Orpesa acomiada els actes en honor a la seua patrona amb l'espectacle de Nit Paciència 'Resiliència'\nOrpesa acomiada els actes en honor a la seua patrona amb l’espectacle de Nit Paciència ‘Resiliència’\nEl municipi finalitza esta edició de festejos amb un gran èxit a causa de l'estricte protocol de seguretat que s'ha dut a terme en cadascun dels esdeveniments.\nEl municipi d’Orpesa ha acomiadat este dilluns, 12 octubre, els actes dedicats a la seua patrona, la Verge de la Paciència. Uns festejos que enguany han tingut un caràcter del tot atípic a causa de la pandèmia provocada per la Covid-19 i que, com no podia ser d’una altra forma, han comptat amb un estricte protocol de mesures de seguretat amb les quals s’ha garantit la salut de veïns i visitants.\nAixí ho ha confirmat l’alcaldessa, María Jiménez, qui ha recalcat la ferma aposta del consistori per la cultura i les tradicions locals: “Sabem que esta edició de festejos patronals ha tingut un caràcter molt diferent del passat any; no obstant això, i gràcies a les mesures de seguretat adoptades i als aforaments limitats en cadascun dels esdeveniments celebrats, hem aconseguit poder dur a terme alguns dels actes previstos i adaptat uns altres a la nova normalitat”.\nPer part seua, la regidora de Festes, Jennifer Casañ, ha destacat “el gran èxit d’esta edició, malgrat celebrar-la en les circumstàncies en les quals ens trobem”, així com “l’absència d’incidències”. “El públic ha gaudit d’un variat cartell amb tardeos, concerts, balls, musicals infantils i esdeveniments tan tradicionals com l’ofrena, que enguany es va realitzar a l’església de Sant Jaume, o el septenari”, afig la regidora, qui espera que “el pròxim 2021 puguem celebrar les nostres festes com ho féiem anys anteriors, si la situació ens ho permet”.\nAmb tot, els veïns i veïnes van acomiadar este dilluns les festes en honor a la Verge de la Paciència amb la II Nit de Paciència titulada ‘Resiliència’, un espectacle multidisciplinari de la Fam Teatre en la qual els jocs de llums, acolorides projeccions, l’art escènic i un piromusical de la pirotècnia Peñarroja van servir per a recordar la història d’Orpesa i tancar esta edició en gran.


Serveis | Instal·lacions Germans Asperó\nEts CONSTRUCTOR, EMPRESARI, TENS VARIS HABITATGES, HOTELS, FÀBRIQUES, O ETS UN PARTICULAR? ELS NOSTRES SERVEIS ESTAN ADAPTATS A LA TEVA MIDA\nA Germans Asperó t’oferim un servei integral de llum i electricitat: des de la instal·lació completa de l’electricitat i la llum de noves construccions o reformes, fins a la reparació d’avaries de maquinària elèctrica. També pots comptar amb nosaltres per a la instal·lació de cablejat de fibra (xarxa d’internet) i instal·lació d’altres tipus de llums, com fluorescents i leds.\nCompta amb nosaltres per a la reparació i avaries d’aixetes, vàters, fuites d’aigua, i banys i cuines en general. També instal·lem termos elèctrics, descalcificadors, inhibidors de calç. Si vols reformar el teu bany, consulta el nostre catàleg de productes!\nAmb Germans Asperó tingues la tranquil·litat de tenir sempre la caldera a punt, tant de gas com de gasoil. Te l’instal·larem, i vindrem a fer-te les revisions necessàries perquè gaudeixis del confort a casa teva durant tot l’hivern. També estem certificats per fer la revisió de calderes de gas butà. A més a més, instal·lem i reparem termos de gas i elèctrics, plaques de cocció i cuines completes, i reparació i neteja de xemeneies i llars de foc.\nUna de les nostres especialitats principals, és la seguretat. Des de la nostra empresa 8&8, fem instal·lacions de càmeres de vigilància, caixes fortes i alarmes de seguretat. 110 seus a tot Espanya ens avalen, a més de la confiança que ens fan més de 50 benzineres de tot l’estat. Treballem tant per particulars com per empreses. Necessites una alarma? Et garantim que en 4 dies la tens instal·lada i en funcionament. Així de fàcil!\nEt mereixes gaudir del màxim confort a la teva llar. Així que pots comptar amb nosaltres a l’estiu per instal·lar aires condicionats de les millors marques, que alhora actuaran de bomba de calor a l’hivern. Per al fred també t’oferim radiadors (elèctrics i de gas) terres radiants i estufes. També te’ls venim a reparar!\nSaps que també ens dediquem a instal·lar i graduar antenes de televisió? Si no t’arriba bé el senyal, et podem instal·lar un repetidor, o solucionar-te una avaria telefònica de manera eficaç i amb el mínim temps possible.\nNo hi ha res més molest que tenir un electrodomèstic que perd aigua o té una avaria. Truca’ns de seguida i vindrem a reparar a casa teva tot tipus de petits electrodomèstics, com televisions, assecadors, forns… Si te’n compres un de nou, també et farem la instal·lació, i , si ho vols, et proposarem els nostres millors productes de catàleg, sempre amb les millors marques, des de neveres a televisions, rentaplats, i tot el que puguis necessitar.


S’obre la votació de la Filadora, el fons social d’excedents salarials de Barcelona En Comú | Barcelona En Comú\nS’obre la votació de la Filadora, el fons social d’excedents salarials de Barcelona En Comú\nLa primera convocatòria de la Filadora, el programa per finançar projectes socials que es nodreix d’excedents de sou de càrrecs electes a l'Ajuntament, ha estat un èxit de participació. S’han rebut 262 propostes d’entitats, cooperatives i plataformes a les dues modalitats obertes: 125 projectes d'accions de ciutat i 137 d'accions de barris. Des de Barcelona En Comú volem enfortir el teixit social de Barcelona, donant suport a iniciatives de lluita i construcció d’un model de ciutat més just, equitatiu i solidari, i retornar els diners públics per posar-los a l’abast del comú.\nAvui s’han donat a conèixer els 12 projectes preseleccionats de la modalitat “Accions de ciutat” (4 per cadascuna de les 3 línies prioritàries) i els 57 de la modalitat “Accions de barri” (6 per cada districte).\nDes d’avui i fins al 7 de maig, les persones que formen part del registre de Barcelona en Comú poden votar fins a 6 projectes de la modalitat “Accions de ciutat” (2 per cadascuna de les línies) i escollir 2 projectes del districte al qual pertanyen de la modalitat “Accions de barri”. El dimarts 9 de maig es publicarà al web de la Filadora el llistat de projectes guanyadors.\nLa preselecció dels projectes l’ha dut a terme un comitè avaluador format per 14 membres de l’organització i dues persones expertes externes: el reconegut activista social Martí Olivella i la Fina Lorente, directora del Campus del Mar en Universitat Pompeu Fabra.\nAquesta primera edició està dotada amb 216.000 € d’excedents de sou de càrrecs públics electes de Barcelona En Comú a l'Ajuntament dels anys 2015 i 2016, que es distribuiran en 6 propostes de ciutat i 20 accions als barris. Els projectes seleccionats podran aconseguir fins a 15.000 € de suport econòmic. Per fer efectiu el compromís amb la ciutadania d’acabar amb els privilegis polítics i posar la política al servei de la ciutadania, fixem el límit salarial de 2.200 € dels nostres regidors i dissenyem el mètode per retornar aquests diners públics, per posar-los en comú i compartir-los per impulsar projectes que milloren la qualitat de vida dels veïns i les veïnes de Barcelona.\nProjectes preseleccionats: https://filadora.barcelonaencomu.cat/ca/projectes-preseleccionats\nPlataforma de votació: https://participa.barcelonaencomu.cat/ca


La Comissió Europea manté la lliure circulació de persones - Reporter de la UE\nVegeu també IP / 13 / 1151). Amb més de 14 milions de ciutadans de la UE residents en un altre estat membre de manera estable, la lliure circulació (o la capacitat de viure, treballar i estudiar a qualsevol lloc de la Unió) és el dret de la UE més estimat pels europeus. La principal motivació dels ciutadans de la UE per fer ús de la lliure circulació és la relacionada amb el treball, seguida de motius familiars. De tots els ciutadans de la UE que resideixen en un altre país de la UE ("ciutadans mòbils de la UE") el 2012, més de tres quartes parts (78%) eren en edat de treballar (15-64 anys), en comparació amb el 66% dels nacionals. De mitjana, la taxa d’ocupació dels ciutadans mòbils de la UE (67.7%) va ser superior a la dels nacionals (64.6%).\nEls ciutadans mòbils de la UE que no treballen (és a dir, estudiants, jubilats, demandants d’ocupació i membres de la família inactius) representen només una quota limitada del nombre total de ciutadans mòbils de la UE. A més, el 64% d'ells havia treballat anteriorment al seu país de residència actual. El 79% viu en una llar amb almenys un membre ocupat. La taxa global d’inactivitat entre els ciutadans mòbils dins de la UE va disminuir entre el 2005 i el 2012 del 34.1% al 30.7%.\nLa lliure circulació de ciutadans, que està recollida als tractats de la UE, és un component integral del mercat únic i un element central del seu èxit: estimula el creixement econòmic permetent a les persones viatjar i comprar a través de les fronteres. Igualment, la lliure circulació de treballadors beneficia no només els treballadors implicats, sinó també les economies dels estats membres, cosa que permet una concordança eficient de les competències amb les vacants del mercat laboral de la UE. Tot i la crisi econòmica, avui a la UE queden sense cobrir prop de 2 milions de vacants.\nL' Comunicació sobre la lliure circulació adoptada el 25 de novembre de 2013 per la Comissió Europea subratlla la responsabilitat conjunta dels estats membres i de les institucions de la UE de defensar els drets dels ciutadans de la UE a viure i treballar en un altre país de la UE i descriu accions concretes per donar suport als esforços dels estats membres en fer-ho tot ajudant els membres per obtenir els beneficis positius que aporta. El document de política aclareix els drets dels ciutadans de la UE a la lliure circulació i accés a les prestacions socials i tracta les preocupacions plantejades per alguns estats membres en relació amb els reptes que la mobilitat pot representar per a les autoritats locals.\n1. Marc legal sobre la lliure circulació\nQuè és la lliure circulació dels treballadors?\ntreballadors de la UE s'han beneficiat de la llibertat de treballar en un altre Estat membre des dels 1960s: aquest dret està consagrat en els tractats de la UE ja en el llançament del projecte europeu en 1957. Això ara s'estableix a l'article de la 45 Tractat de Funcionament de la Unió Europea (TFUE). Això inclou el dret a no ser discriminat per raó de nacionalitat pel que fa a l'accés a l'ocupació, la remuneració i altres condicions de treball.\nReglament (UE) no 492 / 2011 detalla els drets dels treballadors a la lliure circulació i defineix àrees específiques on està prohibida la discriminació per raó de nacionalitat, en particular pel que fa a: accés a l’ocupació, condicions laborals, avantatges socials i fiscals, accés a la formació, afiliació a sindicats, habitatge i accés a educació per a nens.\nAbordar la discriminació contra els treballadors d'altres estats membres i sensibilitzar sobre el dret dels ciutadans de la UE a treballar en altres països de la UE són els principals objectius de la proposta de Directiva per facilitar la lliure circulació de treballadors presentada per la Comissió a finals del mes d'abril 2013 (vegeu IP / 13 / 372, MEMO / 13 / 384 SPEECH / 13 / 373) i que haurà de ser adoptada formalment pel Consell de Ministres de la UE i el Parlament Europeu en les properes setmanes.\nLa mobilitat laboral a la UE beneficia no només els treballadors implicats, sinó també les economies dels estats membres. Beneficia els països d’acollida perquè permet a les empreses cobrir vacants que d’altra manera no es cobririen, i així produir béns i proporcionar serveis que d’altra manera no podrien fer. I beneficia els països d’origen dels ciutadans perquè permet als treballadors que d’una altra manera serien menys capaços de trobar feina i, per tant, garantiran el suport econòmic a la seva família a casa i adquiriran habilitats i experiència que d’altra manera no els podrien trobar. Quan els treballadors mòbils tornen posteriorment al seu país d’origen es beneficien d’aquesta experiència.\nQuè és la lliure circulació dels ciutadans?\nFa 20 anys, amb el Tractat de Maastricht, el dret a la lliure circulació va ser reconegut per tots els ciutadans de la UE, independentment de si són econòmicament activa o no, com una de les llibertats fonamentals que els confereix la legislació de la UE (article 21 del Tractat de la funcionament de la Unió Europea). Es va al cor de la ciutadania de la Unió.\nLes normes i condicions específiques aplicables a la lliure circulació i la residència estan establertes en una directiva acordada pels estats membres a 2004 (Directiva 2004 / 38 / CE).\nLa llibertat de moviment és el dret més preuat de la ciutadania de la UE: per 56% dels ciutadans europeus, la lliure circulació és l'assoliment més positiu de la Unió Europea. De fet, cada vegada més europeus es beneficien d'aquest dret i viuen en un altre estat membre de: a finals de 2012, 14.1 milions de ciutadans estaven vivint en un estat membre diferent del seu per un any o més. En les enquestes de l'Eurobaròmetre, més de dos terços dels europeus considera que la lliure circulació de persones dins de la UE té beneficis econòmics per al seu país (67%).\nQui pot beneficiar-se de la lliure circulació?\nPrimers tres mesos: tots els ciutadans de la UE tenen dret a residir al territori d'un altre país de la UE durant un màxim de tres mesos sense cap condició ni formalitat.\nDesprés dels tres primers mesos: el dret dels ciutadans de la UE a residir en un altre país de la UE durant més de tres mesos està subjecte a determinades condicions, en funció del seu estat al país d'acollida:\nEls treballadors i els autònoms, i els seus familiars directes, tenen dret a residir sense cap condició.\nEls sol·licitants d’ocupació tenen el dret a residir sense cap condició durant un període de sis mesos i fins i tot més, si continuen buscant feina al país d’acollida de la UE i tenen “possibilitats reals” d’obtenir feina. Els sol·licitants d’ocupació poden exportar prestacions d’atur des del seu estat membre d’origen durant un mínim de tres mesos mentre busquen feina en un altre estat membre, si s’han registrat per primera vegada com a aturats al seu estat membre d’origen.\nEls estudiants i altres persones econòmicament inactives (per exemple, desocupats, jubilats, etc.) tenen dret a residir durant més de tres mesos si tenen per a ells i la seva família mitjans financers suficients per no convertir-se en una càrrega per als països de l'amfitrió de la UE. sistema d'assistència social i assegurança mèdica.\nDesprés de cinc anys: després de cinc anys de residència legal continuada, els ciutadans de la UE i els seus familiars d'obtenir el dret a residir de manera permanent al país amfitrió de la UE. Un cop adquirit, aquest dret ja no està subjecte a les condicions aplicables en els cinc anys anteriors.\n2. Assistència social i beneficis\nQui té dret a l'assistència social?\nL’assistència social és una “prestació de subsistència” i consisteix normalment en prestacions pagades per cobrir les despeses mínimes de vida o ajudes pagades per circumstàncies especials de la vida.\nEls ciutadans de la UE que resideixin legalment en un altre país de la UE han de ser tractats per igual amb els nacionals. Gràcies al principi d’igualtat de tracte, en general tenen dret a beneficis i avantatges socials i fiscals, inclosa l’assistència social, de la mateixa manera que els propis nacionals del país d’acollida.\nNo obstant això, la llei de la UE estableix salvaguardes que fa a l'accés a l'assistència social per als ciutadans de la UE mòbils econòmicament inactives, per protegir els Estats membres d'acollida de les càrregues econòmiques excessives.\nEls primers tres mesos: El país amfitrió de la UE no està obligat per la llei de la UE que concedeixi assistència social als ciutadans econòmicament no actives de la UE durant els tres primers mesos de residència.\nEntre tres mesos i cinc anys: els ciutadans econòmicament no actives de la UE estan en la pràctica poc probable que sigui elegible per rebre beneficis d'assistència social, ja que per adquirir el dret a residir haurien inicialment necessària per mostrar a les autoritats nacionals que tenien recursos suficients (veure més amunt).\nSi sol·liciten beneficis d'assistència social, per exemple, perquè la seva situació econòmica es deteriora posteriorment, la seva sol·licitud s'ha de valorar a la llum del seu dret a la igualtat de tracte. Però també aquí, la llei de la UE estableix salvaguardias:\nEn primer lloc, en casos específics, que sol·licita l'ajuda social pot donar lloc a un dubte raonable per part de les autoritats nacionals que la persona pot haver convertit en una càrrega excessiva per a l'assistència social.\nD'altra banda, l'Estat membre pot supeditar la concessió d'una assistència social o prestació no contributiva especial (és a dir, els beneficis que tenen elements de la seguretat social i l'assistència social, al mateix temps i estan coberts pel Reglament 883 / 2004) condicionada al fet que la reunió dels ciutadans de la requisits per a l'obtenció del dret legal de residència per un període de més de tres mesos. No obstant això, l'Estat membre no pot denegar la concessió d'aquests beneficis de forma automàtica als ciutadans no actius de la UE ni pot ser considerada automàticament com no posseir recursos suficients i per tant no tenen dret a residir-hi.\nLes autoritats nacionals han d'avaluar la situació individual, tenint en compte una sèrie de factors (quantitat, la durada, la naturalesa temporal de dificultat, abast general de la càrrega per al sistema nacional d'assistència).\nSi, sobre la base d'aquesta avaluació individual, les autoritats conclouen que les persones afectades s'han convertit en una càrrega excessiva, poden acabar el seu dret de residència.\nDesprés de cinc anys: els ciutadans de la UE que han adquirit el dret de residència permanent tenen dret a l'assistència social de la mateixa manera que els nacionals del país d'acollida de la UE. No hi ha excepcions estan permeses per la legislació comunitària.\nQui té dret a prestacions de seguretat social?\nEntre les prestacions típiques de la seguretat social s’inclouen les pensions de vellesa, les de supervivència, les de discapacitat, les de malaltia, les subvencions per naixement, les prestacions d’atur, les prestacions familiars o l’assistència sanitària.\nEls estats membres estableixen les seves pròpies normes de seguretat social d'acord amb les seves pròpies circumstàncies. La UE coordina les normes de seguretat social (Reglament (CE) no 883 / 2004 987/2009) Només en la mesura necessària per garantir que els ciutadans de la UE no perden els seus drets de seguretat social quan es desplacen dins de la UE.\nAixò vol dir que les lleis del país d’acollida determinen quines prestacions es preveuen, en quines condicions se’ls atorga (com ara tenir en compte el període de treball), per quant de temps i quant es paga. Per tant, el dret a la prestació varia segons els països de la UE.\nReglament 883 / 2004 / CE simplement assegura que els ciutadans de la UE que segueixen protegits per la cobertura de la seguretat social després que es mouen, en essència, en decidir quin dels estats membres rellevants és responsable de la cobertura de la seguretat social.\nEls treballadors –ocupats o autònoms– i els seus dependents estan coberts pel sistema de seguretat social del país d’acollida en les mateixes condicions que els propis nacionals, perquè contribueixen, com la resta de treballadors nacionals, a través de les seves contribucions i impostos als fons públics dels quals es financen les prestacions.\nPer als ciutadans de la UE que no estan treballant en l'Estat membre d'acollida, l'estat de la situació de l'ocupació no pot ser aplicat com, per definició, no hi ha cap país en què aquestes persones estan treballant. Sota la llei de la UE sobre la coordinació dels règims de seguretat social, l'Estat membre de residència es converteix en responsable de la cobertura de la seguretat social només una vegada que tals ciutadans passen a una estricta prova de residència habitual, el que demostra que tenen un vincle real amb l'Estat membre de què es tracti. Els criteris estrictes d'aquesta prova garanteixen que els ciutadans que no estan treballant només poden tenir accés a la seguretat social en un altre Estat membre, una vegada que realment han traslladat el seu centre d'interès a aquest estat (per exemple, la seva família està allà).\n3. Impacte dels ciutadans mòbils de la UE en els sistemes nacionals de seguretat social\nD'acord amb xifres comunicades pels Estats membres I a estudi publicat a l'octubre 2013 per la Comissió Europea a la majoria de països de la UE, els ciutadans de la UE d'altres estats membres utilitzen les prestacions assistencials de manera no més intensa que els nacionals del país d'acollida. Els ciutadans mòbils de la UE són més propensos a rebre prestacions relacionades amb l’habitatge i la família a la majoria de països estudiats.\nEn el cas específic de les prestacions en efectiu, com ara les pensions socials, els subsidis per discapacitat i els subsidis per a sol·licitants d’ocupació no contributius finançats per la fiscalitat general en lloc de les contribucions de la persona interessada (les anomenades prestacions en efectiu no contributives especials - SNCB), l’estudi mostra que els ciutadans mòbils de la UE econòmicament inactius representen una quota molt petita de beneficiaris i que l’impacte pressupostari d’aquestes reclamacions en els pressupostos nacionals de benestar és molt baix. Representen menys de l’1% de tots aquests beneficiaris (de nacionalitat comunitària) en sis països estudiats (Àustria, Bulgària, Estònia, Grècia, Malta i Portugal) i entre l’1% i el 5% en altres cinc països (Alemanya, Finlàndia, França, Països Baixos i Suècia).\nL'estudi també va trobar que:\nLa gran majoria dels ciutadans de la UE que es desplacen a un altre país de la UE fer-ho a treballar;\nles taxes d'activitat d'aquests ciutadans mòbils de la UE han augmentat durant els últims set anys;\nen els ciutadans mòbils mitjans de la UE tenen més probabilitats de tenir ocupació que els nacionals del país d'acollida (en part pel fet que més ciutadans de la UE que els nacionals entren en el grup d'edat 15-64);\nno actius ciutadans de la UE que representen una part molt petita de la població total de cada Estat membre i entre 0.7% i 1.0% de la població total de la UE;\nde mitjana, les despeses associades amb l'assistència sanitària als ciutadans mòbils no actius de la UE són molt petits en relació amb la mida de la despesa sanitària total (0.2% de mitjana) o la mida de l'economia dels països d'acollida (0.01% del PIB, de mitjana );\nels ciutadans mòbils de la UE representen una proporció molt petita de beneficiaris de prestacions especials no contributives, que són avantatges que combinen funcions de la seguretat social i l'assistència social alhora: menys de l'1% de tots els beneficiaris (que són ciutadans de la UE) a sis països (Àustria, Bulgària, Estònia, Grècia, Malta i Portugal); entre l'1% i el 5% en altres cinc països (Alemanya, Finlàndia, França, els Països Baixos i Suècia), i per sobre del 5% a Bèlgica i Irlanda (tot i que les xifres d'Irlanda són estimacions basades en reclamacions);\nno hi ha una relació estadística entre la generositat dels sistemes de benestar i dels fluxos d'entrada de ciutadans de la EU, i;\ncaracterístiques principals dels ciutadans de la UE que no en l'ocupació:\n64% d'ells han treballat prèviament al seu país de residència actual\n71% d'ells són jubilats, estudiants i sol·licitants d'ocupació. 79% d'ells viuen en una llar amb almenys un membre en l'ocupació.\nEls resultats de l'últim estudi complementen els d'altres estudis que demostren constantment que els treballadors d'altres estats membres contribueixen netament a les finances públiques del país d'acollida. Els treballadors de la UE d'altres estats membres solen pagar més en impostos i seguretat social als pressupostos del país d'acollida del que reben en prestacions, ja que solen ser més joves i més actius econòmicament que la pròpia força laboral dels països d'acollida. Aquests estudis inclouen el Perspectives de migració internacional de l'OCDE 2013, El Centre d'Investigació i Anàlisi de la migració en estudi Avaluació dels costos fiscals i els beneficis de la migració A8 al Regne Unit i la recent estudiar by Centre de Reforma Europea.\n4. Com tractar amb l'abús potencial?\nQuines eines hi són sota la legislació de la UE per ajudar els estats membres a evitar l'abús?\nlegislació de la UE inclou fortes mesures de seguretat per prevenir l'abús del dret a la lliure circulació.\nnormes de la UE sobre la lliure circulació dels ciutadans dels estats membres puguin adoptar mesures eficaces i necessàries per lluitar contra l'abús, com els matrimonis de conveniència, i el frau, com ara la falsificació de documents, o altres conductes o enganys exclusivament fetes per adquirir el dret a la lliure circulació artificials , per rebutjar o posar els drets conferits per Directiva 2004 / 38 (Article 35). Aquestes mesures han de ser proporcionades i estan subjectes a les garanties processals establertes en la Directiva.\nLes autoritats nacionals poden investigar casos individuals en què tenen una sospita fonamentada d’abús i, si arriben a la conclusió que hi ha un cas d’abús, poden retirar el dret de residència de la persona i expulsar-la del territori.\nA més, després d’avaluar totes les circumstàncies rellevants i en funció de la gravetat del delicte (per exemple, falsificació d’un document, matrimoni de conveniència amb implicació de delinqüència organitzada), les autoritats nacionals també poden concloure que la persona representa un autèntic, continu i suficient una greu amenaça per a l'ordre públic i, sobre aquesta base, també emetre una ordre d'exclusió a més d'expulsar-lo, prohibint així la seva reentrada al territori durant un període de temps determinat.\nQuè proposa la Comissió per abordar les preocupacions plantejades pels Estats membres?\nEn 25 novembre, la Comissió Europea va presentar cinc accions concretes que requereixen la cooperació dels Estats membres per tenir èxit. Aquests són exemples concrets de com la UE pot ajudar les autoritats nacionals i locals a maximitzar els beneficis de la lliure circulació de ciutadans de la UE, davant casos d'abús i frau, davant els desafiaments de la inclusió social, i l'ús dels fons disponibles a terra.\nLluitar contra els matrimonis de conveniència: la Comissió ajudarà a les autoritats nacionals a aplicar normes de la UE que els permetin lluitar contra possibles abusos del dret a la lliure circulació mitjançant la preparació d'un Manual sobre l'assoliment dels matrimonis de conveniència per la primavera 2014.\nAplicar les normes de coordinació de la seguretat social de la UE: la Comissió ha estat treballant estretament amb els estats membres per aclarir la "prova de residència habitual" utilitzada a les normes de la UE sobre coordinació de la seguretat social (Reglament 883 / 2004 / CE) En una guia pràctica publicada al gener 13 2014 (IP / 14 / 13). Els criteris estrictes d'aquesta prova garanteixen que els ciutadans que no estan treballant només poden tenir accés a la seguretat social en un altre Estat membre, una vegada que realment han traslladat el seu centre d'interès a aquest Estat (per exemple, la seva família està allà).\nDavant els reptes d'inclusió social: els estats membres d'ajuda usen més el Fons Social Europeu per lluitar inclusió social: en el període de programació 2014-2020 almenys 20% de la dotació del FSE en cada Estat membre (en comparació de la proporció actual d'al voltant de 17%) ha ser gastat en la promoció de la inclusió social i la lluita contra la pobresa i tota forma de discriminació. A més, el FSE també serà capaç de finançar el desenvolupament de capacitats per a totes les parts interessades a nivell nacional, regional o local. orientació política es proporcionarà als Estats membres, tant d'origen com de destinació dels ciutadans de la UE que, per al desenvolupament de programes d'inclusió social amb el suport del FSE. La Comissió mantindrà els seus esforços per ajudar a construir la capacitat de les autoritats locals per utilitzar els fons estructurals i d'inversió europeus de manera eficient.\nPromoure l'intercanvi de millors pràctiques entre les autoritats locals: La Comissió ajudarà a les autoritats locals per compartir les millors pràctiques desenvolupades a tot Europa per aplicar les normes sobre lliure circulació i fer front als reptes d'inclusió social. La Comissió elaborarà un estudi per avaluar l'impacte de la lliure circulació en sis grans ciutats, que es presentarà en una reunir-se amb alcaldes de tot Europa al febrer 11 2014. Amb aquesta reunió, la Comissió vol ajudar als alcaldes front als desafiaments que podrien estar enfrontant en els seus municipis, els permeten intercanviar les millors pràctiques i donar orientació sobre com sol·licitar finançament de la UE per a la integració social. La reunió serà organitzada pel Comitè de les Regions.\nGarantir l'aplicació de normes de lliure circulació de la UE sobre el terreny: La Comissió posarà en marxa abans de finals d'2014 un mòdul de formació en línia per ajudar a personal de les autoritats locals a comprendre plenament i aplicar drets de lliure circulació de la UE. La Comissió ha proposat que els cossos de suport i informació legals per als treballadors mòbils de la UE s'establiran en tots els estats membres (vegeu IP / 13 / 372). En 17 gener 2014, la Comissió té previst presentar una proposta per modernitzar la xarxa EURES, la xarxa europea de serveis d'ocupació, per a millorar la funció i l'impacte dels serveis d'ocupació a nivell nacional, millorar la coordinació de la mobilitat laboral a la UE i desenvolupar EURES a una eina de col·locació i contractació europea de ple dret. avui 47% dels ciutadans de la UE diuen que els problemes que es troben quan van a viure en un altre país de la UE es deuen al fet que els funcionaris de les administracions locals no estan prou familiaritzats amb els drets de lliure circulació dels ciutadans de la UE.\nEstudi de la Comissió Europea sobre l'impacte dels ciutadans mòbils no actius de la UE sobre la seguretat social\nComissió Europea - lliure circulació de la UE\nLa informació sobre la seguretat social de coordinació\nPàgina d'inici del Comissari responsable de l'ocupació, assumptes socials i inclusió de László Andor\nSeguiu la vicepresidenta Reding a Twitter: @VivianeRedingEU\nSeguiu el Comissari Andor a Twitter: @LaszloAndorEU\nAnnex 1: La lliure circulació és el dret més preuat\nfont: Eurobaròmetre estàndard 79, Spring 2013\nAnnex 2: La percepció del públic sobre la lliure circulació\nfont, Flash Eurobaròmetre 365 sobre "Ciutadania de la Unió Europea", p44\nAnnex 3: quants ciutadans de la UE són mòbils?\ntaxa de mobilitat transfronterera anual a la UE en comparació amb els EUA i Austràlia\nFont: Estudi Econòmic de la UE - 2012\nAnnex 4: és més probable que els ciutadans mòbils de la UE siguin econòmicament actius que els propis nacionals dels estats membres\nEl gràfic es classifica segons el nombre de ciutadans mòbils de la UE que treballen en edat de treballar (15-64) que resideixen al país.\nFont: Eurostat, Enquesta de la població activa de la UE (taula lfsa_argan). Nota: al gràfic només es mostren els principals països de destinació dels ciutadans mòbils de la UE. Aquests 17 estats membres representen el 99% dels ciutadans mòbils de la UE el 2012.\nTemes relacionats:Comunicació sobre la lliure circulacióla mobilitat de la UElliure circulaciólliure circulació de personesmarc legal sobre la lliure circulacióciutadans de l'EUbeneficis socials\nPrimavera 2016 #Eurobaròmetre estàndard: fort suport públic a les prioritats polítiques de la Comissió


Barcelona es compromet amb els drets culturals dels ciutadans - Tornaveu\nL’Ajuntament impulsa el pla ‘Fem Cultura!’, que contempla un centenar d’accions per assegurar l’accés a la cultura\nDilluns, 3 de maig de 2021 10:30h\nEl Pla 'Fem Cultura' contempla nou àmbits d'actuació\nSituar els drets culturals al mateix nivell d'altres drets fonamentals. Aquest és l'objectiu del pla Fem Cultura!, que inclou 9 mesures de govern i un centenar d’accions específiques a desenvolupar fins al 2023 i encaminades a impulsar noves polítiques públiques per reconèixer i eixamplar els drets culturals a la ciutat. Amb aquest pla, la capital del país busca obrir camí cap a un reconeixement formal dels drets culturals a escala internacional des de la pràctica municipalista, impulsat des de l’Ajuntament, però amb la cooperació d’entitats, equipaments i teixit cultural i creatiu de la ciutat, actors clau en el disseny i impuls de les accions a desenvolupar.\nAmb un pressupost de 68,7 milions d'euros, Fem Cultura!, contemplarà accions com ara la implementació de la sisena hora a les escoles per a activitats artístiques; la gratuïtat dels museus per a la visita de les col·leccions permanents; el reforç de programes ja existents que encarnin la filosofia del pla al 100%, com ara el Barcelona Districte Cultural, En Residència, el Programa d’acció lectora de biblioteques, o les residències artístiques i científiques; l’impuls de noves iniciatives que donin protagonisme als creadors i creadores, com la Biennal Manifesta o el nou programa de beques; la creació de la Casa de la Música; l’impuls de la moneda cultural REC, per participar en les activitats culturals de la ciutat, i el programa Baixos de Protecció Oficial per a usos culturals.\nAmb aquesta estratègia, no només es vol assegurar que la ciutadania tingui accés a la cultura sinó que hi pugui participar de forma activa. Tot plegat, amb uns nexes comuns: la interculturalitat, la perspectiva feminista, la transparència, la transversalitat, la descentralització i noves centralitats, la "cultura metropolitana" i la sostenibilitat.\nI quins seran els eixos d’aquest pla?\n1. Cultura als barris i acció comunitària: dret a les pràctiques culturals i les noves centralitats.\n2. Cultura de base i sectors culturals: dret a la creació, l’experimentació, la recerca i la producció cultural.\n3. Cultures populars: dret a les pràctiques populars i tradicionals com a espais de participació i cohesió social.\n4. Cultura i educació: dret a la participació cultural i a l’educació pràctica i artística al llarg de la vida.\n5. Cultura feminista: dret a una cultura diversa i equitativa.\n6. Cultura i espai públic: dret a l’accés i a la participació cultural al carrer.\n7. Cultura i drets digitals: instruments i polítiques per a l’accés al coneixement, la transparència i la innovació digital.\n8. Museus de ciutat: innovació, educació i dret a participar en el patrimoni cultural de Barcelona.\n9. Biblioteques de Barcelona (Pla director 2030). Dret a la lectura, accés a la informació i al coneixement i foment de noves pràctiques creatives.


Esqueixada de Bacallà - Recepta de myTaste\nProcedentdel nord d'Àfrica i d'Àsia occidental, el magraner es freqüent a Catalunya (excepte a les comarques pirinenques) i al País Valencià\nesqueixadadebacallà o empedrat. Si tenim l'estri adequat, podem pelar el tomàquet abans de tallar-lo i posar-lo a escórrer perquè perdi l'excés d'aigua\nEn el moment de preparar el plat es couen les gambes a la planxa, volta i volta. Es pelen les cues i es guarden els caps per guarnir\nEn primer lloc, millor que el bacallà estigui dessalat. Li afegim les olives, ratllem una mica de tomàquet i el tirem per sobra\nTriem el bacallàdessalatdel dia abans. Deixem coure uns trenta minuts girant i vigilant que es faci de tots els costats\nIngredientsBacallà remullattomàquet madurceba tendreolives negrespasta d'oliva negraoli d'olivaPreparacióPosar el bacallà en un plat o una font, i anar posant per sobre la tomaca pelada i a trossets, la ceba tallada en juliana i les olives negres\nUna altra manera per a fer una esqueixadadebacallà. Posarem el bacallà esqueixat i dessalat amb el vi, l'aigua, el sucre, el fonoll i l'oli d'oliva a macerar unes horetes\nEsqueixem el bacallà, el posem al bol amb la. Un dels plats frescos que a casa agrada molt,. el faig diverses vegades cada estiu, i m’he adonat que no l’havia passat al\nAvui us deixo amb la meva esqueixadadebacallà. Avui us deixo amb una recepta debacallà bastant típica i que n’hi ha tantes variants com vulgueu\nque fa al bacallà, us he de recordar que és un peix blanc, molt. proteic i amb un contingut de greix baix, és a dir, molt magre\nBacallà esqueixat amb favetes baby\nAvui us portem una amanida feta amb verduretes del temps i baccallà esqueixat avui fem Bacallà esqueixat amb favetes baby Ingredients\nHo amanim amb oli abundant i una mica de sal. Ratllem el tomàquet i el barregem amb la ceba i el pebrot tallat ben petit, les olives i el bacallà\nSempre hi ha una mica debacallàdessalat i esqueixat a la nevera perquè en un moment tenim feta una esqueixada\nEsqueixada de bacallà amb "tapenade"\nPer servir, posarem amb un aro a sota el tapenade i acabarem d'omplir amb l'esqueixada. Per fer l'esqueixada\nPer aquesta raó necessito una recepta ben fresqueta, lleugera i sense necessitat de cocció, per això necessito una esqueixada\nEsmicoleu el bacallà amb les mans i ho poseu-lo en un plat que haureu untat amb l'all partit per la meitat\nSi hi ha plat emblemàtic de la Cuina Catalana, aquest és l’esqueixadadebacallà. L’esqueixada és un plat senzill, d’estiu, molt fàcil de preparar que ens ve molt de gust i que possiblement va sorgir per casualitat\nTraieu els pinyols de les olives i talleu-les a tires. Esqueixeu el bacallà i poseu-lo en una safata. Netegeu i peleu els tomàquets, talleu-los a quadratets i poseu-los a la safata amb el bacallà\nL'ingredient més important de la recepta és evidentment el bacallà, nosaltres el comprem al mercat esqueixat i remullat al bacallaner de tota la vida que el fa boníssim\nTORRADA D’ESQUEIXADA DE BACALLÀ AMB ENCENALLS DE PERNIL DE JABUGO\nAgafeu un bo de vidre per posar-hi tots el ingredients del’esqueixada. Per a l’esqueixada. Vinagre de sidra\nAgafem el bacallà esqueixat i, amb l'ajut d'unes tisores, el trinxem en petits trossets, de manera que després ens vagi més bé per fer els pisos sense que en fer-ne forquillada se'ns desmonti


ERC presenta al·legacions al Pla Director Urbanístic del Centre Direccional - Cerdanyola del Vallès\nERC presenta al·legacions al Pla Director Urbanístic del Centre Direccional\nDimarts, 25.9.2018 05:45h\nSol.licita aturar la tramitació del Pla aprovat el passat mes de juny i substituir-lo per un nou Pla que millori substancialment les mesures de protecció del medi ambient i el procés participatiu. ERC és l'únic partit que ha presentat al·legacions a l'avanç de planejament. També va ser l’únic en votar-hi en contra al Consell del Consorci del Centre Direccional, on hi participen la Generalitat de Catalunya i representants municipals de Compromís per Cerdanyola, ERC, Pdecat i ICV.\nCerdanyola, 25/9/2018 - El grup municipal d’ERC a l’Ajuntament de Cerdanyola ha presentat, davant del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, al·legacions referents a l'avanç del Pla Director Urbanístic del Centre Direccional de Cerdanyola, aprovat el passat 27 de juny per la Comissió Territorial d’Urbanisme de l’Àmbit Metropolità de Barcelona.\nDefectuós procés de participació ciutadana\nA l’escrit registrat, ERC Cerdanyola planteja dubtes respecte al disseny del procés participatiu que s'ha dut a terme fins ara. Segons s’expressa a les al·legacions, des d’ERC no es considera que les característiques d’aquest procés participatiu garanteixin un empoderament real de la ciutadania. Sembla dissenyat, exclusivament, per concloure falsament que no existeixen discrepàncies reals en el projecte. Tampoc el procés participatiu ha inclòs mecanismes que permetin dissenyar i implantar modificacions respecte a la proposta presentada. ERC considera, doncs, en definitiva, que l’anomenat “Procés Partipatiu” no ha estat el legalment previst i nega la seva validesa.\nManca de justificació de l'alternativa de projecte escollida.\nERC Cerdanyola considera que el projecte del Centre Direccional presentat és gairebé idèntic al ja aprovat el 2014 i anul·lat per la justícia, sense haver previst cap altra alternativa real possible més enllà del ja dibuixat en el seu dia, ni justificar ambientalment de forma adequada el perquè de la tria.\nInsuficients mesures d’impacte mediambiental\nLes al·legacions presentades també consideren clarament insuficients les mesures dissenyades per avaluar l’impacte mediambiental del Pla Director. Particularment, es posa de relleu la poca rellevància que aquest Pla Director atorga als 17 sòls contaminats (dels quals 15 són abocadors), afegint que cap proposta de desenvolupament urbanístic d’aquesta zona pot ser considerada com positiva si no inclou mesures efectives per resoldre de forma definitiva aquest greu problema, i molt especialment l’Abocador de Can Planas.\nLes al·legacions presentades inclouen, finalment, les següents propostes:\n- Fer un procés participatiu real i efectiu, les conclusions del qual formin part del redactat del projecte.\n- Solució definitiva de l’abocador de Can Planas que no suposi la mera confinació dels residus tòxics i perillosos allà abocats.\n- Zones verdes en terrenys no degradats per antics abocadors, atès que tots els espais lliures actuals aprofiten el sòl on hi ha hagut abocadors ja clausurats o en fase de clausura. Cal mantenir aquests sòls com espai lliures i fer-ne noves zones verdes a sòls de millor qualitat ambiental.\n- La Via Verda ha d’esdevenir un veritable connector ambiental, per la qual cosa esdevé imprescindible fer de la carretera BV-1414 un camí rural amb limitació de velocitat de 30 km/h, on només hi puguin circular vehicles a motor durant els dies laborables.\n- Desprogramar el Túnel d’Horta i els petits trams de l’antiga Ronda Sud que encara resten amb reserves de sòl.\n- Cobriment total de la línia de ferrocarril dins de l’àmbit del planejament.\n- Reduir el sostre residencial, especialment aquell que sigui adjudicat en la reparcel·lació a les administracions públiques.\n- Augmentar el % d’habitatge protegit.\n- Redistribuir la parcel·la comercial en tot l’àmbit, per evitar centres comercials amb un impacte social, comercial, econòmic i de mobilitat inassumible per l’entorn.\n- Implementar les infraestructures de mobilitat mitjançant transport públic col·lectiu, com per exemple el Tramvia, prèvia al desenvolupament urbanístic, condicionant l’inici de la construcció del sòl destinat a habitatges i comercial a l’efectiva existència d’aquestes infraestructures per no col·lapsar la ja de per sí impossible mobilitat en el municipi.\n- Descriure un pla d’etapes real en el qual es reflecteixi quines infraestructures de mobilitat són necessàries construir i quina part de la urbanització i del planejament no s’executarà fins que aquelles no siguin en funcionament.\n- Conservar els vials antics: Camí de Molins de Rei, Camí de la Creueta, Camí de la Serra dels Galliners i el vial d’accés actual al castell de Sant Marçal.\n- Augmentar l'àmbit del PDU: incloure dins de l’àmbit del PDU tots els terrenys compresos pel sud amb la riera de Sant Cugat, pel nord amb l’autopista AP7/B-30, per l’est amb el límit amb el municipi de Sant Cugat i per l’oest el carrer de la Serra dels Galliners/carrer Josep Tarradellas/carrer de Galícia/Avinguda de Roma/carrer de la Perdiu/carrer de la Garsa/carrer Sant Jeroni, per a incloure-hi principalment el barri de Campoamor i així com el PTV.\n- Desprogramar el sòl destinat a zones qualificada com “Parc de la Ciència” a l’esquerra dels eixos 2A i 2C, per a esdevenir espais lliures.\n- Millora de la integració del nou barri a la ciutat, per a què no esdevingui un barri perifèric.\n- Protecció integral dels voltants i de les vistes des de Cerdanyola del Castell de Sant Marçal com a Bé Cultura (BCIN) per a què continuï sent un referent visual del municipi i no restar envoltat i ocult darrera d’edificis.\nERC és l'únic partit que ha presentat al·legacions a l'avanç de planejament. També va ser l’únic en votar-hi en contra al Consell del Consorci del Centre Direccional, on hi participen la Generalitat de Catalunya i representants municipals de Compromís per Cerdanyola, ERC, Pdecat i ICV.


Covid-19 coronavirus Archives - Sant Boi Diari\nLes morts per Covid-19 a Sant Boi ja superen les 300\nRoger Cuartielles • 15/04/2021\nL’última actualització de dades del departament de Salut reflecteix que les defuncions acumulades pel virus a Sant Boi ja han arribat a les 307 després que durant la segona setmana d’abril, l’última de la qual es té dades, hi haguessin cinc defuncions més a causa del virus. Els indicadors epidemiològics han empitjorat, però la vacunació avança amb prop de 3.000 vacunats en una setmana com ja va passar en el període anterior.\nS’estabilitza la situació de pandèmia a Sant Boi\nMaría Samblás • 26/03/2021\nLes dades epidemiològiques mostren que a la ciutat la pandèmia s’ha estabilitzat, tot i que el risc de rebrot segueix sent molt alt. El nombre de vacunats amb totes dues dosis ja supera els 4.500.\nEl risc de rebrot i el ritme de propagació de la Covid-19 es mantenen a nivells semblants\nMaría Samblás • 04/03/2021\nLa velocitat de propagació del virus segueix per sobre de l’1 a Sant Boi, però baixa amb respecte la setmana anterior. Els positius també disminueixen i no superen els 100. Aquesta setmana no s’ha hagut de lamentar cap mort a la ciutat per Covid-19.\n18 persones ingressen a l’hospital tres moren per Covid-19 a Sant Boi durant la darrera setmana\nIrene Juárez • 31/12/2020\nEls indicadors epidemiològics de Sant Boi de Llobregat van en la línia de la mitjana de la comarca. Tot i que s’han realitzat menys proves diagnòstiques, hi ha hagut més contagis registrats durant la setmana de Nadal.\nSant Boi divideix els positius de Covid-19 coincidint amb el cribatge massiu\nTanmateix, la velocitat de reproducció del virus continua de pujada, en la línia del que passa al conjunt de Catalunya. També s’han registrat set ingressos hospitalaris i una mort en els darrers set dies.\nMoret reivindica la innovació com a resposta a la pandèmia a l’Smart City Week\nSant Boi Diari • 13/11/2020\nL’alcaldessa ha participat aquest dimecres en una taula rodona sobre innovació urbana, organitzada en el marc de l’Smart City Week 2020 i que ha comptat amb la presència de representants d’altres ciutats com Barcelona, Madrid i València.\nMor una persona amb coronavirus i se superen els 180 contagis en una setmana\nIrene Juárez • 23/10/2020\nS’han produït més del doble de contagis que la setmana anterior. El risc de rebrot creix 400 punts i la velocitat de transmissió del virus frega els dos punts.\nSant Boi estabilitza el risc de rebrot tot i que continua sent alt\nTot i que el risc de rebrot és alt, està molt per sota de la mitjana catalana i de la comarca. La velocitat de retransmissió del virus també ha disminuït. Els contagis durant la darrera setmana d’octubre superen la seixantena.


Margalef de Montsant – Margalef Turisme\nMargalef es troba a Catalunya, província de Tarragona, al nord-oest de la comarca del Priorat, a la part dreta de la vall del riu Montsant, que forma, entre el massís del Montsant i la Serra La Llena, un impressionant congost, continuació del de Fraguerau.\nDes de Barcelona, el més ràpid és agafar l’AP-2 direcció Lleida. Poc abans d’arribar a Lleida hauràs agafar el desviament que indica Tarragona i l’AP-2. Abans d’arribar al peatge, agafar el desviament a la dreta que indica C-14 (antiga C-230) direcció a Maials-Flix. A pocs quilòmetres, prendrem un altre desviament a la dreta que indica la Granadella i seguirem fins arribar a Bellaguarda. A 2 km hi ha una cruïlla que indica Margalef a la dreta.\nDes de Tarragona cal agafar la T-11 direcció Reus, i seguim recte per la N-420 fins a Falset. Allà girem a la dreta per la T-710 direcció a Gratallops, enllacem amb T-702 cap a Cabacés i a uns pocs km, agafem el desviament de la dreta en direcció a la Bisbal de Falset, fins a arribar a Margalef.\nL’Ermita de Sant Salvador es troba a 3’5km del poble de Margalef, a la Serra del Montsant. És un lloc pintoresc, amb un àrea de picnic.\nAltres llocs d’interès són l’Església de Sant Miquel Arcàngel (s.XV), l’Embassament de Margalef, el Mas de l’Aragonès, el Racó dels Pèlics (en direcció al Montsant), la Cova de la Taverna, la Cova d’en Ximet i la Cova del Miracle, la Vall de les Joveres, la desconeguda Espadelles i el Museu de l’Oli.\nDormir a Margalef\nMargalef disposa d’una amplia varietat d’establiments per acollir a tots els nostres visitants. Zones d’acampada controlada a les zones del Pont i de la Presa, el Refugi El Racó de la Finestra, l’hostal La Fonda de Margalef i la casa rural Ca Calbet i els apartaments turístics.\nMenjar a Margalef\nEl poble està emparat sota la DO Montsant i produeix principalment oli.\nÉs típica l’escalivada, la truita amb suc, les mongetes bullides, la carn a la brasa, l’olla barrejada, el pa de pessic, les coques, les orelletes i les rosquilles d’oli.\nEs pot gaudir d’espais de pícnic i barbacoes a paratges com la cova d’en Ximet, la zona del pantà i l’ermita de Sant Salvador.\nDisposa de piscina municipal, pista poliesportiva, sala cultural i parc infantil.\nEl 25 d’abril se celebra Sant Marc. La Festa Major té lloc el dia 6 d’agost a l’ermita de Sant Salvador. Es realitza una romeria, un esmorzar popular i ball. El 29 de setembre se celebra Sant Miquel.\nL’economia de Margalef es basa en l’agricultura. El cultius principals són l’olivera i l’ametlla. La producció d’oli del poble es comercialitza sota la marca Priordei.\nDurant el segle XIX, hi havia produccions diverses de cera i mel, ramats de cabres i ovelles, molins de farina i oli, a més d’una fàbrica de matafaluga que es conreava al mateix poble.


CATACLÀS: AENIGMA QUINTUM\nPublicat per Anònim a 22:23\nAtenea 22 de novembre de 2014, a les 19:29\nEl mite de Clícia i Hèlios, la personificació del Sol. Aquest mite comença amb Afrodita que no estava del tot feliç al costat del seu marit, Hefest, i buscà amor i companyia en Ares i Adonis. Hèlios al assabentar-se planeja posar-la en ridícul davant de tot l'Olimp explicant les seves aventures. Afrodita molt molesta li fa un encanteri pel qual Hèlios s'enamora de la nimfa Leucòtoe però a la vegada, la seva germana Clícia s'enamora d'ell.\nClícia, al adonar-se'n de que el seu amor no era correspost i que Hèlios a demés estimava a la seva germana, va fins a casa del seu pare i menteix dient-li que Leucòtoe estava mantenint una relació amb un home desconegut i d'amagat. El pare de Clícia furiós i ple d'ira enterrà viva Leucòtoe com a càstig.\nAixò va provocar una gran ira en Hèlios i va fer augmentar el sentiment de rebuig cap a Clícia. Ella, veient el menyspreu que li tenia Hèlios, va passar nou dies mirant el Sol per contemplar-hi a Hèlios. Ni menjava, ni bevia. Passats els nou dies els déus la van convertir en un Girasol. Però encara i sent una planta, l'amor de Clícia era tan gran que seguia girant el seu cap per contemplar el Sol des del matí fins al vespre.\nmagistra venefica 23 de novembre de 2014, a les 20:20\nPreciós, d'aquells mites que normalment no es coneixen!!!!\nFelicitats a les dues, a una per posar-lo i a l'altre per respondre'l


El Museu incrementa amb 30.621 registres les seves dades de col·leccions zoològiques al portal GBIF – Museu de Ciències Naturals\n15 juliol 2016 28 agost 2017\nDes de l’any 2006 el Museu de Ciències Naturals de Barcelona proporciona periòdicament dades de l’inventari patrimonial al portal internacional de biodiversitat Global Biodiversity Information Facility (GBIF) .\nAquest portal, d’abast mundial, conté milions de dades corresponents a plantes, animals, fòssils i altres exemplars utilitzats en projectes de recerca i/o conservats en museus de ciències naturals. Les dades són d’accés lliure, obert i es poden descarregar . GBIF doncs, visualitza i posa a l’abast dades de biodiversitat de col·leccions de museus, a la comunitat científica.\nGràfic que mostra l’increment de registres publicats\nDurant el primer trimestre del 2016 des del departament de Gestió Científica de Col·leccions, s’ha realitzat una actualització de les col·leccions zoològiques del Museu. Aquesta actualització ha comportat un increment de 30.621 registres, respecte al que hi havia publicat el 2015 en el conjunt de les col·leccions zoològiques (artròpodes, invertebrats no artròpodes i cordats).\nQuin ús se’n fa d’aquestes dades?\nEl portal internacional de dades del GBIF ens ha proporcionat les dades d’activitat i ús, de les diferents col·leccions del Museu durant el 2015. Mostra per cada col·lecció, el nombre de registres descarregats, i el nombre de descàrregues realitzades per usuari. També ens resumeix el nombre d’usuaris diferents que cada col·lecció rep, podent afirmar que durant el 2015 hem tingut una mitjana de trenta usuaris diferents que han consultat les col·leccions del Museu.\nEl Museu té com a objectiu difondre el seu patrimoni científic, i es realitza un esforç continuat per anar publicant aquest inventari i augmentant de qualitat les seves dades publicades. Els resultats que mostren les dades proporcionades pel GBIF internacional posa en valor la feina i esforç realitzat.\nPrevious Post La formiga caçada\nNext Post La Geneta que vol però no pot predar la Caixa Niu


Pla d'actuació (provisional ) 2021-22 | Col·legi Santíssima Trinitat\nUs presentem el Pla d'actuació (provisional )que hem elaborat per aquest inici de curs.\nEstableix les bases perquè el curs 2021-2022 es pugui dur a terme amb les màximes garanties, entre la protecció de la salut de les persones del nostre centre educatiu, la gestió correcta de la pandèmia i el dret dels nostres infants i joves a una educació de qualitat.\nAmb les mesures que es proposen i la col·laboració imprescindible de tots els integrants de la nostra comunitat educativa —incloses les famílies—, el nostre centre educatiu ha de continuar sent espai on l'activitat educativa es pugui dur a terme d'una manera segura i confortable. Amb aquest objectiu, totes les mesures estan adreçades a reduir la transmissió del virus i a millorar la traçabilitat de casos i contactes.\nUna de les obligacions que s’estableix al “Pla d’actuació per el curs 2021-2022 per a centres educatius en el marc de la pandèmia” és que les famílies s’han de fer responsables de l’estat de salut dels fills i filles.\nEn quant a la gestió de casos, el nostre centre aplicarà el protocol vigent al Protocol de gestió de casos covid-19 als centres educatius per al curs 2021-2022 del Departament d’educació quan es detecti un cas positiu o simptomatologia susceptible de ser covid-19. Per l’alumnat de 12 anys o més, els Departament ens indicarà si caldrà demanar a les famílies el certificat de vacunació per gestionar el confinament del grup, si es dona el cas.\nTotes les mesures proposades seran vigents al llarg del curs escolar 2021-2022. No obstant això, aquestes mesures s'avaluaran i s'adaptaran en funció de l'evolució del context epidemiològic i de les orientacions que arribin a través del Departament d’educació i el Departament de salut.\nEs preveu aprovar davant el consell escolar aquest document a final del més de setembre


Aquest edifici modernista situat a Barcelona, al districte de Gràcia, va ser el primer projecte d’importància de Gaudí després de la seva llicenciatura com a arquitecte en 1878. Es va construir entre 1883 i 1888, època en què Gràcia era encara un nucli urbà independent de Barcelona.\nÉs interessant destacar la façana de l’immoble, la decoració està basada en composicions amb rajoles aportant a l’edifici un aspecte molt colorista, una de les principals característiques d’aquesta construcció i del modernisme.\nCasa Vicens està estructurada en quatre nivells o plantes, corresponents a un soterrani on ara hi ha la botiga, dues plantes que van estar destinades a habitatge i unes golfes per a ús del servei. En total, l’edifici té una superfície de 698 m2\nA l’interior destaquen els sostres de bigues de fusta policromada, adornats amb temes florals de papier mâché; els murs tenen esgrafiats de motius vegetals. Al saló principal es troben pintures de Josep Torrescassana. El terra és de mosaic romà deopus tessellatum. Gaudí va dissenyar igualment el mobiliari de la casa.\nEls murs externs són de maçoneria alternada amb files de rajoles que reprodueixen unes flors grogues pròpies de la zona.\nLa casa es remata amb xemeneies i unes torres en forma de templets.\nLes rajoles de majòlica que recobreixen zones externes i internes de Casa Vicens han servit d’inspiració per generar una col·lecció d’objectes de regal en els quals hem volgut reflectir aquesta obra modernista. La nostra producció Barceloning està a la venda a La Capell, la botiga al soterrani de Casa Vicens. Després del nou projecte museístic de l’edifici, el soterrani ha recuperat la seva estructura original formada per voltes catalanes, que estaven amagades per diferents elements divisoris i decoratius posteriors que dificultaven la lectura completa de l’espai. Ara es distribueix com un espai fluid on trobar productes exclusius per a la Casa Vicens i el millor disseny de Barcelona.


Parlar sí però escoltar no? - Les aigües turbulentes\nSento anar a contracorrent, però no vaig trobar bé la moguda contra la intervenció de Vox a la sessió d’investidura al Parlament, l’altre dia. Resumim els fets: quan el seu representant va començar a fer ús de la paraula, un molt nombrós grup de diputats de diverses formacions polítiques van absentar-se del pati cobert (anava a dir de l’hemicicle, però no és el cas) com a mostra de rebuig i de protesta per les idees que representa (no pel que anava a dir, perquè encara no havia començat a parlar), mentre altres van restar a les seves (incòmodes) cadires brandant el famós cartell de l’espardenya i la creu gamada.\nI per què no ho trobo bé? Doncs perquè va ser un gest simbòlic, un més, completament innocu, sense més transcendència. Desgraciadament, la necessària política d’actuacions contra el creixement del feixisme, de la intolerància, del racisme o de les fòbies diverses s’acaba circumscrivint a aquests gestos simbòlics, sense anar mai més enllà, és a dir, a preguntar-se el perquè de l’atractiu d’aquestes actituds, d’aquestes ideologies i de les formacions que les sostenen. Tot acaba en una airada protesta (quin escàndol…!, com és possible…?) o en unes paraules de desaprovació, com les de l’altre dia a càrrec de la presidenta Borràs, que encara que les repeteixi en el futur, poc forat faran: als directament interpel·lats els entra per una orella i els surt per l’altra, i a l’opinió general ni li arriba, atès el nul interès que per desgràcia tenen les sessions del Parlament i tot el que s’hi diu.\nAbandonar el ple per no sentir un diputat. Ho trobo bastant incoherent, i més per part d’unes formacions que davant la repressió de l’estat contra el nostre poder legislatiu proclama, amb tot la raó, que al Parlament si ve a parlar i s’hi ha de poder parlar de tot. Doncs, si es pot parlar de tot, és lògic que també s’hi ha de poder escoltar tot, agradi o no. Si ens agrada, doncs molt bé. Si no ens agrada, què millor que tenir-ho present per replicar-ho amb poderoses raons? En aquell etern debat de la resposta a la pregunta: cal ser tolerant amb els intolerants?, ja he dit més d’una vegada que prefereixo ser tolerant. La llibertat d’expressar idees i la necessitat de refutar-les quan cal obliga a respectar unes regles de joc i unes formes, per molt que el contrincant dugui en el seu programa o en les seves ocultes intencions el desig de carregar-se-les.\nAl feixisme, en totes les seves manifestacions, no se’l combat amb cartellets, desbandades o buides declaracions sinó anant més a l’arrel del seu atractiu entre un segment no poc important de la nostra societat, i actuant en conseqüència.\n[Imatge: Vilaweb, foto Albert Salamé]


Jose Félix Duran i Maria Jesús Rodríguez, campions en una cursa de resistència que bat rècords de participació\nPàgina principal >> Les Noticies >> Jose Félix Duran i Maria Jesús Rodríguez, campions en una cursa de resistència que bat rècords de participació\nEl Parc Forestal Can Cases ha acollit aquest matí, des de les 8.00h fins les 14.00h, la sisena edició de la Cursa de 6 hores de resistència solidària, en favor de Creu Roja Baix Llobregat Nord. Jose Félix Duran i Maria Jesús Rodríguez han estat els guanyadors en categoria masculina i femenina, respectivament, en una cursa que ha aplegat més de 150 corredors, la xifra més alta des que se celebrés la primera.\nLa prova d’aquest diumenge va celebrar-se per primer cop arran d’una petició de treballadors de l’empresa Cargill i s’ha mantingut, de manera ininterrompuda, des de l’any 2014. Els corredors que hi han pres part, enguany més de 150, donen aliments a Creu Roja Baix Llobregat Nord (com oli, llet o llegums). L’entitat hospitalària repartirà el que hagi recollit entre les famílies amb qui col·labora.\nRecorrent Can Cases en un circuit de 2’5 km\nLa Cursa de 6 hores de resistència solidària permet als participants fer els quilòmetres que desitgin, ja sigui corrents o caminant. No hi ha cap límit de distància ni cap mínim per participar-hi, i cada corredor mesura el recorregut que fa, dins d’un circuit de 2’5 quilòmetres que passa pels terrenys del Parc Forestal Can Cases.\nEn categoria masculina, Jose Félix Duran (Canelitas) ha estat el campió, amb 67’21 quilòmetres recorreguts, en 26 voltes, i una mitjana de 13’48” per volta. Pedro Ligero (CE Picornell), que ha corregut 64’89 quilòmetres, i Jose Vela (Running Time Club), amb 61’79 quilòmetres, han completat el podi masculí.\nEn femení, la millor corredora ha sigut Maria Jesús Rodríguez (CASAB), que ha registrat 52’107 quilòmetres en 20 voltes. L’han seguit Mª Àngels Penya (Vacarisses Corre), amb 50’115 quilòmetres i Ana Sánchez, que ha corregut 44’763 quilòmetres.\nEl treballador de l’empresa Cargill i organitzador de la cursa, Carles Salvador, ha admès que és una cursa que la gent ja coneix i que el seu funcionament s’adequa molt bé a la filosofia de la prova, que és córrer quilòmetres i col·laborar amb Creu Roja Baix Llobregat Nord.\nSalvador ha admès que el fet que els corredors d’edicions anteriors repeteixin mostra com s’ha consolidat aquesta prova i reconeix que la seva dinàmica agrada i convenç el públic.\nLa cursa ha acabat a les 14.00h, sis hores després que comencés, i el president d’honor de Creu Roja Baix Llobregat Nord, Santiago Sánchez Caballero, ha fet entrega dels premis als cinc millors corredors en categoria masculina i femenina. A banda, s’ha premiat el primer corredor de l’empresa Cargill, que enguany ha sigut David Gràcia (56’48 quilòmetres).\nEnviant desde: 46.229.168.136


El Consell Esportiu del Bages es mostra optimista per fer les colònies esportives a l'estiu - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Consell Esportiu del Bages es mostra optimista per fer les colònies esportives a l'estiu\nL'entitat es reuneix des de fa un mes amb els ajuntaments per valorar la viabilitat de les activitats\njosep garcia | manresa 16.05.2020 | 07:07\nLes colònies esportives es podrien fer a l'estiu amb mesures de seguretat ceb\nLes colònies esportives es podrien fer a l'estiu amb mesures de seguretat\nJa es treballa des de fa un mes en les colònies esportives d'estiu al Bages. Si no es diu el contrari des de les institucions estatals i nacionals, aquest any es podran seguir celebrant els casals d'estiu tot i la pandèmia de la Covid-19.\nEvidentment, el Consell Esportiu del Bages, els ajuntaments i les entitats que hi participen estan treballant per poder-les organitzar d'una forma segura i amb poc risc de contagi. «Amb els ajuntaments estem parlant per poder comptar amb el màxim d'equipaments possible, per així poder tenir els nens en grups molt més reduïts, de màxim 10 persones», explica Ferran Tarazona, coordinador de monitoratge i casals d'estiu del Consell Esportiu del Bages. «La nostra previsió és tenir els mateixos nens i nenes que fins ara però amb la incorporació de més monitors del que és habitual cada estiu», afirma.\nDe totes maneres, Tarazona assegura que s'adaptaran a les mesures que vagin arribant des de les institucions i que, si acaba sent necessari, es farà una reducció del nombre de nens i nenes o, fins i tot, no fent-les, segons com evolucionés l'emergència sanitària actual. «Amb la crisi actual, en una setmana canvia tot», afegeix.\nLa importància dels monitors\nEls monitors tindran un paper més clau que mai en aquesta nova adaptació de les colònies esportives del 2020. L'emergència sanitària actual obliga a fer grups més petits de nens i mantenir les distàncies de seguretat. Per tant, hauran de ser molt més creatius a l'hora de pensar en diferents jocs i activitats que garanteixin les distàncies de seguretat requerides.\n«Afortunadament, tenim molts nois i noies joves que estan estudiant i que participaran com a monitors aquest any, així que no ens faltaran mans per dur-les a terme», assegura Tarazona. «Seran una part essencial per al bon funcionament dels casals d'estiu d'aquest any, i els agraïm ja d'avançat que hi participin si al final es poden fer», diu el coordinador de monitoratge i casals d'estiu del Consell Esportiu del Bages.\nPel que fa a les quotes que es paguen habitualment per apuntar els nens a les colònies esportives, Tarazona afirma que es mantindrà el mateix preu que fins ara. «És cert que les sortides en autocar, per exemple, no es podran fer, però aquests diners els invertirem en material i personal perquè es pugui garantir la seguretat de tothom que hi participi», afirma Tarazona.\n«Crec que seria molt beneficiós per als nens i nenes poder fer les colònies esportives. Aquest any més que mai, després d'estar dos mesos en confinament. Esperem que sigui possible i puguin dur-se a terme, perquè un tercer mes a casa seria una mica dur per a ells», assegura Ferran Tarazona.\nEl coordinador de monitoratge i casals d'estiu de l'entitat bagenca també confirma que les colònies esportives d'estiu començaran «una mica més tard del seu inici habitual a mitjan juny».


Guies de RCP 2010: desplaçament uterí a l'embarassada | Anestèsia en Català | Les Caves\nGuies de RCP 2010: desplaçament uterí a l’embarassada\nPublicat el 2013.07.30 per Sebastián Mayanz en gineco-obstetrícia, Atur cardiorespiratòria amb\nLa reanimació d’una embarassada en PCR és complexa per diverses raons. Una d’elles és que el creixement uterí impedeix realitzar unes bones compressions toràciques. Resumim per què i com s’ha de gestionar aquest problema.\nAbans de les 13 setmanes d’embaràs l’úter es troba només a la pelvis i pot ser palpable, però no visible. A les 20 setmanes d’embaràs l’úter arriba fins al melic i és generalment visible. Després de les 20 setmanes pot causar compressió de la vena cava inferior, però això és variable; pot ser abans en pacients amb embarassos múltiples o amb polihidroamnios. A més, l’obstrucció depèn de el desenvolupament de circulació venosa col·lateral per les venes àzigs i ovàriques, que varien molt entre una i altra pacients.\nAquesta gran variabilitat fa necessàries unes recomanacions simples per evitar la compressió de la bena cava durant la RCP de la pacient embarassada, per no comprometre l’eficàcia de les compressió toràciques. La recomanació actual és: si l’embarassada té més de 20 setmanes de gestació l’úter ha de ser desplaçat. També s’ha de realitzar el desplaçament uterí en els següents casos:\n– Si es desconeixen les setmanes d’embaràs, però l’úter és visible.\n– Si es desconeixen les setmanes d’embaràs i l’úter no es visualitza (per exemple, pacient obeses), però es palpa a nivell o sobre el melic.\n– Si la pacient té menys de 20 setmanes de gestació, però l’úter és clarament visible o palpable a nivell de l’melic (per polihidroámnios o embaràs múltiple).\nper tant, si se sap que la pacient està embarassada, però l’úter no és visible ni palpable, és molt poc probable que es produeixi una compressió de la vena cava i no s’ha de realitzar desplaçament uterí.\nEstudis realitzats en pacients embarassades (però no en PCR) han mostrat que el desplaçament manual és igual o millor que girar a tota la pacient. La recomanació actual és:\n– Desplaçar l’úter manualment amb 1 o 2 mans, mantenint a la pacient en decúbit supí.\n– Si la pacient està en una superfície fàcilment mòbil que permeti girar a l’esquerra el tòrax, l’abdomen i la pelvis (taula espinal llarga o taula quirúrgica), gireu 15-30º cap a l’esquerra si això no altera l’efectivitat de les compressions toràciques.\n– les recomanacions anteriors incloïen la utilització dels genolls de l’expert en rescat, coixins, flassades o falques, amb l’objectiu de desplaçar l’úter. Aquestes maniobres poden alterar la qualitat de les compressions toràciques, que finalment és el més important a l’realitzar RCP.\n– Si bé en les recomanacions no queda molt clar, segons els experts la primera opció és el desplaçament manual per seu poc impacte en la realització de les compressions toràciques. Aquesta maniobra s’ha de fer des del principi i pot ser realitzada demanant ajuda a una persona poc entrenada present al lloc, explicant-bé la maniobra.\n– El gir complet de la pacient a l’esquerra es podria recomanar com a primera opció si hi ha poc personal disponible i hi ha una superfície dura per a la pacient (generalment una taula espinal llarga), ja que permet alliberar un operador. Una altra opció no descartable és realitzar dues maniobres a la mateixa pacient.\n– És important recordar que el desplaçament uterí s’ha de realitzar en qualsevol pacient embarassada que compleix les indicacions anteriors i que es troba en decúbit supí; per exemple, la que es troba sobre una taula espinal llarga o sobre una llitera. Això a causa que la compressió de la vena cava produeix hipotensió, nàusees i vòmits en totes aquestes pacients, fenòmens ràpidament reversibles amb el desplaçament uterí cap a l’esquerra (manual o gir complet).\n– En conclusió, en la pacient en PCR amb més de 20 setmanes d’embaràs (úter a nivell o sobre el melic), l’úter ha de ser desplaçat a l’esquerra amb 1 o 2 mans. Si la pacient està sobre una superfície rígida (taula operatòria o taula espinal llarga) és ha de girar 15-30º a l’esquerra. També es poden utilitzar les dues maniobres.


ERC intenta reobrir una via per respondre al Tribunal Suprem que el president havia tancat\n4 min. Barcelona / Prada de Conflent 19/08/2019 22:31\n651x366 Oriol Junqueras i Gabriel Rufián a l’hemicicle del Congrés de Diputats durant la sessió constitutiva de la legislatura espanyola / BALLESTEROS / EFE Oriol Junqueras i Gabriel Rufián a l’hemicicle del Congrés de Diputats durant la sessió constitutiva de la legislatura espanyola / BALLESTEROS / EFE\nLes enquestes somriuen a ERC des de fa anys i els resultats electorals d’aquest 2019 demostren la fortalesa dels republicans a les urnes. Tot i la perspectiva de passar a ser el principal partit al Parlament i optar a la presidència de la Generalitat, el partit no s’ha cansat de descartar en públic un avançament electoral a Catalunya. Fins ara. Aquest dilluns la veu del president d’Esquerra, Oriol Junqueras, es va sumar a les de Pere Aragonès, Marta Vilalta, Sergi Sabrià i Joan Tardà, pesos pesants de la formació que en les últimes setmanes han obert la porta a les eleccions com a resposta a una probable sentència condemnatòria del Tribunal Suprem contra els líders independentistes. “Convocar eleccions és una opció que no s’hauria de descartar mai”, apuntava el líder dels republicans en una entrevista a Catalunya Ràdio en què deixava la decisió en mans “del poble de Catalunya”.\nAvançar o no els comicis és potestat exclusiva del president de la Generalitat, Quim Torra, que ja ha descartat aquest escenari. Ho va fer tímidament al març, en una entrevista a la Cadena SER -“No ho tinc previst”- i de manera contundent ara fa un mes en declaracions al diari Público -“No tinc cap intenció de convocar eleccions quan arribin les sentències”-. Esquerra no ha plantejat obertament l’avançament electoral, ni tan sols en les reunions amb Torra, sinó que es limita a demanar que no es descarti com una de les respostes possibles. “Jo no descartaria ni un reforç del Govern, amb una ampliació dels suports o amb un govern de concentració, ni unes eleccions”, deia Aragonès fa quinze dies a l’agència Efe.\n“Sempre d’acord amb les propostes de Pere Aragonès”, responia Junqueras des de Lledoners quan se li preguntava per les declaracions del vicepresident del Govern. De moment, però, ERC no ha anat més enllà i s’ha limitat a explicar que la resposta política a la sentència del Suprem haurà de ser consensuada per partits i entitats. “Sabem que qui té la potestat per convocar eleccions és el president, però s’ha de construir una unitat estratègica i, quan s’hagi de valorar si s’han de convocar, s’haurà de consensuar”, opinava la portaveu d’Esquerra, Marta Vilalta, al juliol.\nEn privat, no són poques les veus que reclamen eleccions des de fa mesos, malgrat que el govern presidit per Torra fa poc més d’un any que va començar a funcionar. Fonts pròximes a la direcció consideren que un canvi en el lideratge del Procés ja seria un incentiu per sacsejar el moment d’impàs que viu l’independentisme. Qui més clarament ha defensat l’avançament electoral ha sigut l’exportaveu del partit a Madrid Joan Tardà. Ell va qüestionar obertament la negativa de Torra a optar per l’avançament dels comicis i, en el debat intern que ha de conduir fins al congrés d’ERC, ha sigut un dels impulsors del document intern que reclama treballar perquè les eleccions al Parlament formin part de la resposta política a la sentència. Aquest dilluns el mateix Tardà hi insistia en un article a El Periódico, en què apuntava la necessitat que d’aquests comicis en sortís un nou govern ampli on hi hagués lloc per a independentistes i no independentistes defensors del referèndum. És a dir, un executiu amb presència, a més d’ERC i JxCat, dels comuns i de la CUP.\nL’executiva republicana no és tan explícita a l’hora de definir les conseqüències d’aquestes hipotètiques eleccions però, com Tardà, abraça el diàleg amb l’Estat com l’estratègia de fons. “Nosaltres, que som independentistes des de sempre, creiem que la solució només pot passar pel diàleg”, subratllava dilluns Junqueras.\nUnilateralitat i diàleg\nDins d’ERC conviuen els que defensen la unilateralitat com a única estratègia vàlida amb els que només la plantegen com a últim recurs si el diàleg es demostra fallit. Dilluns, des de la Universitat Catalana d’Estiu, a Prada, es va donar veu al Col·lectiu Primer d’Octubre, format per diversos militants crítics amb l’estratègia de la direcció. Encapçalats, entre d’altres, per Xavier Martínez -que va intentar disputar-li a Ernest Maragall les primàries de Barcelona- i per l’exdiputat al Congrés Joan Puig, van demanar que el partit es mantingui “fidel al mandat del referèndum de l’1-O” i que la direcció abandoni el gir estratègic que “s’allunya de la línia del partit”.\nEn canvi, a l’aula del costat de l’institut Charles Renouvier, l’exconseller Josep Huguet va destacar la via del diàleg com l’adequada. Ara bé, amb canvis en l’estratègia actual: “Per pactar amb l’enemic, primer se l’ha de guanyar”. Les mobilitzacions i protestes han de fer, segons ell, un “salt qualitatiu”. Començant per la del pròxim Onze de Setembre, a la qual va anunciar que no aniria perquè es pretenia convertir en un “aquelarre purificador” contra els partits. Dilluns, però, va dir que encara s’ho estava pensant.


Caixes per al món agricultor | Osona Industrial Plastic\nUn gran sector del nostre país es el mon agricultor, durant molt de temps s´han utilitzat caixes d´un sol ús de cartró o de fusta creant una gran quantitat de residus que tothom ben bé coneix una vegada s´aixequen els mercats municipals.\nLes nostres caixes dedicades a aquest sector son robustes i de gran qualitat, fabricades amb el millor material del mercat son capaces d´aguantar les pitjors ingerències del temps, caixes per anar i tornar, caixes que tot i ser molt lleugeres tenen una llarga vida útil tan per qui les utilitza només al camp com per qui les utilitza en tot el seu cicle fins al mercat local.\nLa mida estàndard del sector agricultor 500x300 i amb una varietat d´alçades diferents per ajustar-la a les necessitats de cada client.\nLes caixes d'agricultura també estan dissenyades per tenir varis tipus de fons per adaptar-se millor a productes vulnerables al pes o a productes que necessiten mes ventilació.\nGràcies a aquestes qualitats les caixes d´agricultura son la millor opció per a un mercat sostenible.


Tres caras | La Mostra de CineBaix\nVideo of Trailer de Trois visages — Three Faces (Se rokh) subtitulado en inglés (HD)\n“Tres caras”: premis i seleccions principals\nPremi al millor guió (Jafar Panahi, Nader Saeivar)\nNominació a la Palma d’Or (Jafar Panahi)\nEl viatge de Jafar Panahi al fons de si mateix\nEl director iranià ofereix una brillant reflexió sobre la ficció com a espai de resistència.\nJafar Panahi espera pacient al cotxe. I s’adorm. Ha viatjat amb l'actriu Behnaz Jafari fins al nord-oest del seu país per intentar ajudar una jove, també actriu, que amenaça de suïcidar-se. Potser ja ho ha fet. El somni del director, que també és actor, és interromput per tres paisans que li ofereixen sostre. Almenys una manta. Ell, amb amabilitat, ho rebutja i segueix dormint. Tot discorre en pau, amb la càmera incapaç de decidir què és ficció, què documental, què simplement la pell de Panahi. O del mateix cinema.\n3 faces (‘Tres caras’) és l'obra més precisa, lírica i lliure que el director ha fet en anys. Fins ara l’havíem vist convertir-se en argument de la seva pròpia filmografia amb una claredat tan desconcertant com il·luminada. Obligat per les circumstàncies, el 2011 va rodar Esto no es una película. Tot transcorria entre casa seva i l'ascensor. I no obstant això, el que importava era aquest immens fora de camp en el qual cabia el món. En la següent, Closed curtain, la història es tancava a l'interior d'un pis mig habitat, mig abandonat; mig ple, mig buit. De nou, el tancament era una forma de dibuixar el que hi havia més enllà. Exactament igual que a Taxi Teheran, on la ciutat quedava retratada a través dels vidres del cotxe.\nEmpresonat al seu país (en tot ell ja que pateix arrest domiciliari) des del 2010, Panahi ha fet del seu treball l'única forma coherent d'explicar el món, de donar-li sentit. No és tant un exercici de protesta, tot i que també, com un ofici de resistència. I a això s'aplica amb cura en aquest prodigi que es distancia de les cícliques reflexions autorreferents per anar una mica més enllà, que no és altra cosa que una forma elegant de viatjar més endins.\nUna actriu rep un vídeo de qui podria ser la seva alumna. En ell, la suplicant es lamenta que per culpa de la pobresa, les tradicions mil·lenàries i el simple endarreriment no pot complir amb la seva vocació per a l'escena. No queda més que anar a ajudar-la al més profund de la profunda Iran. El que allí trobaran el director i la intèrpret és un univers càlid i estrafolari de gent tan propera com estranya. I enmig, el cinema aixeca testimoni de l'amarga amabilitat, valgui la contradicció, de tot això.\nLa càmera gairebé no existeix. Al contrari dels seus treballs precedents, on tot sorgia d'ella i tot es qüestionava a través d'ella, ara és la mateixa realitat la que es deixa assaltar per la necessitat de la ficció. Panahi, de natural gens tràgic, ara s'ofereix com a comediant per accident amb una evidència que desarma. Tota la pel·lícula discorre somnàmbula entre el perill del suïcidi i la certesa amable d'un te servit a mitja tarda.\nLa pel·lícula de fet no vol ser més que viatge. En el sentit radical i ja perdut. Quan ja la mateixa realitat està en perill d'extinció assetjada per un turisme que exigeix "escenaris codificats", que deia Marc Augé, la idea és recuperar l'únic espai verge on la tradició no és viscuda ni com a espectacle ni com a agressió. I és només el cinema, com de nou ofici de resistents, el que pot ensenyar-lo, sense exhibir-lo. Dramatitzar-lo sense renunciar a la més elemental riallada.\nJafar Panahi, que no va poder ser a Canes, espera al cotxe. I dorm.\nLuis Martínez - elmundo.es\ndissabte 10 nov. - 17.15\ndivendres 16 nov. - 21.45


El 9 Esportiu - Més notícies de El 9 Esportiu/Waterpolo - 7\nMinimitzar riscos amb vista a una tornada inesperada\nWaterpolo. L'Atlètic Barceloneta disputa el partit d'anada dels vuitens de final de la lliga de campions contra l'Oradea avui a casa, encara que la lògica li donava el factor piscina a favor\n09/03/13 02:00\t- BARCELONA\n- Ivan Mullor\tNo són d'aquest món\nWaterpolo. El CN Sabadell obté la seva desena copa de la Reina, la sisena seguida, en una final en què queda clar que les jugadores internacionals de l'equip són imparables a Catalunya\n04/03/13 02:00\t- SANT FELIU DE LLOBREGAT\n- El 9\tEl derbi vallesà decidirà el campió de la copa\nWaterpolo. El Terrassa va confirmar la condició d'equip revelació a Sant Feliu amb una gran victòria contra el Mediterrani (14-8)\n03/03/13 02:00\t- SANT FELIU DE LLOBREGAT\n- El 9\tUna copa de sorpreses\nCopa. El Terrassa elimina el Moscardón en el debut del torneig, i el Sant Feliu, que només té un triomf en la lliga, es desfà del Saragossa contra tot pronòstic\n02/03/13 02:00\t- sant feliu de llobregat\n- El 9\tL'aposta segura de la copa\nWaterpolo. El CN Sabadell és el gran favorit per emportar-se el desè títol a Sant Feliu. El CE Mediterrani-CN Mataró, duel estel·lar del dia\n01/03/13 02:00\t- BARCELONA\n- X.A\tWATERPOLO.\nL'Atlètic Barceloneta jugarà els vuitens de final contra l'Oradea\nL'Atlètic Barceloneta, líder destacat del grup C en la fase preliminar, jugarà els vuitens de final de la lliga de campions contra l'Oradea romanès, que es va classificar en quart lloc del grup D....\n01/03/13 02:00\t- Acapulco (Mèxic)\n- EL 9\tEl Barceloneta coneixerà avui el rival de vuitens\nWaterpolo. L'equip ha acabat primer de la fase preliminar tot i perdre a Rússia ahir\n28/02/13 02:00\t- barcelona\n- El 9\tEl Barceloneta rep el Sintez Kazan.\nL'Atlètic Barceloneta acomiada avui la fase preliminar de la lliga de campions contra el Sintez Kazan rus (18.00 h). Els mariners es presenten a l'última jornada amb els deures fets: tenen la primera...\n27/02/13 02:00\t-\nEls equips estatals ja coneixen el camí que hauran de seguir\nEspanya, subcampiona olímpica a Londres, s'haurà d'enfrontar a Rússia, Holanda i Uzbekistan en la primera fase de la competició de waterpolo femení del mundial de Barcelona que se celebra aquest estiu,...\n25/02/13 02:00\t- Barcelona\n- EL9\tEl Medi-Mataró, duel estel·lar\nLa copa femenina emparella el segon i el tercer classificat de la lliga als quarts\n20/02/13 02:00\t- Sant Feliu de llobregat\n22/05/13 02:00\tPeriodista. Final del malson, no de cicle


L'ICUB incrementa un 25% l'aportació a les colles castelleres de Barcelona\nRedacció\t| Actualitzat el 13 Febrer 2017 a les 20:54\nBorinots de Sants (foto: Rosa Sotelo).\nL'Institut de Cultura de Barcelona destinarà 201.000 euros a les colles castelleres de la ciutat el 2017, un 25% més que l'any passat. L'aportació es materialitza a través d'un conveni acordat conjuntament amb les sis colles i l'aportació de l'ICUB dels serveis mèdics a les gairebé 60 diades que se celebren a la ciutat.\n"Amb aquest acord volem que les nostres sis colles continuïn l'evolució Castellera positiva dels darrers anys i incrementin el seu paper de cohesió social en els seus territoris", ha assenyalat el tinent d'alcaldia d'Empresa, Cultura i Innovació, Jaume Collboni.\nLes sis colles de la ciutat, són: Castellers de Barcelona (fundats el 1969), Castellers de Sants (1993), Castellers de la Vila de Gràcia (1996), Castellers del Poble Sec (1998), Castellers de la Sagrada Família (2002) i Colla Castellera Jove de Barcelona (2010).


JxCat de Santa Coloma acusa els socis de govern de posar entrebancs a la seva tasca - Diari de Girona\nJxCat de Santa Coloma acusa els socis de govern de posar entrebancs a la seva tasca\nEl cap de llista d'ERC, Joan Martí, explica que faran una «valoració» del comunicat de JxCat quan hagin llegit el que diu el text La formació de Junts lamenta les discrepàncies internes quatre mesos després de la formació de l'acord municipal\nJxCat de Santa Coloma acusa els socis de govern de posar entrebancs a la seva tasca santa coloma de farners\nEl grup municipal de Junts per Catalunya a Santa Coloma de Farners va fer retrets ahir sobre la gestió municipal als seus socis de govern, Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) i Independents de la Selva (IdS), en un comunicat valorant els quatre mesos de mandat. En el text el partit posa èmfasi a discrepàncies que hi ha hagut, sobretot amb els republicans, i també agraeix «la tasca dels treballadors públics».\n«Hi ha membres de la coalició que només posen entrebancs i objeccions a la nostra tasca. El que més ens dol és l'omissió deliberada d'informació a la qual ens veiem abocats, per part d'alguns polítics, i l'efecte sobre la població, que ho veu com una batalla interna», apunta el comunicat.\nOpinió dels partits\nEn aquest sentit, també lamenta el malestar generat en la decisió de no perllongar el contracte del tècnic de cultura responsable de La Casa de la Paraula.\nUn aspecte, el del tècnic de cultura, que des d'ERC també van lamentar ahir. La problemàtica es va iniciar fa poques setmanes quan la persona en qüestió tenia un contracte temporal de tres anys que finalitzava el 30 de setembre. L'alcaldessa va confirmar que no li renovarem el contracte i que obririen un concurs.\nUn altre dels aspectes que retreuen als socis de govern en el comunicat, en aquest cas a ERC, és la gestió econòmica de l'Ajuntament. Segons JxCat, els republicans difonen que el partit es gasta les inversions en festes i afegeixen que ERC amaga el fet que no havia fet una previsió per aplicar la Relació Valorada de Llocs de Treball (RVLT).\n«Nosaltres farem una valoració del document un cop hàgim rebut el text i l'hàgim pogut llegir», explica el cap de llista d'ERC, Joan Martí. De fet, el text assegura que ERC «endarrereix les reunions, les propostes i aportacions per incomplir les dates en què s'han de presentar els documents bàsics de funcionament del consistori», i afegeix que després apunten que «l'endarreriment» és per la nostra inoperància de JxCat. Esquerra, Junts per Catalunya i Independents van arribar a un acord d'última hora a l'Ajuntament de Santa Coloma de Farners, el municipi del president de la Generalitat, Quim Torra.\nSegons l'acord, l'alcaldia es repartirà els dos primers anys per la cap de llista de JxCat, Susana Riera (JxCat), i els dos darrers anys de mandat pel representant dels republicans, Joan Martí.\nGovern a dues bandes\nEl ple d'investidura però es va haver d'ajornar de les dotze a les deu de la nit per buscar alternatives a l'acord inicial. La líder de JxCat havia de ser escollida alcaldessa amb els vots del PSC i Independents de la Selva (IdS), però moments de màxima tensió entre els regidors i els assistents al ple van fer que es decidís suspendre.\nAleshores, els representants d'ERC, la formació guanyadora a les urnes, van manifestar públicament que el president Torra els havia trucat per intentar evitar la presència dels socialistes en el govern municipal i aconseguir una aliança entre sobiranistes.\nEn aquell moment els regidors han explicat que els constava que el president de la Generalitat havia contactat també amb els integrants de la llista de JxCat.


Juncker insta Espanya a formar govern estable i a "estar a l'alçada" davant els moviments de "determinades regions"\nRedacció 15/01/2016 - 11.45 Actualitzat 15/01/2016 - 15.12\nEl president de la Comissió Europea, Jean-Claude Junker, ha assegurat no voler opinar sobre els moviments en "determinades regions i províncies de l'Estat" quan se li ha preguntat per l'independentisme a Catalunya. Durant la roda de premsa sobre les prioritats i reptes de la Unió Europea, no obstant això, i sobre aquesta qüestió i la situació provisional del govern espanyol després de les eleccions del 20-D, ha afirmat:\n"Jo no vull interferir en la composició del govern espanyol, ni vull pronunciar-me sobre els moviments que han sorgit en determinades regions i províncies espanyoles. Només vull que Espanya estigui a l'alçada."\nD'aquesta manera, el president de la Comissió Europea ha descartat donar consells en públic perquè -segons ha assegurat en to irònic- "mai són escoltats", però ha assegurat que el seu missatge a Espanya se centra en la necessitat d'estabilitat.\nDilluns el portaveu de Juncker, Margaritis Schinas, no va voler fer "cap comentari" sobre la investidura de Puigdemont, ja que es tractava d'un "afer intern d'Espanya" i no els correspon "expressar un posicionament sobre l'organització constitucional d'un estat membre".\nD'altra banda, el president de l'Eurocambra, Martin Schulz, va defensar que la qüestió catalana "s'ha de discutir dins del marc de la Constitució espanyola i no en un debat al Parlament Europeu".\nJuncker sobre Catalunya i Espanya


Notícia: Èxit de participants en la nova categoria de Conte Infantil Joan Petit als 50ès Premis Recvll\nÈxit de participants en la nova categoria de Conte Infantil Joan Petit als 50ès Premis Recvll\nNoticia publicada a la web el 03/09/2014 06:38:27 PM\nHan concorregut 66 relats al Premi Recvll de Conte Infantil. Entre els premiats a la resta de categories, s’inclou l’actor català Ramon Madaula, que s’estrena com a dramaturg\nLa 50a edició dels Premis Recvll que ha tingut lloc avui diumenge ha guardonat diversos autors procedents de Girona, Barcelona i Andorra. Aquesta darrera procedència de l’autor guardonat li confereixen als premis haver assolit la seva internacionalització. Els autors i treballs guanyadors són els següents:\n-\tIñaki Rubio, d’Andorra, ha guanyat el Premi Joaquim Ruyra de Narració, dotat amb 2.500 €, amb l’obra L’altre Costat del Mirall. Nascut a Barcelona, l’autor viu actualment en aquest país pirinenc, i la seva vocació creativa i literària sempre ha estat relacionada amb la narrativa i, en especial, amb els contes. L’any passat va ser seleccionat com a únic autor andorrà pel llibre Els caus secrets, una antologia de joves narradors dels Països Catalans.\n-\tJoan Carles González Pujalte, de Mataró, ha estat guardonat amb el Premi Benet Ribas de Poesia, dotat amb 1.500 €, amb l’obra Les coses i els miratges. Llicenciat en Història de l’Art, després d’exercir durant uns anys de professor i de conrear durant un any la performance amb el grup Art-Incube, s’ha acabat dedicant exclusivament a la poesia i compta amb diversos llibres publicats. Ha guanyat diferents premis literaris, entre els quals destaquen el Martí i Pol de Roda Ter i de la UAB, i el Joan Teixidor d’Olot.\n-\tRamon Madaula i Canadell, de Sant Cugat del Vallès, és l’autor guanyador del Premi de Teatre Josep Ametller, dotat amb 2.000 €, amb l’obra titulada Coses Nostres. Aquest és el primer premi que guanya en l’àmbit literari, després que n’ha aconseguit forces en la seva faceta d’actor i productor, tant en Teatre com en Cinema i Televisió. Aquest 2014 ha obtingut el Premi Gaudí al millor actor secundari per la pel·lícula La Por.\n-\tJ. Victor Gay, de Girona, és el guanyador del Premi Salvador Reynaldos de Periodisme, dotat amb 800 €, amb l’article Joaquim Ruyra i Carles Rahola, vides... morts paral·leles. L’autor és periodista des de 1962, i durant 30 anys va ser el director del rotatiu Diari de Girona. Ha publicat una dotzena de llibres sobre temes gironins, i es pot considerar un guardonat reincident, ja que l’any 2012 ja va guanyar en aquesta mateixa categoria dels Premis Recvll amb l’article titulat Joaquim Ruyra i Girona: un gran silenci.\n-\tJoan Tudela, de Barcelona, ha guanyat el Premi Rafel Cornellà-Joaquim Abril de Retrat Literari, dotat amb 800 €, amb l’obra Eugeni S. Reig, l’amic de les paraules. Autor de llibres periodístics, obres d’assaig i aforismes, ha treballat en premsa escrita, ràdio i televisió, i també ha publicat centenars d’articles a diaris i revistes. En el seu currículum s’hi compta haver guanyat, entre d’altres, els premis Francesc Layret, Gaziel, Jaume Ciurana i Ciutat de Barcelona.\n-\tJordi Serra Mayoral, de Palafrugell, ha estat el guanyador del Premi Joan Petit de Conte Infantil, dotat amb 500 €, amb el treball La Paula es queda sense paraula. Mestre i llicenciat en filologia anglesa, treballa en un institut públic de Barcelona, on viu des de fa més de vint anys. Una de les seves aficions és escriure i ha guanyat diversos premis literaris, tant de narrativa breu per a adults, com de contes infantils. També compta amb una novel·la publicada.\nRècord de participants i èxit de la nova categoria de Conte Infantil\nCoincidint amb les noces d’or dels prestigiosos premis literaris, també s’ha arribat a la major xifra d’obres participants mai assolida fins ara al llarg de tota la seva història, amb un total de 196 autors i autores, que han presentat 225 treballs. D’aquest total el major nombre, 66 originals, correspon precisament a la nova categoria convocada per primera vegada aquest any: el Premi Joan Petit de Conte Infantil, creat amb el suport de la Fundació Joan Petit-Nens amb Càncer.\nLa Festa dels Premis Recvll que s’ha celebrat avui a Blanes, ha començat amb una copa de benvinguda seguida per un dinar al final del qual s’ha fet l’obertura de la sobretaula a càrrec de Pere Reixach, de l’equip de Recvll. La lectura i proclamació del veredicte ha anat a càrrec de la secretària del jurat, Maria Àngels Vàzquez, seguida pel lliurament dels premis durant el qual el membre del jurat, Salvador Roca, ha fet una breu entrevista als guardonats.\nData de realització: 03/09/2014 | Data de la darrera actualització: 03/10/2014


Calafell impedeix estelades a la via pública - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 19 de Juny de 2017. 13:12h.\nLa policia local identifica membres d’ERC i de l’ANC a petició del PPC\nLa guerra de banderes a Calafell (Baix Penedès) segueix ben viva. Aquest cap de setmana, membres d’ERC i de l’ANC de Calafell van tornar a fer una penjada de banderes estelades a la zona del Passeig Marítim, desafiant així a PSC i PP, integrants del govern local, que havien dit que era il·legal.\nEls independentistes van ser frenats aquest cop directament per agents de la policia municipal, que els van demanar la documentació. Davant la negativa inicial, els agents van avisar que els podrien detenir, raó per la qual finalment es van acabar identificant. Entre ells hi havia un dels dos regidors d’ERC a l’Ajuntament, Joan Soler, i el secretari d’organització al municipi, Jordi Cervero.\nDes de l’ANC han informat que la policia també va instar-los a no seguir penjant més banderes. Va ser una regidora del PP de Calafell, Maite González, qui va avisar a la policia quan va veure que s’estaven penjant estelades a la via pública. González els va cridar l’atenció perquè deixessin de posar-les i, en no aconseguir-ho, va trucar a la policia.\nAl cap de poques hores, membres de la brigada de Via Pública, regidoria que també està en mans del PP, van retirar les banderes dels diferents fanals i llocs on s’havien posat. L’estira i arronsa per les estelades a Calafell dura des de fa mesos. Abans de Sant Jordi, la brigada també va retirar en poques hores un seguit d’estelades que s’havien penjat, en aquell cas, al nucli antic.\nDes d’ERC i l’ANC han criticat el comportament del PP i han recordat que al ple municipal del mes de maig es va aprovar una moció dels partits independentistes on s’exigia a l’Ajuntament no destinar més recursos municipals a treure banderes de la via pública. PSC i PP ja van dir en aquell moment que no complirien la moció perquè hi havia una llei superior que no permet aquest tipus de manifestacions a l’espai públic.\nIndepèndencia, PPC, ERC, ANC\nPuigdemont posa com a exemple les víctimes d'ETA per demanar la independència\n#18 fran-bcn, bcn, 20/06/2017 - 12:39\na principi dels 90 em vaig vendre un apartament a Calafell aprop del mar, perquè l ambient era insofrible. Fa poc hi he anat i ara es pitjor. UN public diferent i ple de xonis i garrulos.....No m extranya el que passa....\n#17 Tom, Barcelona, 19/06/2017 - 22:14\nPues mi más sincera enhorabuena, por favor que creen una plataforma para ayudar a todos los pueblos a recobrar un paísaje urbano normal, sin la horrible bandera del odio colgada por todas partes.... por cierto, algún día tendrán que explicarnos cómo se financió todo esto?\n#16 rop75, Calafell, 19/06/2017 - 20:17\nCalafell es territorio hostil al independentismo. Lo que es una vergüenza es lo de Vendrell (pueblo vecino de Calafell), tampoco es independentista (solo hay que ver resultados 9N o la ausencia de esteladas en los balcones), pero todas las farolas del pueblo tienen esteladas colgadas por la ANC.\n#15 Galba, bcn, 19/06/2017 - 20:11\nI el famòs Comando Calafell encara no ha actuat? O es que només van (si els invitan és clar) a fer turisme per les capitals europees, embolicats amb estelades, barratines i disfresas de superman?\n#14 un musclu, bcn, 19/06/2017 - 19:41\nPero si veuen una espanyola amb un toro es publiquen 50 editorials critican-ho. La catalana no es formalment avui la cuatribarrada?


J and J Hotel Myeik Myanmar - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nReserva J and J Hotel\nKyan Taw Road, Myeik, Myeik, Myanmar\nCaracterístiques que t'encantaran sobre J and J Hotel\nHabitacions disponibles a J and J Hotel\nTé alguna pregunta per a J and J Hotel?\nMés informació sobre J and J Hotel\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Myeik, no busqui més enllà de J and J Hotel. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nJ and J Hotel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, servei de taxi.\nJ and J Hotel té 72 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com penjador de roba, cafè instantani inclòs, te inclòs, llençols, mirall. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior, massatge, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. J and J Hotel és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Myeik.