cor de Castelló” ha afirmat Mezquita. L’edil ha valorat que “les associacions han esdevingut clau per a la reactivació econòmica i per a la reconstrucció dels nostres barris”. Mezquita ha recordat que “les entitats ciutadanes ens ajuden a mantenir una ciutat més justa, sostenible i diversa, ajuden a les persones majors i creen oportunitats laborals”.\nAixí doncs, l’acte ha començat amb una mostra dels tallers realitzats i un concurs dirigit a totes les persones adolescents participants de les activitats durant el curs. També s’ha presentat una memòria de l’entitat de l’any 2020 i, finalment, s’han lliurat els reconeixements a l’Associació Veïnal del Raval Universitari i a l’IES Bovalar per la seua implicació i col·laboració en la posada en marxa del projecte.\nL’equip organitzador de la Mostra de Tallers i Activitats del curs 2020-21 està composat de 12 persones adolescents, les quals han participat activament i de manera continuada en les dinàmiques del centre del Raval Universitari. Les participants, a més, han assumit responsabilitats respecte al funcionament del mateix.\nImpuls a la participació amb 80.000 euros\nLa Regidoria de Participació Ciutadana ha anunciat recentment un programa d’ajudes directes dotat amb 80.000 euros. Aquest paquet d’ajudes pot anar destinat a cobrir despeses fixes així com despeses en assessories i gestories financeres. L’àrea encapçalada per Francesc Mezquita també contempla ajudes per al finançament del lloguer i de material per tal de realitzar les activitats, connexió a Internet i despeses de telefonia o l’equipament informàtic i mobiliari. A més, inclouen ajudes per a les despeses destinades a la neteja i al compliment dels protocols sanitaris.\nPost més nousEspido Freire obri la V Fira Nacional de Novel·la Romàntica de Benicàssim\nPost més vellsPlatges, Turisme, Esports i Policia Local presenten el dispositiu de platges per a este estiu a Sagunt


El mascle del peix cardenal és un dels pares més compromesos en la cura de les seves cries d’entre els mascles de totes espècies que habiten a les aigües de L’Aquàrium de Barcelona. I és que en aquesta espècie és ell l’encarregat de protegir als seus alevins durant les primeres etapes de vida en un peculiar refugi, la seva boca.\nEl mascle de la parella manté a les seves cries a la cavitat bucal durant les primeres setmanes de vida fins que són suficientment madures per a enfrontar-se al món.\nDurant aquest període el pare no pot menjar, i ha d’obrir la boca de tant en tant per mantenir els ous nets i airejats.\n“Els peixos cardenals son un exemple poc usual de la cura de la descendència a càrrec dels mascles”, afirma Patrici Bultó, responsable de l’àrea tècnica de L’Aquàrium. “Però la protecció bucal té els seus riscos, ja que es calcula que el mascle del peix cardenal s’arriba a empassar fins un 30% dels ous que protegeix, revela Bultó.\nEl peix cardenal de Banggai habita les llacunes i els esculls exteriors al voltant de les 123 illes de què consta l’arxipèlag indonesi de Banggai, el que suposa un radi aproximat de 5.000 km2\nAquest petit peix, d’uns 9 cm de llarg, viu en grups de fins 60 individus i és de costums nocturns. De dia roman ocult en esquerdes i coves o entre algues, mentre que a la nit abandona els seus amagatalls per a alimentar-se.


El Grup Genting preveu invertir 105 milions d’euros en el casino | BonDia Diari digital d'Andorra.\nL’internacional Grup Genting, un dels licitadors al concurs per obtenir la llicència del casino, preveu una inversió inicial de 105 milions d’euros en el projecte. L’edifici que planteja construir al Clot d’Emprivat acollirà, en el cas que sigui la proposta elegida pel Govern, una combinació de botigues, restaurants i unes instal·lacions “d’última generació antiaging de la mà d’especialistes de renom mundial”, segons van informar des del grup. A més, també hi haurà un espai d’entreteniment amb programació d’esdeveniments musicals i culturals “de primer ordre” i un “mercat gastronòmic” en col·laboració amb restauradors locals.\nDes del grup, es va destacar que l’oferta de Genting va “més enllà d’un casino” i complementarà l’oferta existent al Principat. El president i cap d’operacions de Genting UK, Paul Willcock, va posar en relleu que el projecte Genting Grand Casino Andorra és “el més ambiciós, no únicament per la inversió milionària que suposaria, sinó perquè la nostra proposta vol potenciar i complementar l’oferta actual amb el desenvolupament d’un resort de lleure i entreteniment que ofereixi una experiència absolutament innovadora tant al turista com als andorrans i residents”. A més, els inversors van afirmar que és gràcies a l’àmplia experiència del grup en complexos turístics arreu del món que “Genting està idealment posicionat per assolir aquest repte històric per a Andorra”. El fet és que el Grup Genting, fundat el 1965, és un operador del joc, l’hostaleria i l’entreteniment a nivell mundial, amb presència a Nova York, Las Vegas, Miami, Bahames, Singapur, Hong Kong, Filipines, Malàisia i el Regne Unit, on treballa en complexos turístics i línies de creuers, inclosa la marca Resorts World.\nUn altre aspecte que subratllen són les aliances estratègiques amb Universal Studios, Twentieth Century Fox i Premium Outlets, però també amb les línies internacionals de creuers Dream Cruises, Star Cruises i Crystal Cruises, “els creuers de luxe més premiats del món”, apunten. Tot això són “avals i garanties en el lliurament, promoció i gestió” del nou casino d’Andorra. A més, assenyalen que, gràcies a la reputació del grup, Genting està en posició d’atraure clients d’alt poder adquisitiu “internacionals”, concretament asiàtics, un turista que, segons exposen, està molt interessat a descobrir el patrimoni històric d’Andorra. Per tot plegat, consideren que el casino que projecten no només beneficiarà l’economia local, sinó que també “aportarà valor a la posició d’Andorra com a destinació turística internacional de primer ordre”.\nEl consorci Genting SA, que s’ha presentat al concurs, està format per Genting com a accionista majoritari; el britànic David Gray, un veterà de la indústria del joc al Regne Unit; l’anglès Mark Vlassopulos, especialista mundial en oci i estil de vida; i l’andorrà Marc Giebels van Bekestein, reconegut home de negocis i financer amb dilatada experiència internacional, nexe d’unió en aquest projecte.


Les Festes del Tura arriben al seu equador :: Ajuntament d'Olot\nLa cursa d’orientació Orientura ha estat un dels principals actes de les Festes del Tura d’aquest matí que també han comptat amb l’espectacle de Xiula com a proposta musical del Parc Nou. L’actuació de Marc Parrot i el concert de blues de plaça de braus amb The Rusties Blues Band i A Contrablues han posat la música d’aquesta tarda.\nUn centenar de persones, principalment joves i famílies, han participat de l’Orientura aquest dilluns 6 de setembre al matí. La XII Cursa d’Orientació que organitza l’Agrupament Escolta i Guia Nostra Dona del Tura i Gastant Keks ha sortit del parc Simon i, des d’aquest punt, els participants han seguit un recorregut al voltant del volcà Montsacopa que també els ha portat per diversos indrets de la ciutat amb l’objectiu de trobar totes les fites.\nL’Orientura ha estat una de les activitats familiars d’aquest dimecres que, al migdia, ha programat l’actuació del grup Xiula. El Parc Nou ha estat l’escenari del concert d’un dels fenòmens del moment per a infants i les seves famílies per l’energia i el bon humor que transmeten.\nMarc Parrot ha estat l’encarregat d’obrir les activitats de tarda. A l’escenari del Parc Nou, el cantant ha ofert un concert íntim i especial per viatjar des de les textures electròniques fins a l'estil més acústic.\nA la mateixa hora que al parc Miquel Martí i Pol començava el torneig 3x3 per la igualtat (17 h), a la plaça de braus s’iniciava el concert de blues. The Rusties Blues Band ha pujat a l’escenari de la plaça de braus on ha presentat el seu treball més recent, tot i la pluja que ha començat a fer acte de presència aquesta tarda a Olot. El concert s’ha pogut celebrar amb normalitat i en aquests moments a la plaça de braus és el torn del grup A contrablues.\nEl tercer dia de Festes del Tura finalitzarà amb dos concerts més: el que Diluvi oferirà a partir de les 20.30 h al Parc Nou i el de Momi Maiga a les 22 h a la plaça de braus.\nLes Festes del Tura van començar dissabte 4 de setembre amb les tres sessions del ball de la faràndula i finalitzaran demà passat, dimecres 8 amb el ball de les espelmes i l’espectacle pirotècnic. Durant aquests 5 dies s’han programat fins a una cinquantena d’activitats arreu d’Olot entre espectacles, concerts i actes esportius.\n| Podeu consultar tota la informació i la programació diària al nou web de Festes del Tura que trobareu al portal de l’Ajuntament d’Olot: https://www.olot.cat/festes-del-tura.htm així com l’app de Festes.\n| Paral·lelament, podeu seguir les activitats a través dels perfils de Twitter, Facebook i Instagram de l’Ajuntament d’Olot i de Festes del Tura. Les etiquetes oficials de les Festes del Tura són: #FdT21 #FdT #FestesdelTura.


Espais – PMBellvitge\nPISCINA COBERTA 25 x 12,5 m\nLa piscina gran és climatitzada i fa 25 x 12,5 metres. Disposa de 6 carrils de 2 metres cadascun i una profunditat de 1,45 metres a tota la piscina.\nL’accés a la piscina està garantit per a persones amb mobilitat reduïda mitjançant una cadira amb elevador hidràulic. I té 2 accessos amb escales i un accés amb escalinata per facilitar l’accés a la gent gran.\nTot l’ espai disposa de llum natural amb finestrals, que permeten gaudir de la natació amb una il·luminació natural durant el dia.\nL’accés a aquest espai es realitza a través de dutxes que garanteixen el bon ús d’aquest espai en les condicions d’higiene\nPISCINA LÚDICA AMB SERVEIS TERAPÈUTICS I SPA\nLa piscina lúdica disposa de serveis terapèutics i spa integrat en el propi vas. El vas lúdic es composa dels següents elements a l’abast dels usuaris:\n1 projector en forma de coll de cigne per a la impulsió d’aigua a pressió.\nL’espai d’aigua i benestar és un espai ideal per a relaxar-se i cuidar el cos i la ment. Amb estances diferenciades:\nSauna professional amb capacitat per a 12 persones.\nHidromassatge-Spa amb canó coll de cigne i bancs de hidromassatge.\nLa sala de fitness del Poliesportiu Municipal Bellvitge és un espai únic amb ambients diferenciats per així poder assolir els teus objectius d’entrenament i pràctica esportiva.\nNoves màquines de fitness amb les últimes tendències, amb un disseny ergonòmic i atractiu, però sobretot amb grans prestacions per aconseguir un màxim rendiment i funcionalitat.\nLa sala compta amb un paviment específic per a l’activitat i maquinària existent. L’accés a la Sala de fitness es produeix a través d’un passadís ample i amb llum natural que permet l’estada prèvia als usuaris a la Sala de fitness i activitats dirigides.\nEl Poliesportiu Municipal Bellvitge compta amb 3 sales per a la realització d’activitats dirigides equipades amb material esportiu específic per a la correcta execució d’una gran varietat de sessions guiades pels millors tècnics esportius especialistes en les modalitats més actuals, com ara fitballs, gomes elàstiques, pilotes medicinals de diferent pes, barres llastrades, manuelles i molt més.\nEspai amb una gran capacitat, equipat amb tota la varietat d’elements i materials, megafonia de qualitat, aprofitament de la llum natural i un sistema de ventilació que proporcionarà un clima de confort per a gaudir de les millors activitats dirigides durant tot l’any.\nEspai equipat amb 25 bicicletes de ciclisme indoor de darrera generació que garantiran un entrenament cardiovascular segur i de qualitat. El tècnic s’ubica en una tarima elevada que proporcionarà un correcte seguiment de les seves indicacions des de qualsevol posició.\nEl clima d’aquesta sala està adequat a la capacitat i a les característiques que requeriran les sessions de ciclisme indoor, assegurant un ambient òptim.\nEl pavelló poliesportiu és un espai esportiu amb un grau d’ús rellevant en l’equipament.\nAl marge dels equipaments necessaris per a la pràctica esportiva reglada i no reglada, el poliesportiu compta amb una dotació de material esportiu ampli i necessari per aquesta, i control de marcador per actes esportius i no esportius, així com les corresponents xarxes de protecció final de pista.\nGaudeix de quatre pistes de pàdel amb paviment professional i vidres\nEl Poliesportiu Municipal Bellvitge compta amb zona de solàrium al voltant de la piscina coberta. Els abonats i usuaris puntuals de la piscina poden fer servir-la.\nBAR CAFETERIA – XIRINGUITO\nTeniu al vostre abast una cafeteria per prendre un bon cafè i la Cantina per un refresc o el que us vingui de gust.\nLes millors tardes al PMB!\nEl Poliesportiu Municipal Bellvitge compta amb una pista exterior per practicar futbol sala, bàsquet i voleibol. Es pot practicar esport escolar i federat. Comparteix espai amb la terrassa de la cafeteria, des d’allà es poden veure el partits.\nTotes Pavelló Xiringuito Solàrium Piscines Pàdel Fitness Ciclisme Activitats dirigides


Els Mossos d’Esquadra i la Policia Municipal de Girona realitzen nou operatiu al barri de la Font de la Pólvora de Girona – Guia de Roses\nHome TERRITORI SUCCESSOS Els Mossos d’Esquadra i la Policia Municipal de Girona realitzen nou operatiu al barri de la Font de la Pólvora de Girona\nEls agents detecten 29 defraudacions de fluid elèctric i també s’ha fet un detingut que tenia un requeriment judicial.\nAgents de la Policia de la Generalitat – Mossos d’Esquadra de la comissaria de Girona, juntament amb efectius de la Policia Municipal de Girona i agents de l’Àrea Regional de Recursos Operatius (ARRO), la Unitat Regional de Medi Ambient (URMA) i la Unitat Regional de Policia Administrativa (URPA) de la Regió Policial de Girona, han muntat avui dia 21 de febrer un nou dispositiu al barri de la Font de la Pólvora de Girona.\nEls fets s’emmarquen dins dels dispositius que els efectius policials i els tècnics de Fecsa-Endesa realitzen periòdicament per tal de detectar defraudacions de fluid elèctric i altres il·lícits.\nEn aquesta ocasió s’han fet inspeccions als carrers Roure, Castanyer i Pruner i s’han trobat 29 defraudacions de fluid elèctric. A més, s’ha detectat que en algunes porteries la llum comunitària provenia de l’enllumenat públic del carrer.\nEls agents també han trobat 4 gossos lligats en arbres, en males condicions, i un corral amb gallines i una cabra, fet que ha provocat que s’aixequessin actes i s’obrissin diligències pel fet.\nPer la seva part els efectius de Policia Administrativa i els de Proximitat han aixecat 6 actes fruit de inspeccions en quatre comerços del barri.\nEn el marc del dispositiu s’ha detingut un home de 63 anys, al qual li constava una ordre de recerca i detenció emesa per un jutjat de Girona.\nEls efectius de la Policia Municipal de Girona han localitzat un quad sense matrícula el qual ha estat retirat per tal de localitzar el seu legítim propietari.\ntags: Alt Empordà ARRO barri de la Font de la Pólvora barri de la Font de la Pólvora de Girona Catalunya Costa Brava defraudacions de fluid elèctric Empordà Fecsa-Endesa GIRONA in costa brava mossos Mossos d’Esquadra Policia Municipal de Girona URMA URPA\nprevious La Policia Municipal de Girona deté una persona per un delicte contra la salut pública\nnext La Policia Municipal deté un home com a presumpte autor de tres fets delictius


La Seu reparteix mascaretes entre la gent gran | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEls més grans de 65 anys reben una mascareta per persona amb instruccions de neteja.\nDv., 27/03/2020 - 12:50\nLa Seu reparteix mascaretes entre la gent gran\nL'Ajuntament de la Seu d'Urgell ha iniciat la distribució de mascaretes entre la població més gran de 65 anys. El repartiment s'està realitzant a través de les farmàcies de la ciutat, on lliuren una mascareta per persona que superi aquesta edat; per rebre-la i controlar la possible picaresca, no obstant, recullen el número de DNI.\nLes mascaretes que es distribueixen formen part de les confeccionades per la xarxa alturgellenca de voluntaris, amb la col·laboració de l'empresa d'inserció NouGrapats, que se n'encarrega de la neteja i desinfecció dels articles. Amb tot, amb cada peça el ciutadà rep detallades instruccions per a l'ús i la neteja d'aquest element de protecció. Recorden que no estan homologades i, per tant, s'han de rentar curosament, amb aigua i sabó en aigua calenta, en la que s'ha d'afegir també unes gotes de lleixiu; a continuació cal submergir-les en aigua a punt d'ebullició i posteriorment, planxar-les. Això cada cop que se'n faci ús.\nD'altra banda, l'ajuntament ha tancat tots els brolladors de les fonts públiques de la ciutat per evitar la propagació dels virus. Aquesta mesura s’alinea amb la recomanació feta per la Secretaria de Salut Pública del Departament de Salut de la Generalitat, que assegura que “atès que aquestes instal·lacions, on hi pot haver més contacte amb les mans o la boca, es recomana indicar que no s’utilitzin mentre duri aquesta crisi sanitària o, en els casos que sigui possible, deixar-les sense funcionament i adoptar mesures per evitar-hi l’accés”. El tancament és indefinit fins que finalitzi l'estat d'alarma.\nLa Seu d'Urgell celebra Sant Antoni\nLa Seu, amb un 25% de taxa de tests positius, es prepara per a la cavalcada\nNo global de l’oposició als comptes de la Seu per “manca de confiança”


Gandia amplia els centres on es podrà consultar el cens electoral\nELPERIODIC.COM - 05/05/2016 | Fotógrafo: Àlex Oltra\nLa consulta es podrà realitzar a les oficines del padró municipal, els centres socials de Corea, Grau, Raval, El·líptica, Benipeixcar i Beniopa i al web municipal\nEl Regidor Delegat d'Administració, Modernització i Govern obert, Jose Manuel Prieto, ha comparegut aquest matí davant els mitjans de comunicació per informar del dispositiu informatiu que l'Ajuntament de Gandia posarà en marxa de cara a la celebració de les pròximes eleccions generals.\nDes del 9 al 16 de maig, els llistats del cens, estaran a l'abast de tots els ciutadans perquè es puga consultar, reclamar o modificar, en cas d'error o omissió en el contingut de les dades personals dels ciutadans. En aquesta ocasió, la consulta es podrà realitzar a les oficines del padró recentment traslladades al carrer Carmelites nº2, a través del web http://cens.gandia.org o utilitzant un codi QR. Com a novetat, s'han ampliat els centres on els ciutadans podran comprovar les seues dades, ja que s'han habilitat espais per a aquesta finalitat en els centres socials de Corea, Grau, Raval, El·líptica, Benipeixcar i Beniopa.\nJose Manuel Prieto ha informat que "les oficines del padró obriran ininterrompudament, inclosos dissabtes i diumenges en horari de 08.00 a 20.00 hores entre els dies 9 i 16 de maig. Allà s'informarà els ciutadans si figuren o no, com solucionar els possibles problemes en les dades i en quin col·legi electoral i en quina taula hauran d'exercir el seu dret al vot".\nIgual que va passar en els passats comicis, seran 41 els col·legis electorals i 73 les taules.


Inquieta - blogs.flog.cat\nAquesta nit ha tornat aquella sensació que tinc cada vegada que m'haig d'enfrontar amb una visita mèdica.\nPerò no tenia per què posar-me nerviosa, el meu metge de Capçalera és genial! És molt proper i un gran aliat.\nSap guardar secrets inconfessables....\nMalgrat tot, tenia un nus als nervis en algun lloc de la ment.\nLa visita ha anat super bé. Fenomenal. Ara resulta que tinc una seqüela/efecte secundari no indicat del mata-rates que prenc com a anticonvulsiu. (De petita, havia tingut penellons als dits del peu esquerre; amb la merda de medicació, sento molt més el fred -qualsevol- i els dits que els toca el rebre, són els que ja van ser sensibles al fred).\nM'ha receptat un medicament homeopàtic -ell a part de ser metge de medicina "oficial" també està capacitat per exercir com a Homeòpata-: Una mena de granulat, tres granets al matí i al vespre, durant 3 dies. N'hi ha tants de grànuls que em pot durar molts hiverns, sempre i quan prengui el mata-rates. (M'ha suggerit que li posi sobre la taula, al meu neuròleg, que si ell considera que NO tinc epilèpsia que em doni una pauta per poder deixar el medicament!)\nNo sabia com dir-li que no tenia gens de ganes de veure aquell soca, pel març. Que no sabria què contestar-li si em preguntés com m'anava la "depressió" o el "trastorn d'ansietat". Normalment no escolta el que tu li expliques. Va a la seva i prou. Cal recordar i a més m'ho ha confirmat, que el Trastorn d'Ansietat és un símptoma de la Síndrome de rebot, allò que passa quan suspens bruscament un medicament... Cosa, que aquell soca que mai no ha escrit un libre sobre la seva especialitat, encara és hora que em digui les coses pel seu nom. No sap el que tinc i, a sobre, diagnostica coses per altres sense tenir en compte el per què inicial. Això sí, amb el mata-rates som "cul i merda"!\nFins el 2 de març, tindré un neguit persistent que em treurà la son a la nit.\nComentaris (2)03-02-2011 20:36:05ANECDOTARI\ngripaublau , 03-02-2011 21:36:33\nOstres, encara queda un mes. Intenta distreure't força, t'anirà bé.\nserra_catalana73 , 04-02-2011 18:26:16\nAquest nou medicament, els grans semblen confits, boletes de menta...


Giacomo dalla Torre del Tempio di Sanguinetto - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n2 maig 2018 -\n9 de desembre de 1944 (73 anys)\nHistoriador de l'art, filòsof i professor d'universitat\nFra Giacomo Dalla Torre del Tempio di Sanguinetto (Roma, 9 de desembre de 1944) és un comendador i superior religiós dels cavalls de l'Orde de Malta. Fou elegit per a tal ofici el 2004, després d'haver estat vint anys a l'orde com a cavaller. Abans havia estat, des del 1994 fins al 1999, gran prior de Llombardia i Venècia. Frare del 1999 al 2004 va formar part del Consell Sobirà, òrgan que assisteix el Gran Mestre en les funcions de govern. Des del 24 de gener de 2009 és el prior de Roma.\nGiacomo Dalla Torre del Tempio di Sanguinetto descendeix d'una antiga família comtal de Treviso per passar a Roma, amb el lligam de la Santa Seu. El seu avi fou director de L'Osservatore Romano, mentre el seu germà Giuseppe és l'actual president del Tribunal de l'Estat de la Ciutat del Vaticà.\nEs va llicenciar en lletres i es va especialitzar en arqueologia cristiana i història de l'art a la Universitat La Sapienza de Roma. Es va incorporar a la Pontificia Universitat Urbaniana, a la qual va ensenyar grec clàssic.\nEl 7 de febrer de 2008, com a conseqüència de la mort de fra Andrew Bertie, Gran Mestre de l'Orde des de 1998, va assumir les funcions de lloctinent de forma interina amb la tasca de portar l'Orde a l'elecció d'un nou Mestre. Aquest càrrec el va deixar l'11 de març quan es va elegir Matthew Festing, com a nou Gran Mestre.\nAndrew Bertie Grans Mestres de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Giacomo_dalla_Torre_del_Tempio_di_Sanguinetto&oldid=17725586»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 nov 2016 a les 00:16.


L’Ajuntament de la Font de la Figuera reparteix 7.460 euros en ajudes de material i transport escolar | L'Informador\nL’Ajuntament de la Font de la Figuera reparteix 7.460 euros en ajudes de material i transport escolar\nPublicat a 13 de gener de 2021 el 19:16. Escrit per Pablo Orts\nEn total s’han beneficiat 73 famílies del municipi\nL’Ajuntament de la Font de la Figuera ha repartit un total de 7.460 euros en ajudes de material i transport escolar, beneficiant a 73 famílies del municipi. Estes ajudes corresponen al curs 2019-2020 i estan contemplades dins del pressupost municipal d’este exercici. L’objectiu és dotar a l’alumnat d’una subvenció econòmica que cobrisca les despeses en material escolar i el trajecte fins als centres educatius pertanyents a cada disciplina educativa.\nQuant a la subvenció de material escolar, s’han concedit deu ajudes de 50 euros per a famílies amb xiquets i xiquetes d’Educació Infantil. A més, hi ha vint-i-sis famílies beneficiàries de Primària, que han rebut 30 euros cadascuna. Per últim, s’han repartit 70 euros a setze famílies amb estudiants en l’ESO. En total, s’han adjudicat 2.400 euros.\nPel que fa a les ajudes de transport escolar, s’han concedit tres tipus diferents, depenent del trajecte, amb un import total de 5.060 euros. Així, s’han beneficiat huit persones que fan un tram inferior a 30 km amb 175 euros cadascuna. Altres dos, han rebut 180 euros tenint en compte que el seu desplaçament és de 31 a 50 km i onze persones més, que fan desplaçaments de més de 50 km, han rebut una quantitat de 300 euros.\nEl consistori fontíconsidera “imprescindible” aquest suport al col·lectiu estudiantil per a garantir les condicions d’accés a les aules.


Comunicat entitats empresarials de les comarques de l’Alt Penedès, Baix Penedès i Garraf sobre les restriccions per la Covid. EIX\nFa poc més d’un mes coneixíem tot un seguit de mesures restrictives, que s’aplicarien a Catalunya a partir del dia 16 d’octubre per fer front a la nova onada de Covid-19, mesures que valorem absolutament desproporcionades.\nPosteriorment s’han complementat les mesures inicials amb el “toc de queda” i els tancaments perimetrals, però s’han mantingut les restriccions i NO s’ha implementat cap pla d’ajudes realista pels sectors afectats.\nAquesta setmana s’ha iniciat el debat sobre la desescalada de les mesures restrictives, malauradament un cop més de manera descoordinada, sense escoltar als sectors afectats i sense concretar ajudes.\nPer tot això les entitats sotasignants, representatives del teixit empresarial de l’Alt Penedès, Baix Penedès i Garraf, comarques greument afectades per la crisi sanitària, demanem al Govern de la Generalitat:\nPrimer: Que s’acceleri el procés de desescalada, amb criteris selectius pel que fa a activitats i territoris, sense aplicar mesures generals sobredimensionades.\nSegon: Que es posin en marxa de manera urgent plans d’ajuda suficientment dotats pels sectors afectats.


Fibra óptica en Beniparrell • AirConect\nConnecta’t a Internet en Beniparrell amb AirConect\nA Beniparrell pots gaudir de connexió de fibra òptica, possiblement amb la millor oferta en fibra òptica, telefonia mòbil i telefonia fixa del mercat.\nAirConect en Beniparrell\nNo perdes més temps i navega ja a la màxima velocitat en Beniparrell amb la possibilitat de triar amb nosaltres el compromís de permanència i el preu. Segons el temps que desitges estar amb nosaltres, premiem la teua fidelitat rebaixant la teua quota.\nServeis de telecomunicacions en Beniparrell\nLa millor xarxa de fibra òptica, amb les millors ofertes en Beniparrell.\nT’informem de totes les ofertes d’AirConect en Beniparrell\nDisposem de les millors ofertes de fibra òptica, ofertes en telefonia mòbil i telefonia fixa en Beniparrell.


Xantal Llavina / Articles postejats perXantal (Page 58)\n11 setembre, 2016 A autentics, televisio Per Xantal\nJaume SanLlorente – Autèntics.cat\nJaume SanLlorente, escriptor i periodista. Fundador de l'ONG Somriures de Bombai. Des de fa més de 10 anys ajuden ja a 8.000 persones a l'Índia. Amb ell parlarem del Poder del somriure. VÍDEO...\n4 setembre, 2016 A autentics, televisio Per Xantal\nMarc Vidal – Autèntics.cat\nMarc Vidal és inversor tecnològic, analista de Nova Economia, escriptor i un sol·licitat conferenciant internacional. Parlarem del futur tecnològic i de la seva conferència: Fracassar innovant o innovar fracassant. VÍDEO...\n28 agost, 2016 A autentics, televisio Per Xantal\nSor Lucía Caram – Autèntics.cat\nMonja dominica contemplativa, locutora, cuinera, religiosa, autora i activista social argentina. Amb ella parlem de la pobresa i la corrupció i sobretot de la seva Conferència: Maldita Crisi, Beneïda Oportunitat. VÍDEO...\n21 agost, 2016 A autentics, televisio Per Xantal\nRafael Santandreu – Autèntics.cat\nPsicòleg. Teoria Cognitiva. Llibres com L'art de No amargar-se la vida, s'ha convertit en un èxit de milions de vendes en molts països o Les ulleres de la felicitat, la seva obra més completa. Analitzem les pors i les actituds del individu. VÍDEO...\n14 agost, 2016 A autentics, televisio Per Xantal\nLluís Soldevila – Autèntics.cat\nLluís Soldevila, formador i assessor en actituds d'alt rendiment i professor d'ESADE. Els seus llibres: “El Éxito se escribe con A” y “Morder el Hielo”. Conversem sobre les actituds d'Alt Rendiment personals i empresarials. VÍDEO...


El seu neguit i pensament d'inventor el van portar a crear mecanismes per a la maquinària tèxtil\nPujol, en una imatge del 2006 arxiu/salvador redó\nManel Pujol Roca, fundador de l'empresa Pujol Muntalà, va morir ahir al matí als 91 anys. Nascut el 17 de juliol del 1924, estava casat amb Maria Giménez i era pare de dos fills, Òscar i Rosaura. El funeral tindrà lloc demà dijous, a les 4 de la tarda, a la Sala Montserrat de la Funerària Fontanova.\nA part de crear Pujol Muntalà, Pujol va participar en diferents iniciatives i era dels socis fundadors del Banc Mercantil de Manresa i de la Mútua Manresana. A més, al llarg de la seva trajectòria, va rebre diferents premis. Un dels últims va ser una placa de reconeixement i una carta dels treballadors de l'empresa, que va rebre molt emocionat.\nPujol es va iniciar laboralment com a aprenent amb només 9 anys. Va començar la seva trajectòria empresarial amb el seu germà Ramon, i, anys més tard, va continuar ell sol davant del negoci. El 1965 va crear l'empresa Pujol Muntalà, a la qual, després, el seu fill Òscar es va incorporar.\nEl seu neguit i pensament d'inventor el van portar a crear mecanismes per a la maquinària tèxtil, i anys més tard va utilitzar i desenvolupar mecanismes per a maquinària industrial, de manera que va portar el cognom Pujol, a través de la marca, arreu del món. Avui, l'empresa manté la marca Pujol, tot i que la societat opera amb un altre nom i una altra propietat.\nManel Pujol Roca\nSala Montserrat de la Funerària Fontanova


La Fundació Molí d’en Puigvert posa en marxa una nova botiga Fora de Sèrie a Palafolls - Ràdio Palafolls\nInici » La Fundació Molí d’en Puigvert posa en marxa una nova botiga Fora de Sèrie a Palafolls\nMarc Ferri , març 13, 2020\t / 945 0\nLa fundació ha traslladat l’establiment que fins ara estava situat a la plaça Feixetes dels León, i l’ha ubicat al carrer Ramon Turró.\nLa decisió de fer aquest trasllat, segons ha explicat el gerent de la Fundació Privada el Molí d’en Puigvert, Miquel Àngel Ruiz, és situar la botiga en un lloc més cèntric, accessible i visible pels clients.\nA la nova botiga de Fora de Sèrie es mantindrà l’oferta de productes que fins ara s’hi oferien, com la de roba de temporada, les col·leccions, la bitjuteria o les caixes de Cosir i Estrenar, també s’ha inclòs més varietat de marques i de roba fora de temporada.\nLa botiga, que ahir ja va obrir al públic, amplia la plantilla de treballadors, la majoria dels quals persones amb trastorns de salut mental i que es troben en procés d’inserció.\nDavant de les afectacions pel coronavirus, totes les botigues del Fora de Sèrie de Palafolls –Massimo Dutti, Bershka, Oysho, Yerse, Condor i la mateixa Fora de Sèrie- romandran tancades des d’avui i fins a nou avís.\nMarc Ferri, novembre 21, 2014\nLa Mostra Gastronòmica de PLF arriba encara amb entrades a la venda\nLa Protectora d’Animals demana col·laboració per demà dissabte per reparar els danys a les instal·lacions


TRIBUNA DEL BERGUEDÀ: SANT ISCLE I SANTA VICTÒRIA DE BÉIXEC. BAIXA CERDANYA\nBaixaven de tornada d’una bona caminada a Prats de Cadí, l'Àngels, la Rosa i el Miquel quant en la carretera que condueix d’Estana a Martinet en un revolt vam veure a mà dreta un rètol amb el nom de Béixec. Curiosos i volent visitar tot el possible dins el territori català vam decidir fer-hi una visita.\nPer una carretera mig asfaltada i després d’un curt recorregut entrarem a la plaça de l’entrada del petit poble. Béixec es troba a 1.323 m. d’alçària als peus del Montsec de Bèixec i vora la riba del Torrent de Bèixec. Només una vintena de cases mal contades, algunes en runes, i moltes d’elles de segona residència.\nLa parròquia de Béixec és esmentada en l’AC de la Seu d’Urgell juntament amb Montellà (Monteliano sive Bexabe). Aquest document del s. IX sembla reflectir en realitat l’estat de la diòcesi al final del s. X.\nEs tractava d’una de les parròquies amb una renda força baixa comparada amb la majoria de la Cerdanya En les visites de 1312-14 se li calculaven unes rendes de 15 lliures. Fou senyoria de la comunitat de preveres de Puigcerdà. En l’a. 1359 el poble tenis tres focs reials.\nLa fàbrica del mur de 8 m. de llarg que resta de la església és de pedra calcaria grisa i pedra sorrenca vermella, barrejades de formes allargades amb poques excepcions, sensiblement escairada i només una mica retocada. Aquest mur de la part septentrional de la nau té una arcada buidada en el mateix mur amb dovelles de pedra tosca que devia contenir un altar.\nL’aparell és curiós i únic a Cerdanya. Una o dues filades alternen amb altres i recorden les verdugades d’obra cuita. Algunes pedres són falcades amb teulissos i trossos de rajola. L’interior era arrebossat amb una gruixuda capa d’argamassa. Sembla per les seves característiques una edificació del s. XII.\nDe l’església parroquial de Sant Iscle i Santa Victòria no en queden més que les ruïnes, estat en què va quedar des de la darrera Guerra Civil. Els veïns de Béixec en un esforç col•lectiu han netejat de runa l’església situada a la part alta del poble i ha dignificat l’edifici i l’entorn.\nSants Iscle i Victòria, sembla ser eren germans que vivien en la ciutat andalusa de Còrdova i que van ser, segons la tradició, martiritzats el 17 de novembre de l’any 313. Sant Iscle va ser degollat prop del riu Guadalquivir mentre que Victòria va ser assagetada a l’amfiteatre romà de la ciutat\nLa devoció catalana als germans cordovesos sembla que prové de l’època visigòtica. Fent un repàs a la seva advocació en les esglésies catalanes, només les més antigues es troben a l’anomenada Catalunya Vella on haurien perdurat dels temps anteriors a l’ocupació sarraïna.\nLa Gran Enciclopèdia Catalana diu que unes relíquies d’aquests sants haurien anat a Breda des de Sant Iscle de Vidreres “on devien haver estat dutes pels vescomtes de Girona el 1010. Efectivament, l’expedició de Ramon Borrell III i d’Ermengol d’Urgell, en companyia dels bisbes de Barcelona Girona i Vic, va arribar-se a Còrdova per ajudar Muhammad II contra els berbers de Sulayman. En el curs de l’expedició, pel juny de 1010, la capital del Califat va ésser saquejada per un contingent d’uns nou mil catalans.\nTot i això, sembla que la devoció era ben arrelada a Catalunya quan les relíquies van ser dutes des d’Andalusia; és més, hi ha la possibilitat que la localització d’aquestes a Còrdova i posterior trasllat respongués a una acció premeditada si, com diuen les cròniques de l’expedició, tres bisbes acompanyaven l’exercit.\nEl folklorista Joan Amades apunta que aquests Sants, com s’ha fet anteriorment, “havien estat molt venerats i llurs imatges havien abundat molt, i esmenta que eren invocats, especialment, per guarir el mal de pits i per afavorir la lactació dels infants. I pel fet que la seva festa s’escau el 17 de novembre, quan l’hivern és ben proper, hi ha la dita “per sant Iscle, lo fred xiscle”