Sou a: Inici>Guia del poble>Personatges il·lustres\nMarià Baig i Minobis va néixer a Figueres el dia 3 de Gener de 1906. Ja de molt jove manifestà una gran habilitat per al dibuix i assistí a les classes del mestre Joan Núñez a l'escola municipal de dibuix de Figueres on coincidí amb companys com Salvador Dalí i Ramon Reig. Tots ells mostrarien després uns trets estilístics comuns, cosa que portà a Josep Pla a definir, arran d'una exposició de Baig a la Sala Rovira de Barcelona, la que denominà Escola de pintura de Figueres.\nMarià Baig feu la seva primera exposició individual a la Sala Edison de Figueres l'any 1927. Als anys 30 entrà a treballar a l'Ajuntament de Figueres on compaginaria una tasca administrativa amb la passió per la pintura. Participà als Salons de primavera de Barcelona i realitzà exposicions a Figueres, Barcelona, Lleida i Madrid. Al mateix temps publicà nombrosos dibuixos i contes en la premsa figuerenca, implicant-se, també, en la vida cultural i associativa de la ciutat.\nA finals dels anys 40 una sobtada malaltia visual - una perforació de màcula - el portà a les portes de la ceguesa i a abandonar la pintura. Després d'una profunda crisi personal, unes operacions quirúrgiques li estabilitzaren la malaltia visual i pogué tornar a pintar, amb un estil, però, renovat i molt evolucionat. L'any 1957 reprengué les exposicions a Perpinyà, Figueres i Barcelona, encara que es retirà parcialment de la vida pública.\nMarià Baig morí a Figueres el 21 de Gener del 1991. L'any 2006, centenari del seu naixament, va ser declarat Any Baig per la ciutat de Figueres i se li ha dedicar l'exposició titulada "Marià Baig, una singular pluralitat" al Museu de l'Empordà.\nAls anys 60 Marià Baig inicià una sèrie d'obres de gran format que marquen una evolució cap a l'expressionisme i que representaven un vertader repte a les seves condicions visuals. Baig emplenà aquestes obres de personatges del seu univers particular. Ell mateix explicà en la presentació de la seva exposició a Perpinyà l'any 1962, la primera després de la seva recuperació, "Afanyosos, eixiren cavalls, pallassos, gent del camp, que feia temps no havia vist, gitanes, infants i les bruixes que en la nit llarga em turmentaren".\nGitanos, pallassos i bruixes són els temes que millor caracteritzen la darrera etapa en la pintura de Marià Baig.\nCompaginant-ho amb la seva dedicació inicial a la caricatura, ja de molt jove Marià Baig sortí a pintar - però sobretot a dibuixar els paisatges de l'Empordà. Així, en el catàleg de la seva exposició a la Librería Mediterránea de Barcelona de l'any 1941 ja hi apareix un dibuix de Sant Llorenç de la Muga.\nAls anys 40 la família Baig condicionà una casa a Sant Llorenç de la Muga que, amb el temps, es convertiria en el seu veritable estudi d'estiu. La tranquilitat de la vida, el paisatge que l'envolta, les fonts, les velles cases, els racons més misteriosos de les antigues muralles... tot això li proporcionava l'entorn adequat per a la seva creativitat. D'aquí sorgiren algunes de les teles de bruixes més esgarrifoses... però també algunes de les seves visions més bucòliques de la vida al camp.\n"La porta" (Oli sobre fusta, 1975) Marià Baig pintà bodegons al llarg de tota la seva trajectòria pictòrica. Dels primers petits bodegons hiperrealistes dels anys 30 evolucionà cap a uns bodegons de gran format en la seva darrera etapa.\n"Gegants o molins?" (Oli sobre tela, 1962) és una personal visió del Quixot, una obra que tenia en gran estima. Inauguració de l'exposició antològica del Museu de l'Empordà per les Fires de la Santa Creu de Figueres de l'any 1976.\n"Caravana de gitanos" (Oli sobre fusta, 1968)\n"Carrer de Sant Llorenç" (Dibuix sobre paper, 1965)


Teatre a l’aula | Desclassificats\nLes lectures dramatitzades tenen diversos avantatges, per a un estudiant de llengües:\nCal treballar en equip, dinàmica motivadora per a la majoria dels aprenents i que permet un ús real de la llengua quan cal acordar detalls de l’escena.\nLa preparació de la lectura permet la repetició, un exercici bàsic per aprendre llengües\nPermet mostrar la feina feta\nEs presta atenció a la pronunciació de segments, més que a paraules soltes\nEs pot aprendre vocabulari nou\nÉs un input de llengua real, d’expressió nadiua\nPermet conèixer elements de la cultura que s’aprèn: autors i textos teatrals catalans\nCadascú de vosaltres deu tenir un text preferit per dur a l’aula. Els meus són dos: “Homes!” i “Criatures”, de la companyia T de teatre. Com que són esquetxos, són molt pràctics per donar un paper a cada alumne i tenen una durada curta. A més, són textos rítmics i divertits. Com que sovint són diàlegs amb frases curtes que tenen una rèplica immediata dels altres personatges, també són adequats per als alumnes amb menys competències, perquè no demanen intervencions llargues. D’altra banda, els textos es poden aconseguir molt fàcilment a la xarxa de biblioteques públiques.\nPer fer agafar ganes als estudiants de posar-se a la feina, a més dels vostres propis poders de persuasió, teniu els vídeos dels seus espectacles. En un curs de nivell B1, l’últim dia vam veure aquesta escena i de seguida ens posarem a la feina –ja us ho explicaré!–:\nEtiquetes : esquetxos, expressió oral, interacció, interacció oral, lectura, pronunciació, T de Teatre, teatre, vídeos\n← 40 jocs per parlar català\nCom qui no vol la cosa… →


Des del Big Bang que tot està inventat. Pleguem? (Notes sobre Google Wave) - El blog de Fesomia\nL’espai-temps dins d’una wave.\nJa ho sé, s’ha escrit molt sobre Google Wave. Amb totes les expectatives que ha generat és normal que es continuïn vessant tones de bits dedicades a la nova eina de Google, de manera que no crec que vingui d’unes quantes ratlles més en aquest blog.\nAmb tot, no vull parlar tant de l’aplicació si no de les reaccions que ha despertat. No teniu la sensació que bàsicament s’ha parlat de “decepció”? Si fins i tot alguns l’han qualificat com el “bluff” de l’any.\nÉs possible que aquesta idea l’hagi provocat el fet que, per separat, les eines que ens ofereix ja han estat inventades: els wikis, els ginys, la missatgeria instantània (al editar els textos m’arriba una aroma d’ICQ via retronasal)… Vaja, que més d’un deu haver tatxat Wave d’escudella de funcions que altres ja han inventat abans.\nAra bé: ha inventat Twitter la microescriptura? Gutenberg els llibres? Adrià la truita de patates? Però innovar no era repensar de forma diferent? Ens agradi o no en aquest món ja està tot inventat, i aquest fet, que a priori pot semblar una desgràcia, és en realitat l’oportunitat de tenir ja a l’abast tots els ingredients que ens permeten cuinar una quantitat de receptes que tendeix a infinit.\nA mi Wave em sembla una eina fenomenal, ben rumiada i amb un gran futur per endavant. Era simple de concebre? Doncs a Google han estat els més ràpids, tu. Enveja em fan.\nPublished 19 de gener de 2010 By Antonio\nCategorized as Internet i coneixement Tagged Google Wave, innovació, tecnologies web\nRetroping: Lluitar contra la falta de perspectiva « El blog d’Enraona


Nuestro Bufete Archives - Feliu | Sánchez Advocats\nNegligencias médicas, Nuestro Bufete / 15.01.2021\nBufet de negligències mèdiques a Barcelona: David contra Goliat\nUna negligència mèdica és sempre devastadora, no només per a qui la pateix, sinó també per als seus familiars i persones properes, especialment si les seqüeles són greus. El nostre bufet de negligències mèdiques a Barcelona sap per l'experiència de tants anys que, quan ocorre...\nNuestro Bufete / 22.12.2020\nDes de Feliu & Sánchez Advocats us desitgem bones festes i pròsper 2021\nDes del nostre despatx d'advocats a Barcelona esperem que tots pugueu gaudir d'aquestes festes nadalenques en la tranquil·litat de la llar i amb bona salut. I encara que volguéssim reunir-nos amb tots aquells que no hem pogut abraçar per les circumstàncies particulars d'enguany, sabem que...\nERTO per coronavirus: Què és un ERTO i quines empreses el poden fer?\nEl Govern ha autoritzat mesures urgents per sol·licituds d’ERTO per coronavirus davant les pèrdues econòmiques que es poden produir per l’aïllament preventiu. A continuació t’expliquem en què consisteix l’Expedient de Regulació Temporal d'Ocupació (ERTO) i, al final d’aquest article, et podràs descarregar un document amb...\nIncapacidad laboral, Nuestro Bufete / 16.03.2020\nComunicat sobre serveis legals i assessoria laboral COVID-19\nEstimats clients i amics, Degut a l’actual crisi sanitària, venen intensos dies de treball i de consultes al nostre bufet Feliu & Sánchez Advocats. Volem comunicar-vos que, durant els propers dies en què prendrem mesures d’aïllament preventiu, tot el nostre personal legal i administratiu seguirà treballant...\nNegligencias médicas, Nuestro Bufete / 04.03.2020\nBufet de negligències mèdiques Barcelona: quin triar?\nSi has de contractar un bufet de negligències mèdiques a Barcelona, t'enfrontes a una pregunta constant: quin triar? Hi ha varietat de professionals amb experiència en el tema, però has de tenir la seguretat que realment són especialistes en negligències mèdiques, perquè el teu cas...\nFeliu & Sánchez Advocats us desitja un Bon Nadal i un feliç 2020!\nA Feliu & Sánchez Advocats volem acomiadar l'any agraint als nostres clients que hagin confiat en nosaltres. És el moment d'envoltar-se de família i amics per a brindar pel viscut en 2019 i per totes les experiències que ens ofereix 2020. Al nostre despatx d'advocats a...\nNuestro Bufete / 18.12.2018\nDes de Feliu&Sánchez Advocats us desitgem unes Bones festes i un 2019 ple d'alegria i bones notícies!...


Excursions | Port Palamós | Creuers | Costa Brava Cruise Ports\nLa combinació d’aquests dos espais son perfectes per una excursió de tot el dia.\nNuclis històrics i jaciments arqueològics\nLa millor manera de descobrir la ciutat de Girona és participant en una visita guiada. Però també és interessant que el visitant es perdi pels estrets carrerons i es deixi atrapar per la màgia del centre històric: la seva història i cultura, els seus restaurant i bars, les botigues … Girona compta amb un antic barri jueu, un dels més ben conservats de l’Europa Occidental. L’estructura laberíntica i la pedra dels seus carrers han fet que es mantingués bastant intacte al llarg dels segles.\nLa catedral desstaca per la seva nau, la més ampla de l’arquitectura gòtica mundial. El conjunt també conserva la primitiva torre romànica que fa de contrafort, i el claustre. A l’interior del temple es custodien peces de gran vàlua, i en el seu museu capitular s’exposen el conegut Tapís de la Creació (S.XI). obra mestra del romànic, i el Beatus (S.X). Tambées poden visitar els Banys Àrabs (s.XII), un edifici d’estil romànic que imita l’estructura dels antics banys musulmans, el Monestir de Sant Pere de Galligants, l’església de Sant Fèlix, les cases del riu Onyar, la Rambla de la Llibertat, etc.\nLa vila de Tossa conserva l’únic exemple de recinte emmurallat fortificat de la costa catalana. Declarada Monument Historicoartístic Nacional. El principal element modernista de la població és la casa Sans. A la Vila Vella hi trobem el Museu Municipal, un dels museus d’art modern més important de ls comarques gironines. El Museu aplega una col.lecció extraordinària dels pintors més destacats de les avantguardes europees que van sojornar a tossa durant els cinc primers anys de la dècada dels trenta, com Marc Chagall i André Masson.\nLa història mil.lenària de Girona es plasma a la perfecció en una llarga sèrie de pobles d’origen medieval que guarden un ric patrimoni cultural i arquitectònic. (Pals, Peratallada i Monells)\nEl barri antic de Pals, conegut com el Pedró, està situal dalt d’un promontori. El conjunt, declarat Monument Historicoartístic, aplega molts elements interessants que van des del romànic fins al segle XVIII i que són visibles en finestres, arcs, pous, etc. Destaquen Ca la Pruna, casa fortificada (S.XV-XVI) que, emplaçada a l’entrada del recinte, acull diverses sales d’exposició; l’església gòtica de Sant Pere; la torre de les Hores, únic vestigi de l’antic castell i autèntic far de la comarca.\nPeratallada és un nucli fortificat típicament medieval, amb carrers irregulars que per una banda queden tancats per les muralles i per l’altra, desemboquen a la Plaça Major. El nucli de població sorgí al voltant del castell, que conserva una elegant façana gòtica i una magnífica torre de l’homenatge, considerada una de les més importants de Catalunya.\nA Monells destaca la plaça porticada, a més de les cases pedra, arquivoltes i ornamentacions en portes i finestres.\nSenderisme i cicloturisme per l’Empordà\nLa xarxa de senderisme i cicloturisme del Baix Empordà us permetrà conèixer el territori de nord a sud i de llevant a ponent, i amb poc temps podreu passar de les cales més solitàries als boscos més encisadors, o de les viles principals als poblets més inhòspits i tranquils…\nEl camí de ronda de Calella de Palafrugell a Llafranc.\nLlafranc i Tamariu són dos pobles que es troben a la costa de Palafrugell. Antigament, aquestes dues poblacions eren nuclis de pescadors; però actualment han esdevingut dues poblacions turístiques de primer ordre que no han alterat l’encant tradicional primigeni. És una excursió agradable plena de sorpreses, boniques vistes, cales verges, platges d’aigües tranquil·les, camins vertiginosos però segurs i fonts d’aigua fresca… En definitiva, és una excursió realment excitant i diversa.\nA la plana és on es desenvolupa la major part de la xarxa de cicloturisme que enllaça, però, per camins i carreteres, amb les zones costaneres. Al sud de la comarca, cal destacar la recuperació, com a carril bici, de l’antic traçat de tren de Sant Feliu de Guíxols a Girona. La xarxa de cicloturisme està abalisada amb una senyalització pròpia adaptada d’altres models europeus.\nPassió pel golf\nMés de deu camps de golf. Nou instal.lacions obertes tot l’any. Gaudeix del teu esport preferit quan vulguis, en alguns dels millors camps de golf d’Europa\nLA COSTA BRAVA fou la 3a. Destinació millor valorada d’Europa Continental. (Today’s Golfer Travel Awards 2011)\nDescobrint la Costa Brava més secreta\nDescobreix el secret de la Costa Brava, on cada racó amaga una emoció per viure.\nGrans badies amb onades i vent per practicar el windsurf i la vela. Quilòmetres i quilòmetres de litoral, amb cales, penya-segats, platges àmplies i ports perfectament equipats per gaudir al màxim del plaer de navegar. Reserves marines fantàstiques per submergir-te en la immensitat blava del mar, miralls d’aigua sobre els quals podràs lliscar, i un litoral retallat i salvatge per descobrir des del caiac.\nEstació nàutica – L’estartit – Illes Medes\nLa Bisbal d’Empordà és una de les viles ceramistes més destacades de l’Estat i posseeix nombrosos tallers i botigues pels quals val la pena passejar amb calma. En una de les antigues indústries de ceràmica locals trobem el Terracotta Museu, on, a més de contemplar l’arquitectura de l’edifici, podem seguir tot el procés d’elaboració de la ceràmica.\nA la ciutat de Girona s’hi pot trobar tot tipus d’establiments, des del comerç més tradicional fins a les últimes tendències: prestigioses marques internacionals, decoració d’avantguarda, joieries d’autor, artesans, antiquaris i productes gastronòmics selectes, entre d’altres, configuren una gran varietat que garanteix la compra ideal per a tothom.\nEl xuixo, una pasta que es pot trobar a moltes pastisseries de la ciutat; els bombons de xocolata inspirats en les llegendes de la ciutat; la botifarra dolça, un menjar d’origen medieval que es pot adquirir tendre o curat, son alguns dels productes que es poden adquirir en els establiments d’alimentació.\nLa clau d’una gran cuina és la matèria primera immediata. I les comarques gironines estan emmarcades en una regió beneïda per la natura, compendi de mar, plana i muntanya. El Mar i muntanya és el vaixell insígnia de la cuina de les comarques gironines, la fusió del territori amb una manera de fer.\nRUTA DO EMPORDÀ\nL’enoturisme et guarda una experiència inoblidable a la Costa Brava, i concretament, a l’Empordà. La Ruta del vi DO Empordà t’endinsa en una tradició molt arrelada a aquesta terra, que es remunta a temps dels romans.\nRuta del Vi Costa Brava\nBarcelona té el caràcter de les ciutats mediterrànies, dinàmica i oberta, convida a l’oci, a passejar i a gaudir. A la ciutat de Barcelona, es troben alguns dels edificis del modernisme català més distintius de Barcelona. Un dels arquitectes més destacats d’aquest moviment fou el català Antoni Gaudí, autor d’obres tan conegudes internacionalment com la Casa Milà (o La Pedrera), la Casa Batlló o el Temple de la Sagrada Família.


"TARTA" DE SANTIAGO\n250 gr d'ametlla molta sense gluten\n1 cullerada sopera rasa de canyella sense gluten\nsucre glass per decorar sense gluten\nplantilla de la creu de Santiago\nUn motlle de 26 cm antiadherent i desemmotllable.\nEn un bol gran posem el sucre i l'ametlla molta passada per un colador (això ens ajudarà a que no quedin grumolls). Ho barregem lleugerament.\nAfegim els ous d'un amb un i els anem integrant a la barreja. Fins que un ou no està integrat no posem l'altre. Haurem de batre amb les varetes enèrgicament.\nAfegim la ratlladura de llimona i la canyella i ho integrem bé.\nÉs molt important que el motlle que utilitzem el puguem desemmotllar fàcilment ja que aquest pastís és delicat. Si el nostre motlle no és antiadherent o no volem córrer riscos, podem retallar un paper de forn amb la forma de la base del motlle i així no se'ns enganxarà segur.\nPosem tota la barreja al motlle i ho posem al forn durant 30 minuts. Acabat aquest temps comprovem amb un punxó metàl.lic la cocció de l'interior. Si el punxó surt net és que ja està cuit.\nDeixem refredar a temperatura ambient i desemmotllem passant un ganivet pel voltant del motlle que ens ajudarà a que se'ns desprengui dels voltants sense dificultat.\nUn cop fred, posem la plantilla de la creu de Santiago al centre del pastís i espolsem amb sucre glass pel damunt.


Mercat de Casa - Productes de proximitat\nPRODUCTE DE PROXIMITAT DE L'ANOIA\nComerç de proximitat online on podràs trobar aliments ecològics, productes de temporada i gaudir d’experiències gastronòmiques de la mà dels nostres productors locals. T’apropem un consum més responsable, sostenible, d'hàbits saludables i preu just pels petits productors.\nACCEDEIX ALS NOSTRES PRODUCTES DE KM 0\nPer nosaltres, com a productors, Mercat de Casa ha estat l'oportunitat de poder oferir el nostre cigronet a través d'una plataforma de venda en línia que ens aporta la millor confiança. L'Ignasi, el David i el Lluís tracten el producte amb la mateixa estima que ho fa un petit establiment: aposten pels productes de proximitat i artesans, i entenen el valor de la feina que hi ha al darrere.\nProductora de Cigronet de l'Alta Anoia a Rubió\nSón joves, amb molta empenta i Anoiencs. El dia que ens vam conèixer em va sorprendre el seu esperit emprenedor. Mercat de casa és una iniciativa molt necessària a escala de comarca i estic content que siguin ells els qui hagin apostat pels productes de proximitat. Com a pagès estic content de poder-los tenir a prop, sé que saben transmetre els valors del nostre oli igual que ho faria jo.\nproductor d'Oli d'arbequina i Vera del Montserratí a Piera\nAmb Mercat de Casa puc conèixer i consumir un munt de productes de qualitat i de proximitat desconeguts per mi. Gaudeixo de nous sabors i de noves textures que em transporten als indrets on es produeix cada producte, valorant l'esforç i la dedicació de cada productor del territori. Convençuda en recolzar iniciatives que respecten i donen valor al territori i a les persones que el cuiden.\nConsumidora de Mercat de Casa


Tísner, escriptor-ninotaire polifacètic / Exposicions / Visita'ns / Inici - Biblioteca de Catalunya\nEts a: Inici / Visita'ns / Exposicions / Tísner, escriptor-ninotaire polifacètic\nData inici: 12/11/2012 Data final: 09/12/2012\nComissariat: Jaume Clarà\nAvel·lí Artís-Gener (1912-2000) ha estat -i és- un home popular a Catalunya. A la seva personalitat oberta i expressiva hi afegí un pegat negre sobre l’ull perdut en un accident de moto, un tret que encara popularitzà més la seva imatge.\nInicià la seva carrera professional als anys trenta com a periodista i, com a ninotaire camp en el qual emprà el pseudònim Tísner, pel qual seria conegut des d’aleshores. Compromès políticament, lluità durant la guerra civil al front de l’Ebre i, en acabar, s’hagué d’exiliar, primer a França i després a Mèxic.\nDurant l’estada mexicana treballà com a escenògraf i publicista, però també s’endinsà en la creació literària, amb la publicació de tres novel·les que són considerades un referent de la literatura catalana a l’exili.\nL’any 1965 retornà a Catalunya, on continuà la seva trajectòria literària, a més de treballar en el món periodístic (com a sotsdirector de Tele/Estel, per exemple), fer de traductor, iniciar-se en el món dels mots encreuats, etc. En definitiva, un munt d’activitats polifacètiques amb un rerefons comú: el compromís amb la llibertat i amb la cultura catalana.\nL’exposició vol ser una mostra d’aquesta trajectòria, a partir dels fons conservats a la Biblioteca de Catalunya, entre ells el que va donar el mateix Tísner (amb 4.700 llibres i correspondència). També s’ofereixen fragments de tres enregistraments sonors d’intervencions públiques de Tísner: una conferència a Mèxic (1972) i dues entrevistes radiofòniques (1976 i 1981).\nCap de la Secció de Col·leccions Generals\nLA VEU DE TÍSNER\nTaula rodona sobre el retorn a Barcelona d'Avel·lí Artís-Gener, Tísner, després de l'exili. Mèxic DF, Orfeó Català, 22 de juny de 1972. 60 min.\n-impressions d'Artís-Gener després d'arribar a Barcelona l'any 1965 (2:06)\n-presència del règim franquista en la vida diària (3: 27)\nEntrevista a Avelino Artís-Gener, Tísner, escritor amb motiu de la 2a edició del seu llibre La diàspora republicana. Radio Barcelona, 8 de gener de 1976. Locució: Mari Cruz Hernández. 12 min.\nEntrevista a Avel·lí Artís-Gener, Tísner, escriptor, dibuixant i pintor, en el programa "Impactes". Ràdio Barcelona, 26 de març de 1981. Locució: Joan Castelló Rovira. 30 min.\n-naixement del pseudònim Tísner (2:06)\n-inicis professionals (1:53)\n-actuació durant la Guerra Civil (3:42)\n-valoració de la situació actual (1:54)


El Grup TGT amplia la seva participació en el capital d'Archivel Farma - Archivel Farma | Innovative immunotherapies\nEl Grup TGT amplia la seva participació en el capital d’Archivel Farma\nBy Adela Farré22/12/2016Archivel\nEl Grup TGT, soci estratègic d’Archivel Farma des de gener de 2012, ha elevat la seva participació en la companyia del 49% al 53% després de subscriure dues noves ampliacions de capital, per un valor d’1,87 milions d’euros. La companyia, dirigida per Teodoro García, es converteix així en el soci majoritari d’Archivel Farma i reforça el seu compromís amb el projecte de desenvolupament de la vacuna contra la tuberculosi RUTI®.\nArchivel segueix treballant en la recerca de socis estratègics per emprendre un assaig clínic de fase III de la seva vacuna terapèutica, una de les més avançades i prometedores de les que s’estan investigant en el món. RUTI® ha superat amb èxit sengles assaigs clínics de fase I i fase II per al tractament de la tuberculosi latent. D’altra banda, Archivel està realitzant estudis preclínics amb models animals per avaluar l’aplicació de RUTI® per a la prevenció i el tractament de malalties com l’asma i la rinitis al·lèrgica.


Seleccioneu ràpidament els paràgrafs de l'objecte de paraula incrustat a Word\nSi teniu un llarg document de paraules de contingut amb diversos paràgrafs d'objectes d'incrustació existents, quan vulgueu suprimir o editar tots els paràgrafs de l'objecte de paraula incrustat, com haureu de fer? Això suposa massa temps si passeu pel document sencer per seleccionar tots els objectes de la paraula incrustat un per un. Kutools per a la paraula'S Seleccioneu els paràgrafs de l'objecte incrustat la utilitat pot seleccionar ràpidament tots els objectes de la paraula incrustats del document.\nSeleccioneu tots els paràgrafs de l'objecte de paraula incrustats del document sencer\nSeleccioneu tots els paràgrafs de l'objecte de paraula incrustat d'una part del document\nfeu clic Kutools > Paràgrafs > Seleccioneu els paràgrafs de l'objecte incrustat. Mostra la captura de pantalla:\nSuposant que voleu seleccionar ràpidament tots els objectes de la paraula incrustat d'un document com es mostra a la captura de pantalla de sota, podeu fer-ho fàcilment de la manera següent:\n1. Sol·liciteu l'utilitat fent clic Kutools > Paràgrafs > Seleccioneu els paràgrafs de l'objecte incrustat.\n2. Veureu els resultats com es mostra a les captures de pantalla següents. Nota: Aquesta utilitat només pot seleccionar tots els objectes de paraules incrustats.\nSi només voleu seleccionar tots els paràgrafs de l'objecte de paraula incrustat d'una part del document, podeu fer-ho ràpidament de la manera següent:\n1. Destaqueu i seleccioneu una part del document primer i, a continuació, feu clic a la utilitat Kutools > Paràgrafs > Selecciona incrustar Paràmetres de l'objecte de paraula.


Dissabte 20.12.14. EL COLL DE TRAENS\npor KHARAHEDIDA el Jue Dic 18, 2014 9:24 pm\nLa idea que porto es anar fins a Traens por la pista principal de Sant Llorenç a Granera, un cop allà baixar pel camí que dona a la pista de Monistrol de Calders, arribats en aquest poble agafar la pujada cap a Granera, de Granera tornem a Traens i d'aquí baixem i trenquem a l'esquerra per a pujar el Coll del Pi d'en Guardia, finalment tornem a Castellar pel Pla de les Forques i Tres Pins.\nFins a Catafau l'afectació es important però està arreglat, l'afectació de Tres Pins es petita però tanmateix arreglada. A partir de Catafau cap a munt no he vist cap arbre caigut, tot i que he rodejat el Serrat de les Pedres per la banda frondosa.\nSembla que la causa del desgavell ha estat La Mola, que al recollir el vent del nord va causar una especie de remolí gegant a la seva part sud afectant de manera directa sobretot a Terrassa i també Sabadell i rodelies. Jo tenia noticia que La Mola també va agreujar les inundacions del 1962 a l'actuar com a magatzem d'aigüa que es va desbordar. La meva mare m'explica que aquell dia La Mola desprenia un soroll fantasmagoric com mai havia sentit, ni mai mes ha sentit (te 94 anys). S'ha de tenir en compte que aquest massis està ple de cavitats i te unes carecterístiques i orografía molt especial.\nCoses semblants passent per exemple al Massis de la Maladeta, per això rebent el sobrenom de Montes Malditos, als quals tinc l'honor de haver-hi pujat a tots. a l'gual que la resta dels cims importants de tot el Pirineu. El lloc que impressiona mes es veure la Cresta de Salenques desde el cim Tenpestats (al costat de l'Aneto), sembla l'accés a l'infern. Totes les crestes presenten infinits impactes de llamps que et canvient l'aspecte del cim d'un any a l'altre. Es increíble, son muntanyes que es mouent i això es cert. Si mai despareixo em trovareu a Benasque, fixe.\nRe: Dissabte 20.12.14. EL COLL DE TRAENS\npor Jaume el Jue Dic 18, 2014 10:50 pm\nHas de posar hora,etc\npor KHARAHEDIDA el Jue Dic 18, 2014 11:32 pm\nLLoc trobada: Plaça de la Dona de Castellar.\nHora sortida: 8,40 hores.\npor Jaume el Vie Dic 19, 2014 12:57 am\nDema ho confirmo del tot.jo no crec que tingui forces per fer tota la ruta,ja buscare una escapatoria\npor Joanem el Vie Dic 19, 2014 1:06 pm\nJaume quedem al cortijo inglés a les 8:00\npor KHARAHEDIDA el Vie Dic 19, 2014 1:09 pm\nJa som tres i pujant.\nSABADELL - CORTE INGLES - 8 HORES\nCASTELLAR - PLAÇA DONA - 8,40 HORES\nÚltima edición por KHARAHEDIDA el Vie Dic 19, 2014 2:28 pm, editado 1 vez\npor Tom el Vie Dic 19, 2014 2:18 pm\nYa también me apunto\npor KHARAHEDIDA el Vie Dic 19, 2014 2:27 pm\nVinga ja som quatre.\npor ESG73 el Vie Dic 19, 2014 10:15 pm\nKHARAHEDIDA escribió: La idea que porto es anar fins a Traens por la pista principal de Sant Llorenç a Granera, un cop allà baixar pel camí que dona a la pista de Monistrol de Calders, arribats en aquest poble agafar la pujada cap a Granera, de Granera tornem a Traens i d'aquí baixem i trenquem a l'esquerra per a pujar el Coll del Pi d'en Guardia, finalment tornem a Castellar pel Pla de les Forques i Tres Pins.\nEstas fet un redactor i historiador Xavi, segurament ens veiem dema.


L'empitjorament dels indicadors epidemiològics posen en qüestió que el Principat pugui avançar a la fase 2 dilluns, 7 de desembre\nL’empitjorament d’alguns indicadors epidemiològics, deu dies després d’haver començat la reobertura, ha suscitat dubtes sobre si el Principat podrà passar a la fase 2 dilluns, 7 de desembre. Durant tres dies consecutius, el Departament de Salut ha comunicat augments en el risc de rebrot, que ha passat de 196 punts a 217, i la velocitat de propagació del virus (Rt), que ja és del 0,92. Amb aquestes dades sobre la taula, avui es reuneix el comitè del Procicat per decidir si s’avança en la reobertura, es fa asimètrica o es paralitza.\n[EN DIRECTE] Tota la informació d’última hora sobre la situació de la pandèmia\nDiferències al govern\nDesprés d’haver-se registrat el primer repunt, la consellera de Salut, Alba Vergés, va explicar que els indicadors epidemiològics evolucionaven d’acord amb les previsions, de manera que no feien perillar el pas a la fase 2. Alhora, va demanar “un compliment molt estricte” de les restriccions, sobretot durant el pont de la Puríssima, per a poder “continuar avançant amb el calendari” de la reobertura. “Ja prevèiem que pogués augmentar o alentir-se [la millora de les dades] els pròxims dies o la setmana que ve”, va afegir.\nDe totes maneres, algunes altres veus del govern, com ara el conseller d’Interior, Miquel Sàmper, han demanat més precaució. Sàmper també ha dit que el govern “meditarà” i a final de setmana prendrà la decisió que consideri més “oportuna” sobre el canvi de fase. Sigui com sigui, la Generalitat ja ha avançat que Nadal i la resta de festes tindran un tractament especial i no s’aplicaran les restriccions tal com les estipula el pla de reobertura.\nQuins indicadors marquen el canvi de fase?\nEls indicadors principals que condicionen els canvis de fase són la velocitat de propagació del virus i la xifra d’ingressos als hospitals. Per tant, segons el pla de reobertura, per fer un canvi de fase cal que la Rt es mantingui per sota del llindar del 0,9 i que els ingressos setmanals disminueixin. Dos indicadors que, si es compleixen, volen dir que s’està contenint la propagació del virus.\nAra mateix, quatre dies abans del 7 de desembre, la Rt supera el topall màxim (0,92). De fet, la velocitat de propagació no havia estat tan alta des del 6 de novembre. L’altra cara de la moneda són els ingressos, als hospitals catalans hi ha 1.591 pacients amb la covid-19, i, tot i que ha tingut diverses fluctuacions recentment, hi ha 157 ingressats menys que no pas dijous passat.\nA què respon l’augment?\nLa cap de Medicina Preventiva i d’Epidemiologia de l’Hospital Vall d’Hebron, Magda Campins, ha explicat que la reobertura havia condicionat el canvi de tendència dels indicadors epidemiològics. Tanmateix, en declaracions a Catalunya Ràdio, ha reclamant prudència a l’hora d’analitzar-los, perquè hi poden haver influït més factors, com ara les proves generals que Salut fa arreu de Catalunya.\nPer evitar un empitjorament de les dades, Campins ha demanat el compliment escrupolós de les mesures de seguretat, especialment durant el pont de la Puríssima. “No s’ha de marxar durant el pont, no podem fer la trampa de sortir dijous”, ha dit. I tot seguit ha avisat que si es relaxaven les prevencions, la tercera onada seria “gairebé segura”.\nHi haurà canvi de fase?\nSi es congelen les dades actuals, el Principat no podrà avançar a la fase 2 de la reobertura si no es redueix la Rt. Si la taxa es mou entre el 0,9 i l’1, com ara, es pot aturar la reobertura i mantenir el conjunt del Principat a la fase 1. Dit això, durant la presentació del pla, la consellera de Salut va dir que la reobertura podia ser asimètrica, de manera que no s’apliquessin les mateixes restriccions a tot Catalunya.\nD’altra banda, una reculada cap a la situació prèvia a la reobertura no és ara mateix sobre la taula. El govern ha admès que no tenia prou recursos per a mantenir els tancaments de sectors com la restauració i la cultura. Per tant, si la Rt supera el topall de l’1, revisarà les restriccions i possiblement endurir-les, però sense arribar a situacions de confinaments o tancaments.\nQuina és la situació de les regions sanitàries?\nLa propagació del virus és diferent arreu del Principat. Segons les dades facilitades per Salut, només el Camp de Tarragona (0,75), les Terres de l’Ebre (0,79) i la Catalunya Central (0,84) se situen per sota del topall del 0,9 de la Rt i, si finalment es fa una reobertura asimètrica, podrien avançar cap a la fase 2.\nBarcelona supera per poc el topall (0,92), mentre que la Metropolitana Sud (0,93) i la Metropolitana Sud (0,95) presenten una Rt pitjor. L’Alt Pirineu, arran de situacions com la de Tremp, s’acosta a l’1. Girona (1,01) i Lleida (1), el superen\nVegeu l’esquema del pla de reobertura:


ADV Fruita Dolça de l'Alt Penedès: de desembre 2012\nel maneig del sòl agrícola\nUs presentem un any més el que serà el programa de la jornada anual de l'ADV Fruita Dolça de l'Alt Penedès. Aquest any el tema de la jornada girarà entorn el maneig del sòl agrícola. Per això comptem amb la participació de:\nSr. Pere Villar Mir - Responsable del departament agronòmic ILERSAP: tractarà la importància dels anàlisi de sòls i la seva interpretació amb exemples pràctics de la zona Penedès, tant en fruiters com en vinya.\nSra. Rosa Mª Poch Claret - Catedràtica de edafología i química del sòl de la Universitat de Lleida: desgranarà les causes que degradent un sòl i allò que cal fer per a la seva conservació.\nSr. Iñigo Virto Quecedo - Membre de l'àrea d'edafología i química del sòl de la Universitat Pública de Navarra: ens parlarà de la importancia de la fertilitat dels sòls i de quina manera incideix el maneig del sòl.\nSr. Sergio Ibáñez Pascual - Membre del grup de gestió de factors de la producció vitícola de l'Institut de Ciències de la Vinya i el Vi del CSIC - Govern Rioja - Universitat Rioja: ens presentarà en primicia per la zona la nova guia que recull varies exeperiències en cobertes vegetals realitzades a diferents punts de la geografia espanyola.\nSr. Lluís Giralt Vidal - Tècnic de viticultura de l'Institut Català de la Vinya i el Vi: que tractarà de les experiències en cobertes vegetals a Catalunya, des del punt de vista del seu maneig.\nDIA: 7 de febrer de 2013\nLloc: Masia Mas Catarro. Sta. Margarida i els Monjos.\nPublicat per contacte: a 18:07 Cap comentari:


En marxa la Marató de donants de sang 2.0 - Osona Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Sanitat » En marxa la Marató de donants de sang 2.0\n14 Gener 2017 a 15:00\nEn marxa la Marató de donants de sang 2.0\nLa consellera de la Presidència, Neus Munté i el conseller de Salut, Antoni Comín, han inaugurat la Marató de donants de sang 2.0, que se celebra del 13 al 20 de gener als grans hospitals del país. Aquest any, per primera vegada, el Palau de la Generalitat i l’Ajuntament de Barcelona obren les portes, els dies 13 i 14, per acollir també els donants de sang.\nEn l’acte d’inauguració han participat també Manuel Peiró, president del Banc de Sang i Teixits, Josep Quitet, vicepresident primer de Creu Roja Catalunya i Marc Ibars, president de la Federació Catalana de Donants de Sang.\nLa consellera Munté ha destacat, que “la donació de sang és un acte senzill i innocu, que salva vides” i ha recordat, que “la necessitat de sang és constant i, per tant, també ho han de ser les donacions, que més enllà de campanyes específiques i importants com la Marató, han de ser un acte quotidià i habitual”.\nMunté ha expressat el seu reconeixement i agraïment a tots els implicats en la Marató, afirmat que “em sento envoltada de tresors, com són el nostre sistema de salut; el Banc de Sang i Teixits; els donants, pel seu altruisme i generositat; la Creu Roja, per la seva gran tasca; tants i tants professionals que avui i cada dia es deixen la pell perquè tot això funcioni; i els voluntari, que dediquen part del seu temps als altres sense esperar res a canvi”.\nPer la seva part, el conseller de Salut ha afirmat que “donar sang és un dels actes de generositat més bonics, perquè es fa sense saber qui serà el receptor”. Comín ha destacat que “molts països s’emmirallen en l’organització del nostre sistema de donació de sang i teixits” i ha insistit en la importància de la Marató, afirmant que “ja comencem a treballar en la Marató de l’any vinent”.\nEls consellers han conversat amb Josep Maria Callís, un donant de sang, que va fer la seva primera donació amb 18 anys i que avui en té 98. Callís acredita 132 donacions a llarg de la seva vida i amb el seu testimoni ha volgut animar a la participació. La consellera Munté li ha agraït la seva presència i que “des de la seva veterania transmeti les bondats de ser donant de sang”.\nMunté i Comín han fet una crida a la participació, ja que amb la Marató 2.0 s’esperen aconseguir 8.000 donacions que permetin remuntar les reserves de sang després de les Festes de Nadal, un període en què han baixat les donacions al voltant d’un 25% pel canvi d’hàbits de la ciutadania, el fred i les malalties que s’hi associen i diversos festius intersetmanals\nEl lema d’enguany és “La teva sang diu coses. Comparteix-les” i vol posar de relleu la informació que es pot saber d’una persona a partir del grup sanguini, com ara de qui pot rebre sang, a qui pot donar-ne o quins usos pot tenir la seva sang. 4 de cada 10 catalans desconeix el seu grup sanguini, segons l’últim estudi Òmnibus del Centre d’Estudis d’Opinió. La campanya també pretén fer pedagogia sobre la sang i els grups: explicar la compatibilitat, l’origen, l’existència de grups rars, curiositats sobre els grups, creences a d’altres països…i, en definitiva, la importància de conèixer-lo i de donar sang per salvar vides .\nCada dia es necessiten 1.000 donacions a Catalunya ja que la transfusió de sang o dels seus derivats s’ha convertit en una part imprescindible en l’actual assistència sanitària. Gràcies a les donacions, es duran a terme intervencions quirúrgiques, tractaments oncològics, trasplantaments d’òrgans, etc.\nPot donar sang qualsevol persona sana entre 18 i 65 anys que pesi més de 50 quilos. Recordem que els homes poden donar fins a 4 vegades a l’any i les dones, 3, sempre i quan es respecti l’interval mínim de dos mesos entre donacions. Cada donació pot ajudar fins a tres malalts diferents.\n#Antoni Comín #donant sang #Neus Munté


CAMPANES DE CASTALLA: abril 2019\nDiumenge 28 de Abril (vespra)\nDilluns 29 de Abril "Sant Vicent Ferrer"\nPublicado por Juan Carlos en 4/28/2019 No hay comentarios:\nPublicado por Juan Carlos en 4/18/2019 No hay comentarios:\nPerquè sembla que al final sí que estaran les obres, en la seua primera fase de consolidació del mur de l'accés a l'ermita, concloses per a aquest pròxim Divendres Sant.\nPer a la col·locació de la llamborda del paviment sí que no hi ha hagut suficient temps, per la qual cosa s'ha optat per cobrir les deterioracions i manques per una xicoteta capa de formigó, tenint previst després de la Setmana Santa la seua conclusió.\nTambé està previst que després de la Setmana Santa s'escometa la segona fase, que consisteix en la consolidació del mur superior que suporta la placeta de l'entrada a l'ermita.\nPer aquest motiu la processó del divendres Sant, com estava anunciat, eixirà del convent, prendrà adreça Avinguda de Petrel, carrer Cid, carrer Joan XXIII i per carrer Ramón y Cajal seguirà el seu itinerari normal fins a l'ermita. (Si Déu vol i el temps no ho impedeix, perquè l'amenaça de pluja és bastant gran)\nLa imatge de Crist del Consol eixirà de l'església parroquial per a unir-se en el convent a la processó.\nPublicado por Juan Carlos en 4/15/2019 No hay comentarios:\nPublicado por Juan Carlos en 4/13/2019 No hay comentarios:


L’èxit teatral ’53 diumenges’ arriba al TÀG – Tàg El Vendrell\nLa programació del Temporada ha arrencat el passat dissabte 19, a l’Auditori Pau Casals, amb el flamenc jazz com a protagonista, i amb gran èxit de públic.\nEl Teatre Àngel Guimerà acollirà la seva primera cita d’aquest 2022 el proper dissabte 5 de març, amb una de les obres més aplaudides de la taquilla barcelonina: ’53 diumenges’.\nDes de l’inici de la venda d’entrades, ’53 diumenges’ ha despertat molt d’interès i l’aforament està pràcticament ple. Les últimes entrades disponibles es poden adquirir a www.temporada.cat i també de forma presencial aquest divendres a la recepció de l’EMMPAC (i tots els divendres no festius, de 10 a 13h) .\nSense resultats to "L'èxit teatral '53 diumenges' arriba al TÀG"


El municipi de Sitges compta actualment amb 17 DEA, desfibril·ladors exteriors automàtics, en diferents espais públics de major afluència de públic i per tant major possibilitat de generar-se un cas d'aturada cardíaca, com a resultat de la implementació del projecte "Sitges, cardioprotegit i saludable".\nActualment, set instal·lacions esportives públiques de la vila disposen de desfibril·ladors automàtics. És el cas del Pavelló Pins Vens; el Camp Municipal d'Aiguadolç; el Rocòdrom; el Nou Pins Vens; la Piscina Municipal; la Pista Poliesportiva de Les Botigues de Sitges; i el Camp de Rugbi.\nLes platges compten també amb desfibril·ladors. Es tracta de les platges de l'Home Mort, Desenrocada, Cala Morisca disposen de DEA a les respectives guinguetes. Les platges de la Ribera, Aiguadolç, Garraf i Les Botigues disposen de DEA en els mòduls de salvament i la platja de Terramar disposa d'un DEA en el lloc de vigilància avançat de salvament. Està previst que també les platges de Sant Sebastià i Riera Xica en disposin aviat.\nTambé la Policia Local compta amb desfibril·ladors en dos dels tres cotxes que patrullen a diari pel poble.\nQuan es produeix un episodi d'aturada cardíaca és imprescindible reduir el temps de resposta assistencial al pacient. La instal·lació de desfibril·ladors d'ús públic i a prop de les zones de més afluències de gent pot fer augmentar el percentatge de supervivència en els casos d'aturada cardíaca.


defraudingamerica.com > Anàlisi de la indústria > Els primers inversors de Filecoin van incentivar el curt abast de FIL, però és possible que els miners s’acumulin\nOKEx Insights analitza amb més profunditat una interessant divergència en joc en el mercat per a la FIL de Filecoin.\nNota de l’editor: OKEx Insights va discutir anteriorment sobre Filecoin i el seu objectiu de revolucionar la indústria de l’emmagatzematge de dades en la seva edició més recent de DeFi Digest.\nL’esperada mainnet Filecoin finalment es va publicar el 15 d’octubre, tres anys després d’haver publicat una història 258 milions de dòlars. Tot i això, el preu de la seva moneda natal, FIL, ha estat molt volàtil des del seu llançament. Els intercanvis perpetus de FIL a OKEx van assolir el màxim històric de 56 dòlars el 16 d’octubre, però en els dies següents van caure a un mínim històric de 20 dòlars el 23 d’octubre. Posteriorment, van entrar els grans volums de compra..\nUna observació interessant durant el període de temps esmentat és que les taxes reals de finançament de l’intercanvi perpetu de FIL es trobaven en un territori extremadament negatiu si considerem normal el rang de taxes de finançament de vuit hores del -0,03% al 0,03%.\n1 Com les taxes de finançament negatives van provocar una petita compressió\n2 Es preveu que continuïn les taxes de finançament negatives de FIL\n3 La demanda dels miners de Filecoin pot augmentar els preus\nCom les taxes de finançament negatives van provocar una petita compressió\nLes taxes de finançament són la manera com es mantenen els preus dels permuts perpetus ancorats al preu al comptat de l’actiu subjacent. Si la taxa de finançament és positiva, les posicions llargues pagaran una comissió de finançament. Per contra, si la taxa de finançament és negativa, les posicions curtes pagaran una comissió de finançament. Per aquest camí, "equilibri" es manté.\nEntre el 17 i el 26 d’octubre, la taxa mitjana de finançament per cada interval de vuit hores va assolir un impressionant -1,35%. Un comerciant que tingués el permut permanent i mantingués aquesta posició en aquest període hauria pagat un 28% de finançament, sense considerar l’afegitament de palanquejament.\nTaxa de finançament real de permutació perpetua FIL / USDT a OKEx. Font: OKEx\nSi fem una ullada al gràfic de preus FIL / USDT, el seu preu de permuta perpetu era generalment inferior al seu preu al comptat. Com més gran sigui aquesta diferència, més elevada serà la comissió de finançament per als pantalons curts, un mecanisme destinat a tornar a alinear el preu. D ‘aquesta manera, la mecànica de la taxa de finançament funciona en contra de la "popular" comerç.\nEl 23 d’octubre, el preu del FIL va baixar al voltant dels 20 dòlars. Això va provocar que els comerciants tanquessin les seves posicions curtes i es va traduir en un augment significatiu del volum de compres. Posteriorment, això va resultar en una petita compressió – quan aquells que aposten per la disminució del preu es liquiden o es veuen obligats a tancar les seves posicions en un esforç per evitar noves pèrdues – que va empènyer temporalment el preu de permuta perpetu per sobre dels 50 dòlars a OKEx.\nGràfic d’intercanvi perpetu de FIL / USDT d’OKEx 4h – 3/11. Font: OKEx, TradingView\nEs preveu que continuïn les taxes de finançament negatives de FIL\nTot i que les taxes de finançament de FIL han augmentat bruscament després d’aquest enorme apretament curt, la taxa de finançament prevista actual continua mostrant -0,16%, en el moment de la redacció, que està molt per sota del rang normal. Hi ha diversos motius plausibles d’aquesta situació.\nEn primer lloc, FIL es distribueix als quatre grans grups participants de la xarxa Filecoin. Aquests participants van rebre fitxes creades segons un calendari, tal com es mostra al gràfic següent. Atès que el preu actual de FIL de mercat és molt superior al cost per a l’inversor, molts inversors inicials tenen un fort incentiu per obrir posicions curtes en un esforç per bloquejar els seus beneficis. A causa de la durada del calendari de contractació, els inversors inicials haurien de mantenir teòricament les seves posicions curtes al mercat de derivats durant un llarg període.\nEls primers inversors de Filecoin estan incentivats a curt el mercat de derivats de FIL, a causa dels llargs períodes de compra. Font: MonedaList\nA més, els participants del mercat secundari, després de l’última ronda del boom de les finances descentralitzades, no confien en els preus dels projectes amb corbes d’oferta molt pronunciades i llargs períodes de compra de les seves monedes o fitxes. Com a tal, els preocupa que la distribució contínua de fitxes de Filecoin condueixi a una pressió de venda sostinguda.\nA més, la capitalització de mercat implícita totalment diluïda de la FIL de Filecoin, que té un preu de 30 dòlars per moneda amb un subministrament total de 2.000 milions, és d’uns 60.000 milions de dòlars. Es tracta aproximadament d’un 20% del valor totalment diluït de BTC, la criptomoneda nativa de la xarxa Bitcoin, i és superior a la capitalització borsària actual de 45.000 milions de dòlars d’Eter (ETH). A més, la mida del mercat d’emmagatzematge en núvol només es va valorar en 46.12 mil milions de dòlars el 2019, tot i que es preveu que arribi als 222.225 milions de dòlars el 2027.\nTot i el caràcter intrínsecament enganyós de la mètrica de capitalització de mercat totalment diluïda (com ja va comentar anteriorment OKEx Insights), aquesta enorme i aparent sobrevaloració probablement estarà animant a molts comerciants a obtenir un FIL curt..\nLa demanda dels miners de Filecoin pot augmentar els preus\nLa taxa de creixement dels miners de Filecoin va caure després del llançament del mainnet del projecte, a causa del sistema de Filecoin que requeria garanties inicials en forma de fitxes FIL. Se suposa que aquest mecanisme dissuadeix els actors maliciosos. Tanmateix, també dificulta als miners apostar amb prou monedes FIL per optimitzar les operacions tret que comprin FIL al mercat secundari. Tot i això, això representaria un cost addicional ja car maquinari especialitzat.\nTot i que Filecoin ha activat recentment una proposta de millora, FIP-004 – el que fa que el 25% de cada recompensa per blocs estigui disponible immediatament per als miners, en lloc d’aconseguir-la durant 180 dies – encara és molt difícil per als miners augmentar de forma rendible fins a la màxima capacitat en un curt període de temps. Segons el mecanisme de Filecoin, els miners han de prometre al voltant de 0,2 FIL / 32 gigabytes per participar en la mineria. Utilitzant les dades de KaiYuan Pool, el gràfic següent mostra el nombre de promeses necessàries perquè un miner pugui assolir els 9.000 terabytes de capacitat efectiva durant 90 dies, així com els beneficis i les inversions diàries.\nUna demanda tan enorme d’aposta seria difícil de suplir sota l’actual corba d’oferta de fitxes, motiu pel qual aquests miners només arriben lentament a la plena operació durant un període de temps molt més llarg. A causa d’aquesta dinàmica, la demanda sostinguda dels miners pot dificultar la baixada ràpida dels preus del FIL.\nLa dinàmica minera de Filecoin ha incentivat els miners a acumular FIL en un esforç per operar a un nivell òptim. Font: KaiYuan Pool, OKEx


Estany de Rosari d'Arreu - pallarsllacs_cat\nLlacs Glacials > Valls d'Àneu > Vall d'Àrreu\nL'Estany de Rosari d'Àrreu situat a 1.996 m d'altitud, forma part de la capçalera de la 'Vall d'Àrreu'. És un llac amb 5,15 Ha. de superfície, una longitud de 403 m i 19 metres de profunditat. Té una orientació d'oest a est amb el 'Serrat des Plans' al nord. Es troba dins del 'Parc Natural de l'Alt Pirineu' que garanteix la seva protecció. Pertany al terme municipal d'Alt Àneu del Pallars Sobirà.\nEstà plenament situat en el bosc, sent molt valuós, ja que són molt pocs els llacs situats així. La vegetació dominant de la conca són els gespets (prats de Festuca eskia), els neretars (matolls de Rhododendron ferrugineum) i pinedes de pi negre (Pinus uncinata) amb neret. També hi ha prats de Festuca gautieri (F. gautieri) encara que són poc abundants. La vegetació aquàtica macrofítica és bastant rica.\nEn aquest llac es pot trobar la espargani (Sparganium angustifolium), el ranuncle aquàtic (Ranunculus aquatilis), la subularia (subularia aquàtica) i les dues espècies de Isoetes, Isoetes lacustris i Isoetes echinospora. S'ha introduït la truita comuna (Salmo trutta) i més recentment ha aparegut el barb roig (Phoxinus phoxinus), espècie de ciprínid que s'utilitza il·legalment com a esquer.\nRiu d'Àrreu - La Noguera Palleresa - Segre\nAltitud (m): 1.996,0\nÀrreu - Borén\n42.68409º N, 1.03005º E\nSerrat des Plans\nBonaigua - Estany de Garrabea - Estany d'Airoto - Isil


ACN Barcelona.-La platja artificial del Fòrum de Barcelona registra una sorprenent biodiversitat marina tenint en compte que és una zona força contaminada, segons un estudi de la Universitat de Barcelona, de l'Institut de Ciències del Mar i de la Federació Catalana d'Activitats Subaquàtiques. La recerca ha identificat 514 espècies marines en aquesta zona de banys, també exòtiques. Del 2017 al 2019, després de més de 250 hores d’immersió, els experts van analitzar la vida marina de la platja del Fòrum. Mol·luscos, peixos, crustacis i algues són els grups més abundants identificats en l’estudi, d’acord amb l’anàlisi posterior de les fotografies i dels espècimens examinats al laboratori.\nAquesta platja urbana, situada entre la desembocadura del riu Besòs i el port del Fòrum, és una zona de superfície reduïda, força tancada, però amb comunicació amb el mar obert. Bona part de la zona estudiada es dedica a les activitats esportives nàutiques —té una escassa navegació de petites embarcacions recreatives— i al bany de la població. L’hàbitat marí d’aquest entorn artificial resulta força estable, però sorprèn la gran diversitat específica trobada a la zona de banys, ja que és una àrea força contaminada, amb restes d’obres de la construcció del moll, efluents de la depuradora del Fòrum i altres deixalles com tovalloletes, trossos de planxes metàl·liques, envasos de plàstic o llaunes de begudes.El deteriorament de la qualitat de l’aigua, especialment per les aportacions del Besòs i la depuradora, és un dels factors principals que posa en risc la conservació de les poblacions d’espècies marines al litoral urbà. Tampoc hi ajuda el comportament d’alguns banyistes o visitants. Ara bé, s’han trobat espècies d’algues i invertebrats que viuen a sobre o a sota de plaques metàl·liques, en llaunes buides, o associades a tovalloletes. "Sembla una incongruència, però malgrat l’aspecte deplorable d’algunes zones per l’acumulació de la brossa marina, hi ha espècies que es poden aprofitar del substrat originat per aquests materials", han constatat els autors. A més de les espècies exòtiques, els organismes que més s’han beneficiat de la transformació urbanística del litoral del Fòrum són algues, esponges, briozous i tunicats colonials, i peixos típics de substrats rocosos, és a dir, espècies bentòniques que s’assenten sobre un substrat dur. Algunes espècies d’algues i d’invertebrats bentònics són capaços d’assentar-se a la superfície de les parets verticals de la platja urbana, com també a les escales del fons de la zona de banys i a la base de formigó dels pilons. Les pedres que es troben a poca profunditat creen un bon hàbitat per a les espècies d’invertebrats infralapidícoles, tant per als mòbils com per als sedentaris. En el fons fangós, més enllà de les pilones centrals, les espècies capaces d’enterrar-se hi troben el seu hàbitat ideal. També és una bona zona de posta de sípies i de llebres de mar, i algunes espècies de peixos hi troben una zona de refugi durant la seva fase juvenil.Quinze espècies exòtiquesLa descoberta de quinze espècies marines exòtiques a la platja del Fòrum dona suport a la hipòtesi del fenomen de la tropicalització que s’estaria produint en algunes àrees de la Mediterrània. Amb l’augment de la temperatura de l’aigua, aquests hàbitats costaners són cada cop més propicis a l’assentament d’espècies procedents d’aigües més càlides.En el cas de la llebre de mar Bursatella leachii, un invertebrat que només apareix a la platja del Fòrum de manera esporàdica, tot indica que no té un impacte negatiu per a altres espècies marines. Com que s’alimenta de diatomees, aquest mol·lusc no competeix amb altres espècies autòctones de llebres de mar, que són macroherbívores. En canvi, segons l’estudi, la nacra (Pinna nobilis) —el mol·lusc bivalve endèmic més gran de la Mediterrània— ha desaparegut d’aquesta platja urbana.


A la caputxina!: Àpats sublims (Diumenge 18)\nÀpats sublims (Diumenge 18)\nHi ha una notícia d’avui que ens haurà preocupat més que l’avançament de les eleccions espanyoles: a on anirem a sopar ara que han tancat el restaurant el Bulli? Suportarem els dos anys d’espera per continuar gaudint de les seves excel·lències culinàries?\nL’especialíssima festa de tancament del restaurant –a la qual no vam ser convidats-, té unes oportunes connexions amb les lectures d’aquest diumenge que també parlen d’àpats extraordinaris, explicats respectivament pel profeta Isaïes i per l’evangelista Mateu.\nEl profeta Isaïes anuncia una multitudinària invitació divina, no exactament a menjar, sinó a beure, i també a comprar sense pagar productes exquisits com el vi i la llet. Es tracta d’una mena de rebost diví gratuït on hi ha per a tots. No ens atrevim a fer comparances amb el selecte restaurant amb la frase “¿Per què malgasteu els vostres guanys en menjars que no satisfan?”, perquè els qui han pogut sopar-hi confessen que es tracta d’un espectacle gastronòmic inigualable, i són uns diners molt ben gastats. Però sí que subratllem quelcom que esdevé inqüestionable. Déu afirma “Veniu a mi i us saciareu de vida”. Això ja són paraules majors.\nL’evangelista Mateu sí que ens recrea un àpat: allunyat de les poblacions, com el famós restaurant; dirigit extraordinàriament per Jesús, com el famós cuiner. Però les diferències són notables i, encara que ens costi de creure, a favor de Jesús. El prestigiós cuiner es dedica a deconstruir exquisidament els aliments, però Jesús té un estil oposat: els multiplica directament; i a més, agafant el primer que troba: cinc pans i dos peixos. El sopar festiu del restaurant tenia un nombre tancat de convidats, però en l’àpat de Jesús no hi ha por a fer curt, n’hi haurà per a tothom qui vingui, i fins i tot en sobrarà. Un altre detall, aquest menor, però significatiu pels qui som creients: “Jesús, alça els ulls al cel i digué la benedicció”. Un àpat beneït té més bon gust i es paeix millor. Per últim, Jesús no sols dirigeix l’àpat, sinó que guareix els assistents malalts. En definitiva, el xeflis de Jesús és converteix en quelcom divinament sublim.\nAlgú ens podria dir que toquem de peus a terra, que la multiplicació dels pans i dels peixos és un relat metafòric, com el del profeta Isaïes. En canvi, el sopars del Bulli sí que són una realitat, i a més sublim. Acceptant la crítica, tocarem de peus a terra, i començarem dient que aquesta excel·lència gastronòmica és assequible només a unes poques i selectes butxaques. En canvi, els àpats i rebosts qualificats de metafòrics esdevenen una realitat tangible en tots aquells recintes religiosos i no religiosos on s’acull gratuïtament a tothom que té necessitat d’un àpat calent o se’ls subministra queviures per tirar endavant.\nAquesta setmana passada escoltàvem la notícia, mediàticament irrellevant, que els excedents d’aliments distribuïts per la Unió Europea – i que són una base fonamental pel donar aquest esmentat suport alimentici-, quedaran imminentment reduïts al 30%. En breu, els restaurants i rebosts “metafòrics” multiplicaran discretament els cinc pans i els dos peixos que tinguin, i continuaran acollint i servint els necessitats. Això sí que és sublim. Això sí que és tocar realment de peus a terra.\nPublicat per jordicaputxí a 20:15\nSóc llatina! (Cròniques jerosolimitanes 24)\nTradició i modernitat (Diumenge 17)\nELOGI A L'ESTUPIDESA\nNomés els cecs el veuen (Cròniques jerosolimitanes...\nEl jull català (Diumenge 16)\nMalgrat els tapem, hi ha fruits (Diumenge 15)\nThank you! It’s good! (Cròniques jerosolimitanes 22)\nSensacions i emocions (Cròniques jerosolimitanes 21)\nEnyorances (Des del Montnegre 22)\nCom podem anar bé? (Diumenge 14)


Ple Municipal #Esplugues 18/11/2015 | Tele Estudi Esplugues\nPle Municipal #Esplugues 18/11/2015\n18 novembre, 2015 alSinet\tDeixa un comentari\n1.- Declaració institucional de l’Ajuntament d’Esplugues de Llobregat pel compromís local en l’eradicació de les violències masclistes.\n2.- Declaració institucional de les ciutats defensores dels drets humans.\n3.- Aprovació, si escau, de l’acta núm. 15/15, corresponent a la sessió ordinària de data 21 d’octubre de 2015.\n5.- Dictamen que proposa aprovar inicialment el projecte de modificació puntual del Pla General Metropolità a l’àmbit discontinu “Tres Molinos- Pla Parcial Gall” i de modificació de la Trama Urbana Consolidada (TUC), d’Esplugues de Llobregat, presentada per LIDL SUPERMERCADOS, S.A.U.\n6.- Dictamen que proposa aprovar la constitució de servituds de pas i de conducció d’energia elèctrica sobre una porció de terreny de 57,57 m2 de propietat municipal, a favor de la finca situada al carrer Esperança Martí, 5-7, d’Esplugues de Llobregat, propietat de l’IMPSOL.\n7.- Dictamen que proposa l’aprovació inicial del Pressupost municipal per a l’exercici de 2016.\n8.- Dictamen que proposa donar compte de l’estat d’execució del Pressupost municipal de l’exercici econòmic de 2015, a data 30 de setembre de 2015.\n9.- Dictamen que proposa donar compte de la renúncia d’un càrrec electe al seu règim de retribucions.\n10.- Dictamen que proposa donar compte de decrets d’Alcaldia en matèria de personal.\n23/15.- Moció del grup municipal de CiU de l’Ajuntament d’Esplugues de Llobregat, en relació al Reial Decret 900/2015, pel qual es regulen les condicions administratives tècniques i econòmiques de les modalitats de subministrament d’energia elèctrica amb autoconsum i de producció amb autoconsum.\n24/15.- Moció de la regidora no adscrita de l’Ajuntament d’Esplugues de Llobregat per a la incorporació de criteris socials en els contractes municipals.\n25/15.- Moció dels grups municipals del PSC, ERC-GxE, CiU, CUP-PA i CE de l’Ajuntament d’Esplugues de Llobregat, per canviar el nom dels carrers que porten el nom de persones relacionades amb la dictadura franquista.\n26/15.- Moció dels grups municipals del PSC, ERC-GxE, PP, ICV-MES-AS, CiU, C’s, CUP-PA, CE i regidora no adscrita de l’Ajuntament d’Esplugues de Llobregat, en relació a les beques de menjador al Baix Llobregat.\n27/15.- Moció dels grups municipals d’ERC-GxE, ICV-MES-AS i CUP-PA de l’Ajuntament d’Esplugues de Llobregat, de suport a la campanya de recollida de signatures per a la iniciativa legislativa popular “La Rosa Verda”\n28/15.- Moció del grup municipal de C’s de l’Ajuntament d’Esplugues de Llobregat, per sol·licitar la implementació d’APP en participació ciutadana i serveis municipals (Smart City Esplugues).\nEntrada anteriorPresentació del projecte de pressupost del 2016 d’#Esplugues (Audiència pública)Següent entradaL’Avenç d’#Esplugues acull l’RTMetropolitanTOUR d’ERC


Odourpedia | Observatori d’Odors\nHi ha una varietat d’aspectes i temes a tenir en compte a l’hora de mirar les olors. Això Odourpèdia és un document no exhaustiu glossari cosa que pot ajudar a comprendre alguns dels aspectes més importants relacionats amb les olors.\nCada entrada de l'Odourpedia defineix a paraula, aspecte or tema que pertany a les olors. Quan estiguin disponibles, es relacionen recursos útils per proporcionar més informació sobre el tema explicat.\nCreus que falta una entrada? Podeu fer suggeriments per afegir noves definicions emplenant el fitxer formulari de contacte a la vostra disposició a la part inferior de la pàgina.\nCiència ciutadana és un enfocament científic i un camp científic que té com a objectiu portar la ciència a l’àmbit no acadèmic. A Ciència Ciutadana, el públic no expert participa en el procés científic. La implicació ciutadana pot variar en funció de l'enfocament de ciència ciutadana escollit. L’ideal seria que els ciutadans que participin en projectes de ciència ciutadana participen en totes les etapes del procés científic: des del disseny de la investigació fins a la recopilació de dades, l'anàlisi i les conclusions. Això també s'anomena "Ciència Ciutadana Extrema"1.\n1 Més informació sobre Ciència Ciutadana al Observatori Internacional dels Olors.\nConjunt de reaccions humanes que es produeixen com a conseqüència d’immediats exposició a un estressor ambiental (per exemple, olor) que, un cop percebuda, provoca a avaluació cognitiva negativa això requereix un cert grau d’afrontament.\nConjunt de processos complexos de transport, mescla i transformacions químiques que donen lloc a una distribució variable (espacial i temporal) de la concentració d’una espècie.\nRelació entre la quantitat de contaminant emès a l'atmosfera i una unitat d'activitat (hores de funcionament de la font, superfície implicada; o en dades com ara el nombre d'empleats o altres)1.\n1 Les dades corresponen a la font bibliogràfica.\nUnitat Europea d'Odors (ouE)\nQuantitat de substàncies oloroses que, quan s’evaporen en 1 metre cúbic de gas neutre en condicions normals, provoquen una resposta fisiològica d’un panell (llindar de detecció) equivalent a una quantitat de substància olorosa que es troba a l’origen d’una massa de referència d’olor (RMO) evaporat en un metre cúbic de gas neutre en condicions normals.\nUna eina per estimar l’impacte de les olors o el grau de molèstia causat per les olors. Els paràmetres FIDOL són freqüència, intensitat, durada, ofensiva i ubicació1.\n1 Vegeu més informació a Observatori Internacional dels Olors.\nPropietat organolèptica perceptible per l’òrgan olfactiu quan inhala certes substàncies volàtils.\nNombre d'unitat europea d'olors (ouE) en un metre cúbic de gas, en condicions regulars.\nFlux d’olors o taxa d’emissió d’olors\nNombre d'unitats europees d'olor (ouE) que travessen una superfície determinada per unitat de temps. Es pot definir com el producte de la concentració d’olors, la velocitat de sortida i la zona d’emissió, o el producte de la concentració d’olors i el cabal volumètric corresponent.\nImpacte que té una olor en un o més individus que la perceben. Es descriu estàndard utilitzant la freqüència, la durada, la nota, la intensitat i el to hedònic de les concentracions d’olors1. Normalment es compara amb un llindar estàndard concebut per sector industrial. Els llindars solen ser específics per país.\nUn exemple de com entendre l'impacte de les olors és donat per l'Agència Ambiental Britànica (2011)2, com seguiu:\nElevat impacte olorós\nUna o diverses olors emeses representen a contaminació greu, o és (és) probable que causi molèstia als destinataris identificats, independentment de si ja s’utilitzen les mesures adequades de control d’olors. Heu de prendre mesures addicionals o potser haureu de reduir o interrompre les operacions.\nImpacte d’olor mitjà\nÉs probable que la contaminació per olors generada es dispersi fora del perímetre de la instal·lació i arribi als receptors més propers. Cal prendre les mesures adequades per minimitzar les olors. Si s’utilitzen mesures adequades, la comunitat hauria de tolerar l’olor residual. Per a algunes activitats operatives, les mesures adequades asseguraran que les olors no surtin del perímetre de la instal·lació o, en el seu defecte, que no arribin als receptors més propers.\nBaix impacte olorós\nNo hi ha olor fora del perímetre, però, a s’ha de mantenir un enfocament preventiu i encara es poden considerar operacions addicionals de control d’olors.\n1Si us plau, consulteu el Factors "FIDOL" a l’Observatori Internacional de les Olors.\n2 Agència Ambiental (2011). Com complir el vostre permís d’olors: H4 Olor Management.\nPla de gestió d’olors\nUn pla de gestió d’olors (OMP) és un marc desenvolupat per una part implicada que emet olors que descriu els seus compromisos i estratègia per gestionar les olors. Aquests compromisos i estratègia, assumits per les parts interessades, els permeten complir el seu permís normatiu ambiental i / o prevenir o minimitzar les molèsties relacionades amb les olors relacionades amb la indústria.\nVostè pot trobar Directrius del pla de gestió d’olors a l’Observatori Internacional de les Olors.\nS'utilitza com a eina de predicció generalment implicat en les avaluacions d’impacte. Els models d’olors utilitzen una equació o un conjunt d’equacions (és a dir, models) que descriuen la relació entre les concentracions d’olors en una àrea amb la taxa d’emissió d’una instal·lació i els factors que afecten la dispersió atmosfèrica i la dilució de les olors.\nMolèsties per olors\nUna olor es converteix en una molèstia quan l’episodi és tan ofensiu i perllongat que perjudica el benestar de les persones afectades. La freqüència i l'ofensiva d'un episodi d'olors es poden entendre de manera diferent d'un país a un altre.\nUna unitat d’olor és la quantitat de (una barreja de) substàncies oloroses presents en un metre cúbic de gas olorós (en condicions normals) al llindar del panell.\nQualitat de les olors\nLa qualitat o caràcter de l’olor és aquella propietat que identifica una olor i la diferencia d’una altra olor d’igual intensitat. Bàsicament, aquest paràmetre proporciona informació sobre com fa olor la substància.\nEl caràcter d’olor es descriu mitjançant un mètode conegut com a escala o perfil multidimensional. En aquest mètode, l'olor es caracteritza pel seu grau de semblança amb un conjunt d'olors de referència o pel grau en què coincideix amb una escala de diversos termes descriptors. El resultat és un perfil d’olors.\nIl·lustracions que contenen descriptors normalitzats per informar de la qualitat de les olors.\nConsciència de l’efecte d’un simple o complex estímul sensorial.\nQualsevol persona que visqui o visiti una zona, ja sigui un espai privat o públic (per exemple, una llar, un lloc de treball, una zona exterior), que sigui o pugui ser exposat a les olors generat per una font emissora.\nLa font d’una olor es pot definir com el punt, àrea o procés durant el qual s’emet una olor. Normalment, es fa una distinció entre fonts transmeses fonts difuses, però algunes fonts també es caracteritzen com fugitiu or passiu fonts.\nFonts transmeses (o fonts puntuals)\nFonts d’emissió de gasos olorosos a través de conductes canalitzats de dimensió i cabal definits (p. Ex. Xemeneia, ventilacions) Fonts difuses: generalment fonts no transportades, que no tenen un flux d’aire residual definit, per la qual cosa l’emissió d’olors es produeix per difusió / convecció des d’oloroses superfícies exposades a l'atmosfera ("fonts de la zona"), tancs o edificis ("fonts de volum"), o per fuites de gas de conductes o equips no hermètics.\nGeneralment no es transmeten fonts, que no tenen un flux d’aire residual definit, per la qual l’emissió d’olors es produeix per difusió / convecció des de superfícies oloroses exposades a l’atmosfera («fonts de la zona»), tancs o edificis («fonts de volum»), o per fuites de gas de conductes o equips no hermètics. Normalment, es fa una distinció entre activi passiu fonts difuses.\nFonts difuses actives\nFonts difuses amb aireació forçada (per exemple, biofiltres, piscina d’aireig estesa, altres).\nFonts difuses passives\nFonts difuses sense ventilació forçada (per exemple, piles de fangs, basses de sedimentació, altres).\nFuentes difícils d'identificar o difícils d'alliberar quantitats indefinides de substàncies oloroses (per exemple, fuites de vàlvules i juntes, obertures de ventilació passiva, altres).\nFonts amb dimensions definides (fonts d’àrea, fonts de volum) que no tenen un flux d’aire de sortida definit, com ara conques de residus, estanys, camps després d’estendre fem, piles de compost no airejades, edificis.


bloc de nova història...: Un llibre radiografia la potència militar medieval catalana\nUn llibre radiografia la potència militar medieval catalana\nDe la mà de l'historiador Xavier Hernàndez, juntament amb el dibuixant i documentalista Francesc Riart i l’enginyer i historiador Xavier Rubio, es presenta el llibre Els Exèrcits de Jaume I, que fa una radiografia dels exèrcits catalans en temps de l'expansió mediterrània. L'obra està editada per Duxelm i és el primer número d'una col·lecció dedicada a temes bèl·lics d'història de Catalunya, que dirigirà el mateix Xavier Hernàndez.\nSegons els autors, en termes generals, es pot dir que no hi havia endarreriment respecte als exèrcits europeus de l’època, en el camp naval, per exemple, s’estava una mica per davant, fet que a la llarga faria que la Corona d’Aragó acabés imposant la seva superioritat al Mediterrani occidental.\nCom la resta del món feudal cristià, la societat catalana estava abocada a la guerra i, per tant, tenia un potencial militar superior al del món andalusí, menys professionalitzat en el camp militar: “Per exemple, i perquè s’entengui, els cavallers de Jaume I era com si muntessin una Harley Davinson. Tant ells com els cavalls anaven molt més ben equipats”. El fanatisme dels cavallers dels ordes militars era un altre factor que marcava la diferència. D’almogàvers n’hi havia de catalans, esclar, però també de castellans o andalusins. Però bé, en tot cas, l’obra se centra en els exèrcits del Conqueridor, no dels seus enemics.\nTot i la superioritat de la cavalleria, amb la llança i l’espasa com a armes de bandera, durant el segle XIII la infanteria comença a guanyar pes, també en el cas de Jaume I. La hipòtesi del llibre és que les tropes a peu del Conqueridor es dividien en tres. Els soldats amb escut i espasa, els ballesters (la ballesta va ser molt popular aquí i mai va ser suplida per l’arc, més usat a Anglaterra, sobretot al segle XIV) i els piquers (o llancers). Segurament aquests cossos provenien de les milícies de les ciutats. Pel que fa a la ballesta, tenia una gran precisió en una distància de 200 o 300 metres, però només podia fer dos dispars per minut.\nAl costat d’aquesta infanteria més regular, i com a tropes a peu, també van anar agafant rellevància els mercenaris almogàvers, ideals com a forces d’avantguarda o exploració. Tal com explica l’obra, anaven vestits i armats molt lleugerament, gairebé només amb un coltell o espasa curta, una llança i un parell de dards llancívols.\nAltres singularitats catalanes eren, per exemple, l’ús de la cervellera –casc semiesfèric–, pintada amb els senyals heràldics, que donava als cavallers catalans un cert aspecte arcaïtzant i que va continuar sent usada fins ben entrat el segle XIV.


Un poble lleidatà, entre els 20 més bonics de l'estat, segons The Times\nActualitzada 24/05/2022 a les 11:20\nUn rànquing internacional torna a reconèixer la bellesa dels pobles catalans. Aquesta vegada, el diari britànic The Times ha situat Bagergue en la dotzena posició del seu llistat dels 20 pobles més bonics a l'Estat. La localitat de la Val d'Aran té actualment uns 100 habitants i es troba a 1.425 metres d’altitud.\nL’expert del diari, Chris Haslam, considera que Bagergue és el poble més bonic dels Pirineus, però presenta un “dilema”. El periodista explica que en un dia assolellat, mentre “l’ànima inquieta” vol escalar o fer ràfting pel massís de Mauberme, el “cor mandrós” prefereix fer un pícnic en un prat.\nAquest és el rànquing complert segonsThe Times:\n9. Tazones, Astúries\n10. Setenil de las Bodegas, Cadis\n11. Mirambel, Terol\n15. Valverde de la Vera, Càceres\n17. Castillo de Castellar, Cadis


Twitter | Viu Molins de Rei\nL’Ajuntament estrena un compte corporatiu a Twitter\nDavid Guerrero • 08/10/2014\nL’Ajuntament de Molins de Rei ha activat un perfil corporatiu a Twitter com a nova via de comunicació amb la ciutadania. És la primera incursió de l’Ajuntament a les xarxes socials, un espai on la majoria de consistoris estan presents des de fa temps i on l’agrupació local de CiU feia servir perfils falsos fins ser descoberts.\nTotes les activitats de la Festa Major 2012 en un mapa interactiu\nViu Molins de Rei • 22/09/2012\nViu Molins de Rei habilita un mapa interactiu on se situen totes les activitats de la Festa Major 2012. L’eina es pot consultar des d’ordinadors, telèfons mòbils intel·ligents i tauletes. El sistema ha estat desenvolupat pel molinenc Aleix Anducas.\nEl minut a minut del ple municipal de desembre\nDavid Guerrero • 30/12/2011\nViu Molins de Rei ha retransmès en directe des de la sala de plens de l’Ajuntament el ple ordinari de desembre del 2012, celebrat el dijous 29 de desembre, amb el debat del pressupost municipal del 2012 com a principal punt de l’ordre del dia.\nEl minut a minut del ple municipal de novembre\nViu Molins de Rei ha retransmès en directe des de la sala de plens de l’Ajuntament el ple ordinari de novembre del 2012, celebrat aquest dijous 24 de novembre. El minut a minut del ple municipal es trasllada de Twitter al portal web i ara es pot consultar cronològicament, afegint els comentaris d’alguns regidors i […]\nEl minut a minut del ple extraordinari sobre les ordenances fiscals\nDavid Guerrero • 03/11/2011\nViu Molins de Rei ha retransmès en directe des de la sala de plens de l’Ajuntament el ple extraordinari sobre les ordenances fiscals del 2012. El minut a minut del ple municipal es trasllada de Twitter al portal web i ara es pot consultar cronològicament.\nSatisfacció generalitzada amb la Festa Major\nDavid Guerrero • 05/10/2011\nLa Festa Major es tanca amb un balanç molt positiu per part dels organitzadors, l’Ajuntament i el nombrós públic que va assistir a les diferents activitats organitzades entre el 28 de setembre i el 2 d’octubre. La xarxa s’ha convertit en un testimoni més de la Festa.\nEl PSC presenta una campanya que vol ser molt present a la xarxa\nLaura Herrero • 11/05/2011\nL’alcaldable del PSC, Xavi Paz, va presentar dilluns la campanya de comunicació de la seva candidatura. Els socialistes combinen les propostes tradicionals amb una clara aposta digital potenciant el format audiovisual.\nDavid Guerrero • 24/02/2011\nViu Molins de Rei ha retransmès el ple ordinari del mes de febrer des de l’Ajuntament de Molins de Rei a través de Twitter. El ple s’ha celebrat la nit del 23 de febrer entre les 19.30 i les 23 hores.\nEl ple municipal de gener minut a minut\nViu Molins de Rei • 27/01/2011\nViu Molins de Rei ha retransmès el ple ordinari del mes de gener des de l’Ajuntament de Molins de Rei a través de Twitter. El ple es va celebrar la nit del dimecres 26 de gener entre les 19.30 i les 22.00h. Encara sense regidor d’economia i finances, el principal protagonisme el van tenir una […]


Degeneració macular -\nÉs una malaltia que afecta la màcula o part central de la retina, que és la que ens permet veure els detalls més fins. Altera, per tant, la capacitat per conduir, reconèixer la cara de les persones i veure de prop o llegir. Aquesta malaltia representa la causa més freqüent de pèrdua de visió a partir dels 60 anys en el món occidental.\nD’aquesta malaltia ha dues formes clíniques: la forma seca, que és la més freqüent, i la forma humida o exsudativa, que és la que més ràpidament ocasiona la pèrdua de visió.\nDe quina manera pot afectar la visió?\nEls símptomes més característics són: visió borrosa, aparició de taques al centre del camp visual, distorsió de les imatges, ondulació de les línies rectes i dificultat progressiva per llegir.\nLa visió perifèrica, en general, no es veu afectada, per tant no apareix una ceguesa total. No obstant això, la pèrdua de visió central pot ser molt severa i la seva instauració ràpida en la forma humida de la malaltia.\nCom es pot tractar aquesta malaltia?\nActualment disposem de diverses alternatives de tractament que poden permetre el control i la millora d’aquesta freqüent i seriosa malaltia.\nPer al tractament de la forma humida hi ha diverses opcions. Des de fa uns anys el tractament més utilitzat ha estat la fotocoagulació amb làser tèrmic, que encara és molt útil en casos seleccionats.\nLa teràpia fotodinàmica (TFD), tècnica que combina l’acció d’un medicament que s’injecta per via endovenosa i l’efecte d’un làser no tèrmic, també s’ha fet servir per frenar l’evolució de la malaltia en molts casos.\nEls avenços en la comprensió de lla angiogènesi (mecanisme de formació dels nous vasos sanguinis que apareixen en aquesta malaltia) han facilitat el desenvolupament de fàrmacs dirigits específicament contra els factors causants de la mateixa. El tractament amb l’administració intraocular d’aquests nous medicaments anti-angiogènics ens permet actualment aturar l’evolució de la malaltia en la majoria dels pacients.\nNo obstant això, els factors claus per a l’èxit del tractament són el diagnòstic precoç i el tractament sense demora per un oftalmòleg especialitzat.


La UdG sol·licita l'absolució per als encausats - Diari de Girona\nLa UdG sol·licita l'absolució per als encausats\nLa universitat renuncia a percebre una indemnització per danys en la protesta a Lletres el 2011 que va acabar amb ferits · Els testimonis asseguren que es volia impedir la protesta\nariadna sala 23.01.2020 | 00:51\nLa UdG sol·licita l'absolució per als encausats Marc Martí\nLa Universitat de Girona (UdG) va explicitar ahir la seva postura favorable a l'absolució dels dotze encausats que aquests dies s'asseuen al banc dels acusats per les protestes de 2011 a la Facultat de Lletres i que van acabar amb diversos ferits. L'actual rector de la UdG, Quim Salvi, va declarar ahir com a testimoni i va assegurar que la postura de la comunitat universitària és que els dotze encausats «no pateixin conseqüències» pels fets dels quals són acusats, és a dir, pels càrrecs de desordres públics, atemptat contra agents de l'autoritat i resistència, pels quals la Fiscalia demana penes de fins a més de dos anys de presó.\nEn un escrit que ha entregat al tribunal de la secció tercera de l'Audiència de Girona, encarregat de jutjar el cas, la UdG renuncia a percebre cap mena d'indemnització pels danys que podrien haver causat al recinte universitari els aldarulls del 16 de desembre de 2011.\nSalvi va formar part de l'esdeveniment organitzat a la sala d'actes on va participar l'expresident Artur Mas amb motiu del 20è aniversari de la universitat. Sobre la protesta que va acabar al claustre de Lletres, va indicar que tot i que havien sentit «cridòria», els concentrats no van impedir el transcurs habitual de l'acte.\nLa llavors rectora, Anna Maria Geli, va autoritzar els agents antiavalots a accedir al recinte universitari per carregar contra els manifestants, una decisió que va aixecar molta polseguera i que era «inèdita», segons van declarar diversos membres de la comunitat universitària durant el judici. Salvi va indicar que durant el seu mandat com a rector, iniciat el 2017, «mai» ha autoritzat l'entrada policial al recinte universitari ni ha «considerat mai la possibilitat» de fer-ho. «Hem apostat pel diàleg i hem arribat sempre a acords», va subratllar. El successor de Geli, Sergi Bonet, també va declarar en el mateix sentit i va situar el recinte universitari com un «espai de diàleg on s'ha de formar ciutadans lliures i compromesos».\nLa tercera sessió del judici va comptar amb una quinzena de declarants que van ser al lloc dels fets, manifestants o personal universitari. Els assistents a la protesta van declarar que en «cap moment» s'havia volgut impedir la realització de l'acte entrant per la porta metàl·lica que connecta el claustre amb la sala on es feia l'acte, sinó que el que es pretenia era fer soroll. De fet, la majoria van relatar que no sabien que allí hi havia una porta, i que creien que era una planxa que aguantava la paret. «Volíem instal·lar pancartes que havíem preparat per rebre el president, que contenien lemes contra les retallades», va explicar un dels testimonis, «però ni tan sols ens van deixar col·locar-les a les tanques». Una situació que s'hauria agreujat quan la protesta es va traslladar al claustre, un cop començada la cerimònia. Llavors els testimonis subratllen que van aprofitar l'obertura de la porta per intentar desplegar una pancarta que poguessin veure els assistents, la qual cosa no es va poder dur a terme perquè llavors van iniciar-se les càrregues policials, que van deixar una trentena de ferits i tres detinguts. Amb tot, i en contra del que sosté la Fiscalia en la seva acusació, cap dels testimonis que van presenciar la protesta va veure llançaments d'objectes, tal com també van relatar diversos mossos d'esquadra que van participar en les càrregues. «Volien impedir-nos el dret a protesta», va queixar-se un dels declarants.\nEls fets van tenir lloc en primer terme a la plaça Sant Domènech en una manifestació contra les retallades amb motiu de la visita de Mas, que va concentrar centenars de persones per rebre'l. Allí hi hauria hagut un estira-i-arronsa amb agents per la col·locació de pancartes, segons van explicar alguns testimonis. Amb tot, les càrregues van produir-se al claustre, on una cinquantena de manifestants va traslladar-se en conèixer la ubicació de l'expresident. Segons agents policials, els concentrats volien impedir l'acte posant en risc la integritat física dels assistents pel llançament d'objectes contundents, mentre que membres de la comunitat universitària i estudiants que eren al lloc dels fets neguen aquest relat i subratllen que l'actuació policial va ser «injustificada». La setmana vinent declararan en últim terme els dotze acusats i el judici quedarà vist per a sentència.


Com millorar la vostra fortalesa de senyal mòbil a casa i zones mortes - Tècnica | Juny 2022\nCom augmentar la vostra força de senyal mòbil a casa i zones mortes\nTeniu algunes zones mortes a la vostra llar on els senyals mòbils semblen desaparèixer de cop? La majoria de vostès pateixen disminuir les trucades a mesura que s’entra a zones de forta intensitat del senyal. Tot i que, els operadors optimitzen la cobertura de xarxa, però no podeu mitigar els problemes completament. Per tant, heu d'aprendre a millorar el senyal mòbil a casa.\nEls operadors de xarxa poden proporcionar-vos impulsadors o repetidors de senyal que reforcin els senyals que arriben a casa vostra. Si rebeu constantment només una barra de cobertura de xarxa, els repetidors de senyal els poden millorar per proporcionar més barres. Quan instal·leu un reforç prop de la finestra, captarà senyals i augmentarà, proporcionant senyals fortes a casa vostra. Podeu posar-vos en contacte amb el vostre transportista per proporcionar-vos potenciadors o repetidors de senyal.\nÉs una estació base mòbil de poca potència que es connecta a la xarxa mitjançant la vostra connexió a Internet de banda ampla. Es tracta d’una petita torre cel·lular que proporcionarà senyals a la vostra llar, connectant-se a la xarxa mòbil més gran a través de la vostra connexió a Internet. Aquesta situació és útil en els casos en què no podeu rebre ni una barra de senyal. La vostra connexió a Internet ha de tenir una velocitat de descàrrega elevada per atendre els requeriments dels operadors. En aquest cas, les connexions de banda ampla serien idònies.\nEs poden posar a disposició Microcells sol·licitant al seu operador o bé comprar-los fàcilment a Amazon o en alguna altra botiga de tecnologia.\nLes trucades i SMS per Wi-Fi són un servei excel·lent per a aquells que no poden rebre senyals mòbils suficients a casa. Aquest servei només està disponible en regions limitades del món. Per exemple, als Estats Units, només T-mòbil ofereix Wi-Fi que truca tant per a telèfons intel·ligents Android com per a iPhones. AT&T i Verizon han anunciat els plans per activar la trucada Wi-Fi el 2015.\nAjudes de la xarxa Wi-Fi per transportar les trucades i el trànsit SMS si la vostra xarxa no ofereix cobertura de xarxa suficient a les vostres àrees. Podeu fer trucades i SMS com ho faríeu normalment amb el vostre transportista. La xarxa Wi-Fi també transmet el càrrec a la xarxa cel·lular en àrees de bona cobertura de xarxa.\nLes trucades per Wi-Fi semblen ser el futur de les companyies de telefonia mòbil que ofereixen una cobertura de xarxa fàcil per fer les trucades i enviar missatges de text. No heu de comprar cap dispositiu especial per transferir senyals Wi-Fi ja que aquesta funcionalitat està incrustada als vostres dispositius.\nEls consells i trucs per augmentar el vostre senyal mòbil a casa haurien d’alleujar la frustració creada per les trucades caigudes i la cobertura limitada de la xarxa.\nWindows 10 build 17133 que condueix a les versions de Spring Creators Update\nEl nou fons de pantalla predeterminat de Windows 10 es fusiona amb el gat Ninja en un Unicorn (descàrrega)\ncomerç de passaport de mora


El Grup d'Investigació de Clínica i Biologia de les Neoplàsies Hematològiques, amb membres de l'Institut d'Investigació Sanitària Illes Balears (IdISBa) y els Servei d'Hematologia de l'Hospital Universitari Son Espases i l'Hospital Universitari Son Llàtzer, el Servei de Psiquiatria de l'Hospital Universitari Son Espases, i l'Equip de Suport Psicosocial de l'Hospital Universitari Son Llàtzer, han publicat un article sobre l'anàlisi de les característiques de la personalitat en pacients amb limfoma de Hodgkin.També hi han participat l'Hospital del Mar i l'IMIM.\nEl Servei d'Oncologia Mèdica de l'Hospital Universitari Son Espases ha participat en l'anàlisi final de l'assaig aleatori en imatinib con adjuvant en tumors estromals gastrointestinal localitzats (TGIE) del grup EORTC de Soft Tissue and Bone Sarcoma Group (STBSG), l'Australasian Gastro-Intestinal Trials Group (AGITG), UNICANCER, French Sarcoma Group (FSG), Italian Sarcoma Group (ISG) i Grup Espanyol d'Investigació de Sarcomes (GEIS). També hi han participat diferents centres internacionalsl.\nEl Servei d'Urologia de l'Hospital Universitari Son Espases ha publicat un estudi sobre la nefrocalcinosi com a manifestació de l'acidosi tubular renal distal.\nEl Servei d'Oncologia Mèdica de l'Hospital Universitari Son Llàtzer ha participat en la fase II de l'assaig NEOHX sobre l'ús del trastuzumab perioperatiu, capecitabina i oxaliplatí en pacients amb HER2-positiu gàstric rejectable o adenocarcinoma de la unió gastroesofàgica. També hi han participat diferents centres espanyols.\nEl Servei de Cirurgia General i Digestiva de l'Hospital Mateu Orfila ha participat en un article sobre si la colitis isquèmica localitzada en el còlon dret té pitjor pronòstic?. També hi han participat l'Hospital Álvaro Cunqueiro i l'Hospital Vall d'Hebron.\nEl Servei d'Angiologia i Cirurgia Vascular de l'Hospital Universitari Son Espases ha participat en la publicació dels resultats l'estudi nacional multicèntric de cohort (COVID-VAS) després de cirurgia vascular en pacients amb COVID-19. També hi han participat diferents centres espanyols.\nVariabilitat regional en la incidència, característiques generals i resultats finals de la parada cardíaca extrahospitalària a Espanya\nEl SAMU 061 ha participat en un estudi amb les dades del Registre de Parades Cardíaques Extrahospitalàries Espanyoles sobre la variabilitat regional en la incidència, característiques generals i resultats finals de la parada cardíaca extrahospitalària a Espanya. També hi han participat diferents centres espanyols.\nL'Institut d'Investigació Sanitària Illes Balears (IdISBa) i l'Hospital Universitari Son Espases han participat en la publicació d'un assaig controlat aleatoritzat sobre la dieta mediterrània i ús de fàrmacs antihipertensius. També hi han participat diferents centres espanyols.\nGestió de la investigació Nombre d`articles: 183\nEstudis i projectes Nombre d`articles: 2538\nNoves tecnologies Nombre d`articles: 181\nPàgina 7 de 311


El CE Banyoles és superior però no aprofita les ocasions i perd el primer partit a casa contra el Granollers\nEls banyolins van pagar la manca d’encert al davant però es van mostrat molt competitius i aquesta setmana tenen dos partits més.\nEl primer partit a casa del Banyoles en el seu retorn a Tercera va acabar amb una derrota frustrant contra el Granollers. Els banyolins van portar el pes del partit i en molts trams van ser clarament superiors al rival, però no van aprofitar les múltiples ocasions de gol.\nTot i que el Banyoles va sortir amb molta empenta i alguna ocasió, el Granollers es va avançar al quart d’hora de joc aprofitant un contraatac. El gol va noquejar els locals i van patir durant uns minuts, quan podrien haver rebut el segon. Però els jugadors d’Adam Fontes van tornar a agafar el domini de la pilota i van acostar-se amb perill a la porteria rival. I en el tram final de la segona meitat els banyolins van tancar el Granollers a la seva àrea, amb ocasions que van obligar a bones intervencions del porter i la defensa rival.\nAdam Fontes ha fet una lectura positiva malgrat la derrota. Ha destacat que l’equip va competir bé i va tenir moltes ocasions per marcar contra un rival assentat en la categoria. Creu que s’ha de ser més efectiu al davant però assegura que no se li pot retreure res a l’equip.\nEl Banyoles ha perdut les dues primeres jornades de lliga, però Adam Fontes subratlla que l’equip ha agafat molt ràpid el ritme a Tercera i ha demostrat ser competitiu. Assegura que està tranquil i que, si mantenen el ritme i treballen en la mateixa línia, els punts arribaran molt aviat.\nSetmana de 3 partits\nLa lliga agafa embranzida aquesta setmana amb tres partits. Els banyolins juguen demà dimecres al camp del Vilassar de Mar, també recent ascendit, i diumenge tornaran al Nou Estadi rebent la UE Figueres en el primer derbi gironí de la temporada.


Un segle i mig després: de l'Ictineu a l'Ictineu 3, un submarí modern per a treballs científics - SIESTV\n25 febr. 2009 Un segle i mig després: de l'Ictineu a l'Ictineu 3, un submarí modern per a treballs científics\nPresentació del calendari de L'Any Monturiol\nAquest vespre tindrà lloc la conferència ?150 anys després: des de l’Ictineu (1859) fins a l’Ictineu 3, un submarí modern per a treballs científics’ a la seu de L’Institut D’Estudis Catalans (carrer del Carme 47, Barcelona). La ponència serà a càrrec de Pere Forès, dissenyador industrial i director d’ICTINEU Submarins, i està organitzada per la Societat Catalana de Tecnologia\nDurant conferència es farà la presentació del calendari de L’Any Monturiol, que es va iniciar l’1 de gener de 2009 i es tancarà el 28 de juny de 2010. Aquesta mateixa conferència també es farà el dia 4 de març a l’Underwater Intervention 2009, la trobada internacional més important sobre submarins tripulats que es celebrarà a Nova Orleans (Estats Units) del 3 al 5 de març, en el marc del procés d’internacionalització de Narcís Monturiol i la seva obra.\nEl 1859 Narcís Monturiol va avarar el seu primer submarí a Barcelona. L’Ictineu (peix-vaixell en grec) era un el·lipsoide de fusta d’olivera i coure a dins d’un casc exterior. El submarí, de 7 metres de llarg i 10 tones de desplaçament, podia encabir fins a sis persones i estava dissenyat per assolir profunditats de fins a 50 metres. El 1864 es va construir un segon Ictineu: una nau de disset metres de llarg i setanta-dues tones de desplaçament, emprant un motor anaeròbic capaç de produir vapor per a la propulsió i oxigen respirable. En els dos vaixells, Monturiol va introduir solucions innovadores per aquell temps i amb el tractat que va escriure es pot dir que establia les bases per a la navegació submarina moderna.\nDesprés de 150 anys, l’empresa Ictineu Submarins està desenvolupant un submarí científic modern. Es submergirà fins a mil dos-cents metres i podrà acollir un equip de tres persones. S’anomenarà Ictineu 3, en homenatge al seu antecessor.


El Bloc de Pius Pujades: Isidre Vicens\nAnasagasti ho té clar\nCantada al Parlament\nTorrons per a tothom, si és que en queden\nEns queden, això sí, els teus paisatges. Per sempre. I mirant els paisatges que ens vas deixar tindrem també la teva mirada. Una mirada humil, carregada de sorpresa, de curiositat infinita, de comprensió. La mirada d’aquell nen pagès de Montfullà, que s’encantava a les portes del mas, amb un mar de boira matinera aclofada sobre el pla de Salt i de Girona fins al peu dels campanars de la ciutat que emergien com un miracle de pedra retallat al cel. Els peus a terra, la terra de cada dia, la del treball i el fruit; la vista navegant sense cap trava, lliure, esperançada, oberta a tots els misteris.\nEns queden els teus paisatges. Els dels camps dibuixats a cop d’arada sobre la policromia del terrer que prou coneixes: els vermells de l’argila, els ocres magres, els verds i els blaus dels marges de les feixes, els grisos trepitjats dels camins... Perquè la teva mirada destriava sàviament. No buscava la natura esquerpa i salvatge sinó que amanyagava sense dir-ho el treball del llaurador sofert, la sàvia geometria dels conreus, la sinuosa i assenyada xarxa dels camins. Veies i senties la feina callada de les famílies amb l’aixada a la mà, les hores de suor sota el sol de la sega, les angoixes de la secada o la por de la calamarsa. Pintes poques persones als teus paisatges. Però hi són. Hi seran sempre. Sense la seva presència oculta no entendríem res.\nDesprés, és clar, la teva Girona de pedra. Les cases sobre el riu, els campanars com batalls retrunyint en l’àmplia campana del cel. També ens els has deixat, amb l’alè dels picapedrers enganxat a les parets humides, els vells carrerons d’història encrostonada, les vides senzilles i anònimes dels paletes i els fusters, i els vidriaires. Moltes vegades vides arrodides en la foscor freda del braser. També la gent, la gent de la teva Girona, queden per sempre en la teva pintura. Gent que ha treballat i ha lluitat, sovint en silenci, al teu costat. Gironins com tu, de pedra picada.\nEns queda, és clar, a més a més i sobretot, la teva mà oberta a tothom, la teva disposició a assumir responsabilitats, sempre a punt per sumar esforços en la lluita per la llibertat i per la justícia. Gairebé cent anys maldant per un món més just i més lliure, contra els senyors de la guerra, primer; contra l’ofec dels botxins, després; al costat del més feble sempre. Quan era impossible, quan era difícil i ara mateix, fins la setmana passada, quan alguns dels teus somnis semblen a l’abast.\nQuan sigui l’hora de segar el blat madur, recordarem la teva mà menant l’arada.\nVicens, amic, moltes gràcies.\nEtiquetes de comentaris: cultura, Girona, pintura, Vicens


Iniciació al dibuix de l'Editorial Drac.\nL'objecte d'aquest llibre és proporcionar ajuda teòrica i pràctica a tots els que desitgeu dibuixar i aprendre la meravellosa naturalesa del propi dibuix. Analitzarem els avantatges dels materials i equips que utilitzarem i la superfície sobre la qual treballarem. Indagarem en les característiques de la línia, el to, la textura i el color. Aprendrem a contemplar la naturalesa per a veure amb més claredat i percepció, i poder expressar la nostra resposta d'una manera pròpia i individual. El cregueu o no, tots hem dibuixat alguna vegada. El dibuix és un llenguatge precursor de la lectura i escriptura. Abans d'aprendre a llegir, a escriure i conèixer l'aritmètica tots hem dibuixat sense que ningú ens ensenyés. Un cop vau començar aquesta aventura, potser la pausa entre aquell moment i aquest sigui més llarga del convenient, però ara aneu a continuar on ho vau deixar. Com el nen que una vegada vau ser, una altra vegada heu de deixar-vos captivar, deslliurar de les inhibicions i omplir-de sorpresa en aquesta emocionant aventura.


Desenvolupa't 2015 | Promoció Econòmica\nInici / Formació / Desenvolupa't / Edicions anteriors / Desenvolupa't 2015\nXavier Sala i Martin^\nCom capgirar una empresa, una marca o un negoci 180 graus amb èxit\nCatedràtic J. M. Grossman d'Economía de la Columbia University a New York i l'Assessor Econòmic Principal del Center for Global Competitiveness and Performance del Fòrum Econòmic Mundial de Davos, Suïssa. Investigador associat del National Bureau of Economic Research i membre del consell de Catalunya de Telefónica. Basant-se en la seva experiència com a membre de la junta directiva i president de la comissió econòmica del FC Barcelona, Sala i Martin va exposar als assistents les claus per capgirar una empresa, una marca o un negoci 180 graus amb èxit.\nInnovació disruptiva, un tren que no pots perdre\nXavier Verdaguer és Enginyer Informàtic i Arquitecte Tècnic per la Universitat Politècnica de Catalunya i amb estudis d'alta direcció a l'Stanford University (Califòrnia).\nProfessor de la UPC, autor de múltiples articles de recerca i premiat com a millor jove emprenedor creatiu del 2010 per la JCI, va exposar, mitjançant la seva experiència professional, els aspectes clau de la innovació disruptiva, els seus efectes i les noves fórmules d'inversió dins el mercat empresarial.