Entitats ecologistes preparen les al·legacions contra la MAT que es projecta de l’Aragó a Masquefa – La Manyana\nEntitats ecologistes preparen les al·legacions contra la MAT que es projecta de l’Aragó a Masquefa\nCorrespon a la mateixa línia que fins ara es preveia de Maials a Rubí i alerten que podria afectar fins a sis espais naturals\nACN/ Es troba en informació pública des de dijous 11 i té un pressupost estimat de 285.575.189 euros\nEntitats ecologistes estudien presentar al·legacions contra la línia de Molt Alta Tensió (MAT) exposada a informació pública dijous passat i que afectaria Saragossa, Osca, Lleida, Tarragona i Barcelona perquè podria afectar fins a sis espais naturals de Catalunya.\nLes línies de Molt Alta Tensió (MAT) centren part de la polèmica sobre el model que es vol implantar d’energies renovables. Ara, entitats ecologistes com el Gepec-Edc estudien presentar al·legacions contra el projecte de parc eòlic Lupus i la MAT que porta associada, exposat a informació pública dijous passat.\nAixí ho va confirmar ahir Quim Guasch, tècnic en defensa ambiental de Gepec-edc i membre de la Coordinadora Garrigues per una Eòlica i Solar Sostenibles. Guasch va apuntar que, segons els estudis que han fet, aquesta línia que es projecta “és la mateixa” que la que es va fer pública fa un temps i que anava de Maials a Rubí. “De l’anterior no se’n sabia el traçat exacte, no hi havia una cartografia inicial del projecte però entre línies es podia llegir que la central eòlica del Pla del Cirerer (Maials) evacuaria l’energia fins a Rubí”, exposa. Ara, doncs, “en lloc de tenir una MAT que anirà des de Maials fins a Rubí, n’hi haurà una que anirà des de l’Aragó fins a Masquefa”.\nAquest projecte, que està impulsat per Forestalia i té un pressupost estimat de 285.575.189 euros, contempla la creació de 9 aerogeneradors en municipis de l’Aragó amb una MAT associada fins a Masquefa. Segons el Gepec, al llarg del traçat hi haurà subestacions elèctriques que aniran incorporant l’energia, entre elles a Maials.\nDavant d’aquest projecte, des del Gepec-edc estan estudiant presentar al·legacions –i la possibilitat de fer-ho conjuntament amb altres entitats ecologistes que ja han manifestat la voluntat de presentar-ne–. Segons Guasch, aquest projecte afectaria sis espais naturals: l’aiguabarreig Segre-Cinca, el Seròs-Tossals de Montmaneu, la Vall de Vinaixa, les muntanyes de Prades ( de forma més indirecta), el sistema prelitoral central i les valls de l’Anoia. A més, apunten que passaria molt a prop de les muntanyes de Montserrat. Primer, però, demanaran una pròrroga del termini d’al·legacions.


Arxius de Activitats 2020 - Terrassa Cooperativa\nCategoria: Activitats 2020\nPresentada la nova edició de la Terrassa Cooperativa\noct. 20, 2020 mantenimentActivitats 2020, General\nAvui dimarts 20 de Octubre s’ha presentat la nova edició de la Terrassa Cooperativa!!\nLa Resposta. Hi ha vida després del capitalisme?\nnov. 2, 2020 sprintcoop2Activitats 2020\n“La Resposta. Hi ha vida després del capitalisme?” és una producció de Bremen Associats al voltant de l’economia social que recorre el cooperativisme, el tercer sector, l’economia feminista i la sostenibilitat com a alternativa als desequilibris del sistema capitalista. Compta amb veus destacades de l’àmbit social com David Fernàndez, Carme Trilla, Sandra Ezquerra, Josep Vidal o Jordi Via, entre d’altres.\nObjectiu: Conèixer el món de l’economia social a través de veus i exemples destacats del feminisme, la sostenibilitat, el cooperativisme…\nActivitat organitzada pel Servei d’Emprenedoria i Economia Social amb la col·laboració de Bremen Associats.\nConsum conscient i de proximitat. Què hi puc fer jo? Més del que et penses!\nnov. 3, 2020 sprintcoop2Activitats 2020\nTaller amb un expert que ens endinsarà en la psicologia, l’antropologia i la neurociència per descobrir com consumim i les contradiccions que tenim en el nostre dia a dia. Sabrem com el mercat s’aprofita per vendre’ns productes que no sempre necessitem. No volem un smartphone, volem un iPhone… Us sona? Tot seguit es presentaran eines per aproximar la ciutadania al consum responsable, com la Guia de l’Economia Social de Terrassa.\nObjectiu: Reflexionar i entendre perquè consumim com consumim com a individus i què hi poden fer les botigues al respecte.\nActivitat organitzada per ESCODI i el Servei d’Emprenedoria i Economia Social .\nnov. 4, 2020 sprintcoop2Activitats 2020\nTaula rodona en la qual s’exposaràn dos aspectes importants: la mobilitat sostenible des de la vessant ciutadana i la comercial. S’iniciarà amb una presentació de la qualitat de l’aire a la ciutat de Terrassa, abans i després del confinament. Tot seguit, Biter farà una presentació sobre l’ús de la bicicleta com una opció saludable i òptima a la ciutat. A continuació, es presentarà el Pla de mobilitat de Terrassa, breuement: quines oportunitats i reptes tenim? Finalment, mantindrem una conversa amb preguntes adreçades a empreses i entitats sobre la gestió de microhubs i la ciclologística, per l’impuls del transport de mercaderies i la última milla.\nObjectiu: Reflexionar i donar a conèixer la importància del transport sostenible a la ciutat, tant en al vessant ciutadana com en la comercial. Explicar les potencialitats i possiblitats dels microhubs i el transport de mercaderies de darrera milla.\nActivitat organitzada pel Servei de Mobilitat i el Servei de Medi Ambient.\nCol·laboradores: BiTer, La Terrassenca, Granollers Pedala, Txita, Consell Comarcal del Vallès Occidental\nJust en orígen, just en destí: Comerç just del cafè, cacau i tèxtil\nnov. 5, 2020 sprintcoop2Activitats 2020\nEn aquesta activitat virtual coneixerem algunes de les entitats més justes de Terrrassa: qui són? Per què van decidir donar el seu suport al comerç just? Com ho fan? Coneixerem:\nL’Egarenca. És l’ecobotiga cooperativa de Terrassa, una Associació sense ànim de lucre que fomenta el consum responsable. La formen un grup de famílies que s’organitzen per aconseguir aliments i altres productes seguint criteris de sostenibilitat, de proximitat i socials.\nALTERNATIVA3, som una cooperativa que, des del 1992, treballem pel comerç just entenent que el autèntic desenvolupament només és possible combinant justícia social, respecte al Medi Ambient i sostenibilitat econòmica. Oferim una alternativa sostenible, responsable i de qualitat als productes de consum habitual, en especial al cafè, cacau i sucre.\nLa Revolta és un cafè restaurant i espai cultural a la ciutat de Terrassa. Promou el consum sostenible i responsable d’aliments de proximitat i ecològics, elaborant diàriament àpats saludables. L’equip de La Revolta és un equip format únicament per dones, algunes d’elles provinents d’una fundació que forma i dóna oportunitats a dones en risc d’exclusió social.\nAmor Bio: una botiga de proximitat al bell mig de la ciutat, que aposta per un model de compra sostenible i responsable, que cuida de les productores i de les consumidores i del medi ambient.\nOxfam Intermon: una entitat emblemàtica, que dóna visibilitat a tota la feina que hi ha darrera del comerç just en l’àmbit de l’alimentació i el tèxtil.\nObjectiu: Donar a conèixer a la ciutadania els establiments i entitats que treballen pel comerç just, per conèixer els beneficis que comporta el consum responsable.\nActivitat organitzada per Alternativa 3.\nCol·laboradores: La Revolta, AmorBioTerrassa, L’Egarenca, Oxfam Intermón,


QUÈ SABEM SOBRE EL NOU RESPONSABLE DE L’OFICINA DE POLÍTICA DE CIÈNCIA I TECNOLOGIA - CIÈNCIA - 2022\nSegons el Washington Post, el president Trump ha decidit qui vol dirigir l'Oficina de Política de Ciència i Tecnologia. La seva selecció és Kelvin Droegemeier, un expert en meteorologia extrema i professor de meteorologia a la Universitat d'Oklahoma.\nDroegemeier té experiència política a l’hora de treballar en el National Science Board, que estableix les polítiques de la National Science Foundation, el 2004 i el 2011. També assessora actualment Mary Fallin, governadora d’Oklahoma, com a secretària de ciències i tecnologia.\nLa notícia de la nominació de Droegemeier va ser lloada per científics de tot el país, entre ells l'ex conseller en ciències de Barack Obama, John Holdren, que va qualificar a Droegemeier de la missió com "una elecció molt sòlida".\nMichael Halpern, subdirector del Centre per a la Ciència i la Democràcia de la Unió de Científics Preocupats, afirma la candidatura de Droegemeier és una elecció oportuna tenint en compte l’augment de la freqüència d’esdeveniments meteorològics extrems que ha viscut el país. "Estem davant més casos d'inundacions, incendis forestals i desastres meteorològics que tenen tot tipus d'impacte ecològic i econòmic".\nAlgú com Droegemeier, que té coneixement directe del clima i de la ciència atmosfèrica, així com contactes profunds dins d’aquesta comunitat acadèmica, sabria assessorar sobre qüestions com l’assegurança d’inundació de costa o com reduir l’impacte d’incendis forestals, segons Halpern.\nSi bé Droegemeier no ha manifestat públicament les seves opinions personals sobre el canvi climàtic, va donar suport al director de la NASA, Jim Bridenstone, després de la seva confirmació al senat, que va dir que "el creient absolutament que el planeta s'escalfa, que el diòxid de carboni és un gas d'efecte hivernacle i que contribueix a l'escalfament ".\nL’Oficina de Política de Ciència i Tecnologia, creada pel Congrés el 1976, proporciona a la Casa Blanca els avenços científics més actuals de manera que les polítiques de la Casa Blanca es conformen per una bona ciència i proporcionin el màxim benefici a la societat. Això inclou aspectes pesats de l’economia, la seguretat nacional i nacional, les relacions exteriors, la salut pública i el medi ambient des d’una perspectiva científica, d’enginyeria i tecnologia.\nMichael Kratsios, un cap de gabinet de ciències polítiques i antic cap del principal capitalista de capital de Silicon Valley Peter Thiel, ha ocupat el fort de manera provisional, tot i no tenir experiència científica.\nEl director també pot exercir com a assessor científic immediat del president, com va fer Holdren per al president Obama. Com a conseller principal de ciències, Holdren es va reunir amb el president aproximadament dues vegades per setmana i, sovint, cinc o sis vegades algunes setmanes, va dir en una entrevista de maig amb Asahi Shimbun. En canvi, el president George W. Bush no va concedir al seu director OSTP, John Marburger, la condició d’assistent del president, cosa que alguns van interpretar com a límit de la seva influència política.\nQueda per veure quin tipus d'accés concedirà el president Trump a Droegemeier. Si Droegemeier és algú en el qual el president confia, Halpern diu, aquesta podria ser una oportunitat per educar la Casa Blanca i explicar per què les restriccions a la ciència i a determinades prohibicions als investigadors són dolentes per al país.\nEl president Trump s'ha enfrontat a crítiques intenses per deixar vacant la direcció durant més d'un any i mig, el doble que ho va fer George W. Bush, així com per reduir els pressupostos de les agències científiques i prendre decisions que menystenien les proves científiques.\nUn assessor científic hauria ajudat el president Trump a navegar millor la seva recent reunió sobre desnuclearització amb Corea del Nord, a més d’ajudar-lo a comprendre millor els termes i repercussions de la retirada de l’acord nuclear d’Iran i de l’acord sobre el clima de París, segons Halpern.\n"Acabem traient ofertes que eren un acord de cooperació fita entre les nacions que Halpern diu." Margina els Estats Units a escala mundial i significa que prenem decisions basades en la fe i no en les proves ".\nTambé queda per comprovar si a Droegemeier se li permetran els recursos per reconstruir l'Oficina de Política de Ciència i Tecnologia, que ha vist que les seves files es reduïen a una tripulació d'esquelet d'uns 55 empleats, baixada d'un personal de 135 durant l'administració Obama.\nDroegemeier ha defensat fermament la necessitat d’un robust pressupost federal per a la ciència i la tecnologia per mantenir el lloc d’Amèrica en el món científic.\n"A causa del subfinançament, ens arrisquem a perdre tota una generació d'investigadors que produeixen aquests 'miracles' quan més els necessitem, va dir en un 2017 co-autor al Registre Des Moines ." Finançament equilibrat, previsible i estable per a la investigació. i el desenvolupament en totes les disciplines ... és essencial perquè els Estats Units siguin líders mundials en recerca i traductors de resultats de recerca en productes i serveis pràctics que beneficien a tots els nostres ciutadans ".\nEls viatgers estan terroritzats pels insectes del llit, però no poden trobar-ne un en la llista\nLes bacteries al cel poden ajudar a fer que plogui\nEls forats negres poden devorar les estrelles molt més sovint del que ens pensàvem\nBodyByDarwincom : Què sabem sobre el nou responsable de l’Oficina de Política de Ciència i Tecnologia © 2019. All Rights Reserved.


Treballant per l’èxit educatiu dels fills\nEls estudis fets sobre la qüestió demostren que la implicació de les famílies en la vida escolar és cabdal per a l’èxit o el fracàs escolar dels fills i per a la qualitat educativa en general. Les AMPA són una peça clau a l’escola\nTreballant per l’èxit educatiu dels fills Escoles de pares o mares CÈLIA ATSET\nEl moviment associatiu de mares i pares arrenca als anys 70. Primer el vam conèixer com a APA (associació de pares), després es va transformar en l’AMPA (associació de mares i pares) i últimament s’anomena AFA (associació de famílies). Des de la Fapac (Federació d’Associacions de Mares i Pares de Catalunya) consideren que la virtut de l’AMPA és que és el primer lloc on molta gent participa com a ciutadà. Per a Elisenda Guedea, cap de projectes de la Fapac, “les AMPA són a la base, fan poc soroll però van cohesionant el territori”. “Fan una feina molt interessant i que és poc reconeguda”, explica.\nPer què algú dedica voluntàriament part del seu temps a l’AMPA? Ana Padilla es va estrenar participant-hi activament quan el seu fill va començar l’institut: “Els pares hem d’estar representats encara que els fills siguin grans, hem de saber què passa a l’institut i hem d’intentar millorar-ho en la mesura del possible”, explica com a vicepresidenta de l’AMPA de l’Institut Puig i Cadafalch de Mataró. Reconeix que, tot i que les reunions de l’AMPA de l’escola, on assistia com a sòcia, no estaven massificades, la participació era bastant superior a les de secundària: “Les assemblees són prou importants per saber com van els comptes, què s’ha fet amb els diners… Però a l’última hi havia dues mares”.\nPer a Damià Hoyos, president de l’AMPA Bisbat d’Ègara de Terrassa des de fa quatre anys, l’experiència resulta gratificant, “tota una aventura que tira endavant fruit del treball en equip”. “No som uns simples gestors, també som un catalitzador de l’acció educativa del centre i de la bona convivència dins de la comunitat”, explica orgullós.\n"Som un catalitzador de l’acció educativa del centre i de la bona convivència dins de la comunitat" ”\nDamià Hoyos President AMPA Bisbat d'Ègara\nAquest és el novè curs que la Tània Bustins forma part de l’AMPA Vedruna de Palamós, primer com a vocal i els últims sis anys com a presidenta. Va entrar a formar-ne part quan es van traslladar a Palamós: “Llavors estava buscant feina i tenia temps. Era una oportunitat per conèixer l’escola. Segueixo perquè m’agrada el que fem, creixem amb projectes enriquidors i de moment ningú vol agafar el relleu”. Bustins entén l’AMPA com un interlocutor entre les famílies i l’escola, un lligam que suma en positiu. “Hem de ser crítics però treballant en la mateixa direcció”, conclou.\nDes de l’AFA Mestre Gibert i Camins de Barcelona també treballen conjuntament amb l’escola. La seva vicepresidenta, Mireia Villar, posa l’accent en la reivindicació que duen a terme de bracet del centre: “Fa anys que arrosseguem una situació precària amb sobrepoblació a les aules, al menjador, al pati... Reclamem l’expropiació d’un solar que es va aturar fa més de 25 anys”.\nLes AMPA s’organitzen amb una junta formada per president, secretari i tresorer. A més, pot haver-hi vicepresident i una sèrie de vocals, que representen les famílies i es reparteixen les tasques que es duen a terme per al bon funcionament de l’AMPA. Normalment, un cop al mes es reuneixen junta i vocals, convidant tothom que vulgui assistir-hi, per tractar millores, possibles problemes, inquietuds i necessitats. La majoria d’associacions també compten amb unes comissions encarregades de temes concrets (extraescolars, menjador, festes, socialització, comunicació, cultura, solidaritat, Sant Jordi, mobilitat, patis, biblioteca o projectes puntuals). Qui participa en les comissions ho fa en funció de les preferències i la disponibilitat. De les tasques administratives sovint se’n fa càrrec personal contractat. Algunes escoles convoquen una assemblea general ordinària per trimestre, però la majoria d’AMPA n’organitzen una d’anual en què es presenta la memòria d’activitats, l’estat dels comptes i els pressupostos. Aquestes assemblees són obertes a tots els socis i és on s’espera que hi hagi més assistència. Les extraordinàries les convoquen quan hi ha canvi de càrrecs electes o modificació d’estatuts. Per comunicar-se utilitzen el mail per a convocatòries i comunicats oficials; el blog, on pengen tota la informació d’assemblees, normativa, activitats que organitzen, etc., i grups de WhatsApp per a les qüestions més immediates. Algunes també tenen presència a les xarxes socials.\n9/10 centres té AMPA\n8/10 famílies hi estan associades\n3/10 famílies hi participe activament\nPARTICIPACIÓ I MOTIVACIÓ\nTots coincideixen que la majoria de famílies són poc participatives. Quan les criatures comencen a primària hi ha ganes però després la il·lusió va minvant. Malgrat ser conscients que la falta d’implicació és poc encoratjadora, senten el compromís i tenen clar que algú ho ha de fer. Passa com a gairebé totes les organitzacions socials: quan les coses van bé, la majoria no participen en la dimensió associativa. Per això, a les reunions que tracten temes conflictius les xifres d’assistència es disparen.\nLa majoria de famílies són poc participatives. Quan les criatures comencen a primària hi ha ganes però després la il·lusió va minvant\nDes de fa tres anys existeix la Plataforma d’AMPA de Sant Feliu de Llobregat, que es reuneix un cop per trimestre per compartir activitats i temes d’interès, fent un treball en xarxa que les enriqueix. Isabel Piédrola, presidenta de l’AFA Salvador Espriu, explica que intenten arribar als pares des del principi: “Els expliquem les conclusions de l’estudi de la Fundació Jaume Bofill, que posa de manifest que hi ha una correlació entre la participació de les famílies i l’èxit educatiu dels alumnes del centre”. La direcció de la Salvador Espriu té clar que l’educació és cosa de tots: “És important que famílies i escola ens sentim part del mateix projecte. Si les famílies estan interessades pel que fem és més fàcil avançar en la mateixa línia. Cada cop són més participatives, demanen entrar a l’aula i saber què fem, quins projectes i valors treballem. Hi ha interès més enllà de deixar-los, recollir-los i preguntar-los com els ha anat el dia”, comenta Mercè Sunyer, secretària de l’escola. Sunyer admet que la col·laboració de l’AFA és vital en el vincle família-escola i tot el que comporta.\nDes de la Fundació Jaume Bofill han dut a terme el projecte 'Famílies amb veu' per saber quina és la participació de les famílies a l’escola. El punt de partida és que estan convençuts que aquesta participació pot aportar molt, i comportar una millora de l’aprenentatge i de la qualitat de l’educació. Mònica Nadal, directora de recerca de la fundació, assegura que també hi ha una raó de fons important per fer la recerca: “Hi ha el perill que es percebi les famílies com a consumidores passives de l’educació. Volem reivindicar que, amb la seva participació, les famílies contribueixen a un bé públic. Les AMPA, implicant-se pel conjunt de l’escola, ho demostren. En realitat, les aportacions de les famílies, organitzant menjadors, extraescolars, colònies o activitats per a famílies, tenen a veure amb el bé comú, amb fer una escola millor. I això passa molt a l’escola pública però també a la concertada”, explica. La recerca demostra que la implicació de les famílies en la vida escolar és cabdal per a l’èxit o el fracàs escolar dels fills i per a la qualitat educativa en general.\nEscoles de pares o mares\nFa 12 anys que les AMPA dels IES públics de Gràcia (La Sedeta, Secretari Coloma i Vila de Gràcia), a Barcelona, organitzen una Escola de Pares i Mares conjunta. A proposta de la Fapac, unifiquen l’oferta educativa per a les famílies, amb tres o quatres xerrades, tallers o taules rodones que tenen un mateix fil conductor. Aquest curs l’eix és: Què preocupa als pares i mares d’adolescents? Anna García, que forma part de la comissió que dinamitza l’Escola de Pares i Mares, explica que estan satisfets amb l’assistència. “Ve molta gent. Sembla que hi ha un canvi de paradigma; l’AMPA també s’està reactivant, és un bon moment, en què els pares estan participant”, comenta García. Ella considera que les famílies que eren actives a l’escola i arriben a l’institut segueixen amb ganes, i als que no tenen l’experiència els agrada el que veuen i també s’hi animen.


diluvi 10 – iorana\niorana és una botiga física situada al barri de Gràcia de Barcelona, al carrer diluvi num 10.\nÉs un espai creatiu compartit, on pots comprar directament a l’autor, productes artesanals i de petita i cuidada producció. Defensem un model de negoci col·laboratiu, on es valora el procés tan creatiu com artesanal de cada producte.\nConeix els nostres creadors:\nA totes aquelles persones que volen consumir d’una manera local i responsable, generant riquesa al propi territori.\nA tots aquells creadors que volen decidir en tots els aspectes de la venda i exposició de les seves peces, sense intermediaris que en modifiquin el preu final o s’emportin una comissió per cada venda.\nA iorana oferim la possibilitat de llogar, per blocs, un espai per a que el creador exposi les seves peces. El creador decideix el preu de venda de les seves peces, de manera que els guanys de les vendes són íntegrament per a ell/ella.\niorana fa un petit procés de selecció dels creadors i de les seves peces, reservant-se el dret d’acceptar-les o no, mantenint així la qualitat que preservi als creadors que ja estan exposant amb nosaltres.


Complement directe « Servei Local de Català de Castelldefels\nEntrades amb l'etiqueta ‘Complement directe’\nComplement directe, guionet\n14a sessió Suficiència 1\nAvui m’ha tocat la grossa i entro directament en la matèria. Aquí va el meu resum del dia 13 de novembre.\nVam començar la classe parlant de nou del complement directe i la Lourdes ens havia preparat unes frases amb un espai en blanc, que nosaltres havíem d’omplir amb el CD corresponent, o sigui amb: a, el, al, els o als. Es tractava de les següents frases, el CD està en negreta:\n1) Han avisat el metge.\n2) Portava una camisa verda\n3) Va regalar flors a l’àvia.\n4) Explicava un conte a la Maria.\n5) Regalava taronges a tots els visitants.\n6) Collia flors.\n7) Van veure en Floquet de neu.\n8) Va saludar la Maria.\n9) Va aixecar la mà per cridar el taxista.\n10) Els espectadors van xiular el tenor durant cinc minuts.\n11) Nen, avisa la mare.\n12) Jordi porta clavells a la mestra. Avui és el seu sant.\n13) L’Albert convida la Dolors a sopar.\n14) Carles, has vist la Mercè avui?\n15) Per fi vaig conèixer la neboda de la Marta.\n16) El Marc ajuda la seva germana a fer els exercicis.\n17) La nova reglamentació afavoreix els funcionaris.\nL’ordre normal de les frases és: subjecte – verb – complement directe.\nDesprés, per fer tot encara més difícil, vàrem fer uns exercicis referent al guionet. La Lourdes va penjar en la paret fulls amb mots que podien portar guionet o bé que no en portaven. Al mateix temps la Lourdes ens va repartir uns paperets amb l’explicació dels diverses regles del guionet. Vam fer grups i cada grup havia d’escriure els mots correctament amb o sense guionet i posar al costat l’explicació del “perquè” ortogràfic.\nA continuació repeteixo tot l’exercici.\nA continuació, abans d’acabar la classe, hem continuat amb el projecte del diari amb els grups ja preestablerts (tinc dubtes del guionet).\nAvui tocava fer un text de presentació del diari per donar a conèixer als nostres possibles futurs lectors els compromisos i la raó del nostre diari. Calia separar aquest text en paràgrafs.\nComplement directe, diari, guionet\n13a sessió Suficiència 1\nAvui hem començat la classe amb la lectura de l’altre dia feta pel Carlos.Després en grups de dues persones hem fet el següent exercici per practicar l’ús de la preposició en els casos de complement directe.\nPer això hem hagut de completar els buits de les frases següents amb la preposició a, acompanyada o no d’article, o bé amb un article i sense la preposició:\n•\tLa desconfiança d’uns es pot encomanar als altres (oració reciproca).\n•\tÉs evident que el conflicte preocupa a tothom; (a + tots, tothom, ningú).\n•\tEl conflicte va començar quan van enviar el país; (El país va ser envaït.)\n•\tLas inundacions han afectat la vida de 240 milions xinesos; (La vida de 240 milions xinesos ha estat efectuada per les inundacions).\n•\tVan detenir el màxim responsable dels actes; (El màxim responsable va ser detingut).\n•\tAquest metge passa tot el matí atent els assegurats; (Aquest metge atén els assegurats. Els assegurats són atesos per aquest metge.)\n•\tUn grup de persones demanava menjar als soldats; (als = CI).\n•\tLes tràgiques inundacions han afectat la Xina des de l’inici de l’estiu; (La Xina ha estat afectada per les tràgiques inundacions).\nLlavors la Patrícia ha presentat el tema relacionat amb l’ús del guionet. A continuació exposaré el resumen i la meva interpretació d’aquesta exposició.\nEl guionet (-) és el signe ortogràfic que s’usa per a unir mots originàriament diferents. S’utilitza en els casos següents.\nPer escriure correctament el guionet (-) cal distingir-ne els usos següents:\nA.\tEls pronoms febles, quan van darrere el verb o entre ells, s’uneixen amb guionet, si no van apostrofats. Ex.: dóna-me-la, comprem-nos-el, escriu-la, dóna-li’n; pensa-t’ho, posa-n’hi, demana’ls-la…\nB.\tEls números duen guionet entre les desenes i les unitats (D-U) i entre les unitats i les centenes (U-C). [DUC]. Ex.: tres-cents, tres-centes mil dues-centes cinquanta-tres…\nCompte: del vint-i-u al vint-i-nou!\nC.\tLes paraules compostes duen guionet:\n1.\tQuan el primer element és el nom d’un punt cardinal. Ex.: nord-americà, nord-est, sud-africà, sud-oest, nord-est, sud-oest, sud-africà, nord-atlàntic, sud-coreà…\n2.\tQuan el primer element (o, eventualment, el segon) acaba amb vocal i el segon (o, eventualment, el tercer) comença amb r-, s- o x-. Ex.: busca-raons, penya-segat, cara-xuclat, canya-xiula, para-xocs, costa-riqueny, barba-roig, cama-roja, cara-rugat, poca-roba, guarda-roba, penja-robes, barba-serrat, barra-sec, cama-sec, aigua-sal, cara-sol, gira-sol, cul-de-sac, entra-i-surt…\n3.\tQuan l’aglutinació dels dos elements pot induir a lectures errònies o dificultar la interpretació del mot a causa de les lletres concurrents. Ex.: pèl-llarg, cap-roig, pit-roig, cinc-en-rama, plats-i-olles…\n4.\tQuan el primer element és un mot que du accent gràfic: mà-llarg, pèl-blanc, pèl-curt, més-dient…\n5.\tEl substantiu no-res i els compostos formats amb el mot no i un substantiu s’escriuran amb guionet: el no-alineament, la no-violència…\nEn canvi el mot no s’escriurà com a mot independent quan precedeix un adjectiu: Ex.: els grups no violents, les nacions no violentes, els estudis no reglats, els països no alineats…\n6.\tEn els mots repetitius i expressius. Ex.: corre-cuita, xino-xano. baliga-balaga, barrija-barreja, bitllo-bitllo, bub-bub, bum-bum, gara-gara, leri-leri, non-non, nyigo-nyigo, pengim-penjam, poti-poti, rau-rau, tic- tac, xiu-xiu, xim-xim, poti-poti, xup-xup, zig-zag…\n7.\tEn un petit grup de mots o expressions singulars. Ex.: abans-d’ahir, adéu-siau, qui-sap-lo (qui-sap-la), cul-de-sac…\nFinalment hem consultat a Internet el diari Críti.cat, per fer nosaltres la presentació del nostre diari:\n–\tpluja de idees (individualment)\n–\tgrup (selecció informació que volem transmetre)\n–\tdistribució informació per paràgrafs\nI així ha acabat la classe.\nComplement directe, diari\n12a sessió Suficiència 1\nAvui hem començat la classe amb la funció del Complement Directe i Preposició.\nEl complement directe va unit al verb sense preposició.\nEx. He conegut els teus pares.\nPer identificar el CD, haurem de posar la frase en veu passiva i detectar el subjecte de l’oració, que serà el CD.\nEx. El jutge va citar el testimoni = El testimoni va ser citat pel jutge.\nEl CD no necessàriament té concordança amb el verb, a diferència del subjecte que sí que en té.\nEls verbs transitius necessiten un complement directe per tenir significat complet.\nEx. Jo frego el terra.\nL’ós blanc habita les regions polars.\nEls verbs que no necessiten complement directe s’anomenen intransitius.\nEl CD és aquella part de l’oració en què recau l’acció del verb.\nEx. En Pere s’està menjant una fruita\nEl complement directe es reconeix perquè no pot ser suprimit. Ha de ser substituït pel pronom corresponent.\nExcepcions (casos en què el CD porta preposició):\n1. Quan el CD és representat per un pronom personal fort. Ex. Mira’ns a nosaltres.\n2. Quan el CD és representat pels pronoms tots, ningú i tothom. Ex. No trobareu ningú.\n3. En cas d’ambigüitat o confusió. Ex. He vist l’Alex, al qual acompanyava la Maria.\n4. En oracions del tipus. Ex. Al pare no l’escolta ningú.\n5. En oracions recíproques. Ex. Es miren l’un a l’altre.\n6.Representat pel pronom interrogatiu QUI. Ex. A qui va sentir la secretària judicial?\n7. A principi d’oració. Ex. A la Llúcia va escoltar plorar la professora.\nDesprés hem vist a internet el diari Críti.cat. És un mitjà de comunicació, per fer nosaltres un diari per grups amb propostes: Nom, Què es, Objectius, Tipus de periodisme, Què hi trobaran, etc.\ncarpeta diari del dia que vas néixer\nComplement directe, mots encreuats, tenir que\nBona tarda apreciats companys,\nAvui, el Joseba i jo, la Pilar, som els encarregats de redactar el dietari de la sessió del passat dijous 21 de febrer. La classe la va impartir en Jaume, amb la seva simpatia i eficàcia habituals. D’una banda, hem treballat els errors apadrinats i, d’una altra banda, hem acabat i omplert els mots encreuats que havíem començat el dimarts passat.\nEn primer lloc, la Mª José i la Gloria van fer la lectura del dietari de la sessió anterior.\nLa Noelia ens va explicar que tenir que és una perífrasi verbal que s’utilitza en castellà (on és correcte tant he de ordenar com tengo que ordenar), però en català el seu ús és incorrecte; hem d’utilitzar haver de + infinitiu.\nExemple: no és correcta la traducció literal teniu que endreçar sinó heu d’endreçar.\nA continuació, l’Ana va explicar el Complement Directe, CD, que és una paraula o oracions subordinades que rep/reben l’acció del verb a través del subjecte. Per saber-lo li hem de fer la pregunta què al verb.\nEx: En Joan menja una poma.\nQuè menja en Joan?  Una poma. = CD\nTambé podem passar la frase a passiva i el CD es converteix en subjecte pacient i el subjecte de la frase original es torna complement agent:\nuna poma és menjada per en Joan.\nUna poma = subjecte pacient\nEn Joan = complement agent\nEl CD pot ser substituït pels següents pronoms o paraules:\n– Quan és indeterminat (no duu cap determinant): EN\nElla menja pomes = Ella en menja\n– Quan és determinat per un quantificador o un indefinit: EN\nElla menja moltes pomes = Ella en menja moltes\n– Quan és neutre (equival a això i allò): HO\nNo sap què s’ha decidit a la reunió. No ho sap\n– Quan es refereix a la 1a persona gramatical: EM, ENS\nToni pare no ens va veure.\n– Quan es refereix a la 2a persona gramatical: ET, US\n– Quan és reflexiu: ES\n– Quan és determinant (per un article, un demostratiu o un possessiu): EL, LA, ELS, LES\n(els llibres)…els he agafats.\n– Preposició davant l’adjectiu sense substantiu (partitiu).\nEl Miquel venia llibres antics. El Miquel en venia d’antics.\n– CD en persones; a diferència del castellà, l’acusatiu no porta la preposició a. Cal recordar-ho especialment quan es tracta de persones, ja que es pot confondre amb el CI (a qui?).\nEl Joan mira el Pere\nLa Maria saluda la Núria\n– Però sí es posa a en complements indirectes/circumstancials:\nAnem a Cadaqués.\nHem de donar la notícia a la premsa.\nEns trobem a les deu.\nNo té res a dir.\nDesprés d’ això, els grup ens hem intercanviat els mots encreuats i les seves definicions, per tal de resoldre’ls, tot i que amb certes dificultats.\nPer últim hem omplert els buits de :\nPàg. 108, en aquest ordre: Sol•licitud, especialització, convenciment, seguiment, inquietuds i selecció.\nPàg. 109: motivació, esperança, creença, inquietud, sol•licitud, motivació, especialització, selecció, creença, esperança, convenciment i seguiment.\nHem estudiat el trencaclosques de la pàg. 110 i hem fet un esquema de la vida d’en Marc per escriure-la més endavant en el currículum de la pàg. 111.\nDEURES: Unitat 4: act. 1 i 2\nOpinió de la Pilar: Ànims, nois i noies! Això s’acaba, i la prova evident és que ja hem començat la segona volta per fer el dietari. També he de dir-vos que estic molt orgullosa per haver aconseguit fer el dietari amb 281 paraules, però després no sé mol bé el que ha passat , que ens hem allargat una miqueta.\nOpinió del Joseba. El tema del CD sense “a” costa molt als que venim de cultura castellana; però constato que el català segueix les mateixes pautes que el francès, anglès, italià i euskera entre d’altres. Igualment, l’ús dels pronoms personals és gairebé idèntic als del francès i això m’ha ajudat molt.


La FCEH presenta la temporada d'hivern a Bargelona | Federació Catalana d'Esports d'Hivern\nHome / La FCEH presenta la temporada d’hivern a Bargelona\nLa FCEH presenta la temporada d’hivern a Bargelona\nLa FCEH organitza el proper 27 de novembre la seva tradicional Roda de Premsa per presentar la temporada de neu i gel 2014-15.\nL’acte tindrà lloc a Bargelona, la pista de gel de Plaça Catalunya. El President de la FCEH, el Sr. Oscar Cruz, presidirà l’acte acompanyat del President de la Fundació Barcelona Comerç, promotora de la pista Barnagel, el Sr. Vicenç Gasca, el Secretari General de l’Esport, el Sr. Ivan Tibau, la Tinenta Alcalde de Qualitat i Vida de l’Ajuntament de Barcelona, la Sr. Maite Fandos i la Directora General d’educació Infantil i primària de la Generalitat de Catalunya, la Sra. Carme Ortoll.\nDurant la roda de premsa es tractaran els següents temes:\nPista de gel Bargelona.\nPromoció escolar temporada 2014-15.\nNoves federacions espanyoles.\nGrans esdeveniments esportius de la temporada.\nEsportistes i Centres de Tecnificació i Pretecnificació de la FCEH.\nTargeNeu i Multirisc: assegurances d’accident i lleure per a la pràctica mundial dels esports d’hivern i de muntanya.\nS’explicarà el calendari esportiu d’hivern que des del mes d’octubre ja és en marxa fent especial menció als grans esdeveniments esportius de neu i gel que acolliren els Pirineus catalans i la ciutat de Barcelona. Es perfilaran els avanços en la implementació del programa de promoció escolar com a instrument d’impuls de l’esport de base i dels programes de tecnificació de la FCEH.\nS’espera que ens acompanyin a l’acte l’esquiador d’alpí català amb deficiència visual Gabriel Gorce i el seu guia Arnau Ferrer, així com altres esportistes dels programes de tecnificació de la FCEH de diferents disciplines d’esports d’hivern. Els esportistes catalans integrants dels equips nacionals de la RFEDI no podran assistir a l’acte per motius d’agenda esportiva.


Publicada la convocatòria d'Europa Creativa Cultura de Suport als projectes de traducció literària EACEA 15/2017 | MEDIA\nPublicada la convocatòria d'Europa Creativa Cultura de Suport als projectes de traducció literària EACEA 15/2017\nAvui s’ha publicat la convocatòria Europa Creativa de Suport als projectes de traducció literària EACEA 15/2017. La data límit per a presentar-se a aquesta convocatòria és el 25 de juliol de 2017.\n• Donar suport a la promoció de la literatura europea traduïda;\n• Fomentar les traduccions dels idiomes menys utilitzats a l'anglès, alemany, francès i espanyol (castellà), ja que poden contribuir a una difusió més àmplia de les obres;\n• Fomentar la traducció de gèneres menys representats, com les obres per a un públic més jove (nens i nenes, adolescents i joves adults), còmics / novel·les gràfiques, contes o poesia;\n• Fomentar l'ús adequat de les tecnologies digitals en la distribució i la promoció de les obres;\n• Encoratjar la traducció i promoció de llibres que hagin guanyat el Premi de Literatura de la UE (veure //www.euprizeliterature.eu);\n• Millorar el perfil dels traductors. Per aquesta raó, els editors hauran d'incloure una biografia dels traductors en cada llibre traduït.\nEls sol·licitants elegibles són els editors o editorials establerts en un dels països participants en el Subprograma Cultura, que estiguin actius en el sector de l'edició i que tinguin personalitat jurídica almenys des dels dos anys anteriors a la data del termini de presentació de sol·licituds.\nOBRES ADMISSIBLES I CRITERIS D’ADMISSIÓ\nPer a aquesta convocatòria publicada el mes de juny de 2017, els sol·licitants només podran presentar-se a la categoria 1 - projectes de dos anys.\nAquesta categoria inclou projectes que han de:\n- tenir una durada màxima de dos anys (període d’elegibilitat);\n- ser subjecte d’una sol·licitud de no més de 100.000 euros, tot representant no més del 50% del pressupost elegible;\n- consistir en la traducció i la promoció (inclosa la publicació d’un resum de les obres traduïdes) d’un paquet de3 a10 obres de ficció elegibles d’una llengua a una altra, ambdues elegibles;\n- basar-se en una estratègia de traducció, publicació, distribució i promoció de les obres de ficció traduïdes.\nLlengües oficials dels països participants, PERÒ l’origen o la destinació ha de ser una llengua oficial dels països de la UE / EFTA\nTambé es poden traduir el llatí o el grec antics\nL’idioma de destinació ha de ser la llengua materna del traductor\nDimensió transfronterera de les traduccions (no d'un idioma nacional oficial a un altre d'un mateix país). No són elegibles, doncs, les traduccions del català al castellà o a la inversa.\nObres elegibles (en paper o e-books):\nFicció amb una elevada qualitat literària\nAutors: nacionals/residents dels països elegibles\nOriginals ja publicats però encara no traduïts (excepte en el cas que estigui justificada una nova traducció després de 50 anys)\nTraducció i publicació d’obres de ficció amb un elevada qualitat literària, independentment del gènere, com ara novel·les, contes, obres de teatre, poesia, còmics i ficció infantil.\nTraducció d’extractes d’obres de ficció per al catàlegs dels editors i de les editorials, per tal de promoure’n la venda dels drets dins i fora d’Europa;\nEsdeveniments especials de màrqueting i/o distribució, organitzats per a la promoció de les obres de ficció traduïdes a la UE i fora de la UE, tot incloent les eines de promoció digital i la promoció dels autors a les fires, mercats i festivals literaris.\nLes propostes s’avaluen sobre 100 punts segons:\nLa pertinència: 40 punts\nLa Qualitat del contingut i les activitats: 25 punts\nLa Promoció i comunicació: 20 punts\nPunts automàtics – Premi UE de Literatura: 15 punts\nLa previsió de pressupost per al 2017 de la convocatòria de Projectes de Traducció literària és de 2 milions d’euros.\n* Publicació de la convocatòria:\n25 de juliol de 2017 (12:00 del migdia)\n* Comunicació als sol·licitants:\n* Signatura contracte: Novembre - Desembre de 2017\n* Inici de l’acció: entre gener i març de 2018\nLa data límit per a presentar la vostra candidatura és el 25 de juliol de 2017\nConsulteu les bases i els documents annexos a través d’aquest enllaç.


Periferies. crisi i novetat per a l'esglesia - Librería Va de Cuentos\nPeriferies. crisi i novetat per a l'esglesia.\nLÆencertada expressió 'perifèries' del papa Francesc, mou lÆEsglésia sencera a sortir de la comoditat del propi entorn per adreçar-se a tota persona que es trobi en el límit: el límit intel·lectual, cultural o existencial, el límit de lÆexclusió i de la pobresa. Andrea Riccardi, fundador de la Comunitat de Sant Egidi, ens proposa un recorregut teològic, històric, social i testimonial per les perifèries dÆavui. Un llibre imprescindible per fer realitat una Església profètica i acollidora en sortida.


La regidoria de Cultura de Palma posa en marxa 'Palma cultura oberta'\nEs tracta d'una plataforma amb diferents continguts culturals comissariat per professionals de la cultura i per la regidoria de Cultura per a gaudir des de casa.\nLa regidoria de Cultura ha posat en marxa la plataforma 'Palma cultura oberta', un espai col·laboratiu amb diferents continguts culturals per a gaudir des de casa. El funcionament és molt senzill; es basa en un llistat d'enllaços seleccionats per professionals de prestigi dins el món de la cultura que ens duran a espais que ja es troben a la xarxa. La iniciativa respon a les necessitats actuals, fruit de les mesures per fer front a la crisi sanitària del coronavirus. La plataforma serà un espai dinàmic amb diferents propostes que s'anirà enriquint diàriament.\n«El sector cultural està passant per una situació molt complicada amb el tancament d'espais i ajornament de programacions, pel que proposam tota una sèrie de continguts digitals a cura dels tècnics de la mateixa regidoria de Cultura, creadors i creadores, professionals del sector cultural local i entitats culturals i socials per a poder entendre més les propostes escèniques, complementar els continguts expositius», ha explicat el regidor de cultura, Antoni Noguera. Totes les novetats i l'anunci de nous continguts, i també la difusió de la web es farà per internet i mitjans digitals, especialment a les xarxes de l'Ajuntament.\nLa web tendrà tres espais diferenciats. Un serà les pròpies recomanacions del personal de la regidoria, i que inclouran tota classe de propostes culturals, des de la música a les arts plàstiques o el cinema. Aquest espai farà especial incidència a les programacions que s'han ajornat fruit del tancament dels espais culturals. També tendran un pes específic els espais de la regidoria de Cultura, ja que les propostes són com un diàleg o espai expandit que surt de la pròpia oferta de centres com el Solleric, el Casal Balaguer o la Fundació Miró.\nAquest comissariat el faran persones amb una trajectòria i prestigi dins el món cultural com l'artista Joan Morey, la comissaria Imma Prieto, l'escriptora Maria Antònia Massanet, el representat musical David Riu, els directors de cinema Miguel Eek i Luis Ortas, el director de la Banda Municipal SimfoVents, Paco Valero i la cap de biblioteques Margalida Plomer. La nòmina d'autors i de personalitats convidades creixerà i s'ampliarà cada dia amb més noms que proporcionaran més contingut. Es tracta d'un espai obert i amb moviment. «Cada una de les persones que hi participen del projecte us ofereix una tria personal de continguts oberts, un exercici de comissariat que ben segur que us aportarà un seguit de coneixements i punts de vista diferents, així com una visió expandida de les programacions culturals municipals», ha afegit Noguera.\nCal destacar que la plataforma també permetrà l'enllaç directe a ebiblio, l'espai de préstec de llibres digitals de la xarxa de biblioteques. És un espai que té una oferta de llibres variats i dividits per temàtiques. Una vegada estiguis a la seva pàgina web, amb el teu carnet de biblioteques i amb una contrasenya que t'enviaran al teu correu electrònic podràs agafar en préstec ebooks. «És una manera de què l'oferta de les biblioteques arribi, ara que romanen tancades. A més, aquest llibre també podrà sortir al llistat de les recomanacions que facin els creadors a la plataforma», afegí el regidor de cultura, Toni Noguera.\nFeis cas an es mestre capsigrany i traureu un bon profit per anar pel món.


'La Vanguardia' valida les dades de la UOC: l'independentisme és a punt de ser majoritari ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Divendres, 17 de setembre de 2021 06:45 h\nPolítica Última actualització Dimecres, 19 de maig de 2010 11:19 h\nEl 37% dels catalans vol un Estat propi i 'només' el 41% és partidari de la unió amb Espanya\nLa macroenquesta de la UOC realitzada al desembre sota la direcció de Miquel Strubell ja va apuntar uns resultats demolidors: el 50,3% de la societat catalana votaria Sí en un referèndum d'autodeterminació. Aquest dimecres La Vanguardia confirma aquests números, situant el suport de la ciutadania catalana a un Estat propi en un 37%, mentre que els partidaris de preservar la unió amb Espanya 'cau' fins el 41%: 'Només quatre punts de diferència i una evolució cridanera si es té en compte que el novembre del 2008 l'avantatge dels que rebutjaven la secessió era de 14 punts i, l'octubre del 2009, d'11'.\nindependentisme, la vanguardia, unionisme, uoc\nÉs per aquest motiu que el diari afirma: 'Males notícies per als apòstols de la involució autonòmica. La teràpia de retallades de l'Estatut està tenint uns efectes secundaris més aviat contraproduents. A dia d'avui, el suport a la independència de Catalunya s'ha situat en la cota més alta dels últims tres anys i, el que és més important, ha retallat distàncies com mai en relació amb les posicions contràries.'\nLa Vanguardia també revela que és entre els votants del PSC és on hi ha hagut un notable augment del sentiment independentista, passant del 22% de tot just fa dos mesos al 35% d'ara. CiU continua acollint un 40% de votants independentistes i un 40% d'unionistes.\nEl suport a les consultes independentistes també continua sent majoritari entre la ciutadania de Catalunya, com ja va revelar el mateix diari al març: un 54% hi dóna suport, mentre que només s'hi mostra contrari un 34%.\nEl Periódico també va donar a conèixer unes dades similars al desembre, quan va informar que el 39% dels catalans votaria Sí en un referèndum sobre la independència de Catalunya. Llavors, el diari del Grupo Zeta assenyalava que el sentiment unionista era compartit per un 40,6% dels catalans.\nUna quarta enquesta que també valida el suport creixent a l'independentisme és la que va encarregar l'encara president del FC Barcelona, Joan Laporta, que concloïa que el 47,3% dels catalans vol un Estat propi.\nArtur Mas: 'Si vota el 50-55% del cens, guanya el Sí' 30.04.2010.\nEls espanyols troben bé l'autodeterminació dels pobles, però la rebutgen per a Catalunya 26.02.2010.\nRosa Díez: 'La independència s'hauria de votar a tot Espanya' 09.02.2010.\nUna enquesta d''El Periódico' situa l'independentisme a les portes de ser majoritari 22.12.2009.\nEl 'Sí' a la independència seria majoritari en un referèndum nacional 03.12.2009.\nDavid de La Marina Benidorm, País Valencià\n19 de maig de 2010, 23.09 h\nOn son tota eixa gent de "Es que clar, és de la UOC...." o "no m'ho crec", i demés que tiraven per terra tot resultat fer per algo catalanista per què....és justament catalanista? Ara què? Direu que l'espanyolista també és pro-independència?\n19 de maig de 2010, 22.36 h\nLa solució es el que he llegit d'en Terricabras a www.opinionsdigitals.cat : ser indepedents!\n19 de maig de 2010, 22.31 h\nEspanya te por,molta por !!!.Un objectiu: 68 diputats.dues finalitats: independencia i regeneració del sisteme democratic.Tres exits: la cartera,la paciencia i la dignitat\nen el comentari 9 hi ha 3 mongolic que l´han valorat negativament\nS´ha de ser imbecil. Visca Catalunya Independent\n19 de maig de 2010, 19.18 h\nL'autonomisme s'està ensorrant per moments. Ara calen líders, als vells i als nous partits, que sàpiguen captar la responsabilitat del moment. Vegeu el comentari demà a perabonspatricis.blogspot.com\n19 de maig de 2010, 19.01 h\nTenim infinitat de motius per buscar i aconseguir l'independenciaa. Ara resulta que els catalans pagarem més que els espanyols a causa de la crisis. El conseller Castells diu avui que la Generalitat retallará les subvencions als cedntres d'ensenyament concertats i als centre de sanitat tambe concertats ademes de les mesures dites i les properes del senyor Zapatero. En Castellss tan sols comença a anunciar mesures contra els catalans, que a més de soportar l'espoli fiscal de tots conegut aur�... Llegir més\n19 de maig de 2010, 18.50 h\nNo som gaire conscients de que Catalunya i els catalans tenim honor d'haver aguantat quasi 300 anys els atacs, a vegades salvatges i altres mes amagats, d'una Espanya qué ens odia i voldria fer-nos desapareixer del mapa. No han pogut fer-ho, han fracassat completament. Nosaltres portem avantatge i acabarem guanyant la partida. Només falta més unió entre nosaltres cap a un objectiu ben clar de llibertat i trobar un lider fort i amb les idees clares per a portar-nos cap a l'independencia. Cada... Llegir més\n#5 Volia informar-li que TV3 està segrestada per ERC, justament per ERC, que és del partit de qui depen.\nFrancesc Lloret de Mar-Catalunya\n19 de maig de 2010, 16.17 h\nAra solament falta una candidatura unitaria de tots els independentistes.


Cap Negret – Tasca 1: Itinerari de la ruta – BIOLOCUS\nInicio > NATURALTEA > Cap Negret > Tasca 1 Cap Negret > Cap Negret – Tasca 1: Itinerari de la ruta\nSabies que a Altea existia un volcà extingit? Però no et preocupes, no hi ha cap perill: les erupcions que van construir l’edifici volcànic del qual tot just queden unes poques restes, van succeir fa uns 255 milions d’anys! En aquella època, tots els continents es trobaven units en un supercontinent anomenat Pangea, el qual començava a fracturar-se’n, precisament per l’activitat de volcans similars al nostre Cap Negret.\nLa ruta de Cap Negret és una caminada molt curta que farem des de l’institut fins a la platja de l’Olla.\nComencem el recorregut eixint del centre pel costat de la via (1), baixem en direcció al riu i el creuem pel pont. Continuem per la via percuària uns 800 metres fins a creuar la carretera nacional (2). Seguim la via uns 200 metres més fins arribar a la platja de l’Olla.\nPerò no parem ara aquí, anem a continuar el nostre camí d’altres 200 metres, darrere del port, fins que trobem un camí empedrat i una costa amb petits penya-segats (3). Observem les característiques d’aquesta costa: és una roca, similar a les platges d’Altea, amb còdols, grava i arena, però apegats. És una roca sedimentària formada per sediments cimentats. Entre aquests sediments podem trobar una gran quantitat de fòssils d’un cargol marí, Strombus bubonius. És un gasteròpode típic d’aigües tropicals, com hi haurà arribat aquí?\nTornem ara a la platja (4) i observem la roca que la separa del camí, sembla arena, però els grans estan enganxats, també és una roca, una antiga platja es va fossilitzar i es va transformar en roca sedimentària. Fixeu-vos en les capes horitzontals que la formen i en algunes inclinades entre les anteriors, són importants.\nEns fixem en les roques de la platja, són còdols negres, no com la grava blanca de les platges d’Altea, tenen aquest color per què són roques volcàniques, erosionades i dipositades a la platja pel mar.\nFinalment, anem cap a les roques del final de la platja (5), veiem que són roques volcàniques, negres, amb alguns mineral visibles, uns de color roig, d’altres de color verd; les roques són grans blocs, alguns travessats per un dic. Ens trobem davant les restes de l’erupció d’un antic volcà.\nA la ruta podem gaudir alguns dels arbres monumentals recollits pel catàleg d’arbres singulars d’Altea, com l’olivera de Cap Negret (Olea europaea), l’alber de Cap Negret (Populus alba) i l’araucaria de l’antic escorxador (Araucaria heterophylia).\nEl professor repartirà els quaderns de camp\nCada grup comentarà a classe el seu mapa i el seu quadern de camp\nPodemos utilitzar Google Maps/Google Earth per familiaritzar-nos amb la ruta.


Mor el compositor i musicòleg Lluís Albert | betevé\nRedacció | divendres, 25 de juny del 2021, a les 21.31\n(ACN) El músic, compositor i musicòleg Lluís Albert ha mort aquest divendres als 98 anys, segons ha informat la Confederació Sardanista de Catalunya. El també director d’orquestra i de cobla era nebot de l’escriptora Caterina Albert, Víctor Català, i curador de la seva obra. Albert va rebre la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya el 2019 i la Medalla al Mèrit Musical de l’Obra del Ballet Popular el 1992.\nÉs autor de 90 sardanes, obres lliures per a cobla i suites, també va adaptar ballets i danses populars, i va compondre obres corals, quintets de vent, peces simfòniques i música religiosa, entre d’altres. Lluís Albert i Rivas va estudiar al Conservatori del Liceu on, el 1959, va aconseguir el Diploma Oficial de l’Estat de Mestre de Composició, el primer d’aquest tipus que lliurava el centre. A part de saber tocar la tenora i el tible, al llarg de la seva vida també va aprendre oboè, viola, flauta de bec, guitarra, orgue i acordió. Va actuar amb l’Orquestra Simfònica Estela, de Barcelona i va dirigir l’Orquestra de Cambra de Girona.\nAlgunes de les seves sardanes més conegudes són ‘Sortint de concert’, creada després d’escoltar un concert de Beethoven, ‘Placidesa’ o ‘Us la devia’.\nInvestigació i recerca històrica\nTambé va fer feina d’investigació i recerca històrica, centrada sobretot en la figura de Pep Ventura, va escriure llibres i va col·laborar en obres col·lectives. Defensava la idea que la sardana s’ha de ballar sempre amb els braços amunt i ho va materialitzar al llibre ‘Contra la falsa sardana’.\nLa cerimònia de comiat serà aquest dissabte, 26 de juny, a dos quarts de set de la tarda, a l’església parroquial de Sant Pere de l’Escala. L’Ajuntament de l’Escala també s’ha fet ressò de la notícia i ha lamentat la mort d’un “il·lustre escalenc”.


Café Alt Willingen Willingen (Upland) Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAm Orenberg 5, Ortsmitte, Willingen (Upland), Alemanya, 34508 - Veure al mapa\nAl visitar Willingen, vosté es sentirà com a casa a Café Alt Willingen, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Café Alt Willingen, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, caixa forta.\nL'ambient de Café Alt Willingen es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, cuina americana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Café Alt Willingen és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Willingen.\nCal que informeu el Café Alt Willingen de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (53) Parelles (22) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (19) Famílies amb infants grans (6) Grups (4)


Emprenedoria | INS Lluís Domènech i Montaner\nFP Challenge… el més emprenedor!!!\nEls alumnes de 2n de telecomunicacions han participat en aquest esdeveniment durant tot el matí. Esforç, flexibilitat davant dels imprevistos, equip, distensió. Una experiència per recordar!\nL’Angel Liriano i l’Aleix Sabaté, han estat els components de l’equip guanyador de l’FP Challenge. Han rebut com a… Llegeix més»\nArticles, Cicles Formatius, Emprenedoria, Portada 0\n4 instituts, 8 equips, 1 repte i 1 solució des del treball col·laboratiu, l’emprenedoria i la innovació.\n1a Mostra d’impulsfp online.\nCovid- 19 i innovació digital. Conviure amb la intel·ligència artificial. Exalumnes emprenedors. Xerrades, taules rodones i experiències compartides. Inscriu-t’hi com a alumne/a, o com a docent!\nArticles, Emprenedoria, Portada 0\nJornades d’ocupació i emprenedoria.\nTot l’engranatge a punt ! IV Jornades d’ocupació i emprenedoria al DiM\nServei d’assessorament d’emprenedoria\nSi tens una idea de negoci i vols començar la pròpia empresa. Si ets alumne/a de cicles formatius a l’Institut, o ho has estat en els darrers 3 cursos…Ja pots disposar d’aquest servei…\nValoració de la teva idea i suggeriments per part d’un equip format… Llegeix més»\nArticles, Emprenedoria 0\nAccions emprenedoria 2020-21\nAcció emprenedoria 20-21 DIM EMPRÉN:\n– Participació a l’INNOCAMP. Resolució d’un repte per l’alumnat de cicles formatius de grau mitjà, en una trobada d’innovació i emprenedoria dels instituts Jaume Huguet de Valls, Baix Camp de Reus i el… Llegeix més»\nProfessorat i alumnat del DiM, formant-nos en cooperativisme i economia social, de la mà del Pau i el Cristian, de l’Ateneu cooperatiu Coopcamp\n20 alumnes de cicles formatius de les diferents famílies professionals, han participat als Campaments d’Emprenedoria en les VI Jornades d’eprenedoria 2019 del Ins Baix Camp.\nEls centres participant han estat Ins Baix Camp de Reus, Ins Jaume Huguet de Valls i el nostre centre Ins… Llegeix més»\nTallers, xerrades de l’Oficina Jove i SOC\nLa presentació dels projectes innovadors Remind, software per fer front a símptomes d’Alzheimer, de la Marina Plana i l’algoritme de la suavitat de l’Isaac Bonillo; els tallers, xerrades de l’Oficina Jove i SOC a l’Ins, la ponència motivacional al viver d’empreses; la transmissió de valors… Llegeix més»


Aquest diumenge tindrem cel ennuvolat a tot el Maresme i s'esperen precipitacions - maresme360 - Portal de notícies de la comarca del Maresme\nInicioAquest diumenge tindrem cel ennuvolat a tot el Maresme i s’esperen precipitacions\n3 juny, 2012 Redacció General 0\nLa previsió del temps al Maresme per aquest diumenge segons el servei meteorològic del Consell Comarcal del Maresme, indica que tindrem cel molt ennuvolat durant bona part del dia tot i que podran aparèixer algunes clarianes al final de la tarda. Fins a mitja tarda s’esperen precipitacions en forma de ruixats localment de caire tempestuós i d’intensitat moderada però de curta durada.\nEls vents seran fluixos, de força 1 a 3 i de component variable. Mar en estat de marejol amb àrees de mar de fons a tota la costa del Maresme. Les temperatures baixaran lleugerament, amb màximes que aniran dels 22 als 23 graus i mínimes que oscil·laran entre els 15 i els 18 graus.\nQuatre platges maresmenques reben el distintiu de qualitat Sicted


El tauró que viu quatre segles | Ciència | EL PAÍS Catalunya\nEl tauró que viu quatre segles\nUn estudi en aigües de l'Àrtic resol el misteri dels esquals de Groenlàndia\n12 AGO 2016 - 12:21\tCEST\nUn tauró de Groenlàndia. WWF Canadà\nVa néixer abans que Velázquez pintés Las Meninas i possiblement encara seria viu si no l'haguessin pescat accidentalment. Uns científics li van extreure els ulls i els van enviar a un laboratori a Aarhus, Dinamarca. Van fer el mateix amb altres taurons caçats per accident i de la mateixa espècie, Somniosus microcephalus o tauró de Groenlàndia, en el marc d'un projecte científic desenvolupat entre el 2010 i el 2013.\nAquest esqual és el peix més gran de l'oceà Àrtic i un dels menys coneguts. No té depredadors naturals i arriba a superar els cinc metres de llargada, més o menys el mateix que un tauró blanc. Les femelles són sempre més grosses que els mascles i creixen a un ritme lentíssim, només un centímetre per any. Alguns científics havien suggerit que aquests animals podrien viure 200 anys o més, però fins ara ningú ho havia pogut demostrar.\nEl misteri s'ha pogut resoldre en part per les bombes atòmiques detonades durant la Guerra Freda. Les partícules radioactives de les explosions es van estendre per tots els oceans i es van acumular als organismes que estaven vius en aquell moment. Els investigadors han analitzat les cèl·lules del cristal·lí de 28 taurons femella, totes pescades de forma accidental. Han fet servir les marques de la bomba com a referència per saber quantes van néixer abans de mitjan anys cinquanta i després han aplicat la datació de carboni per estimar-ne l'edat total.\nEl misteri s’ha pogut resoldre en part per les bombes atòmiques detonades durant la Guerra Freda\nEls resultats, publicats avui a la revista Science, apunten al fet que aquests taurons viuen almenys 272 anys. A l'exemplar més gran del grup analitzat, de cinc metres de longitud, se li calcula una edat de 392 anys, tot un rècord que converteix aquesta espècie en el vertebrat amb més esperança de vida de la Terra.\nViure tants anys sense desenvolupar càncer o altres malalties és un repte que només un grapat d'espècies és capaç de superar. El creixement alentit és una de les maneres d'aconseguir-ho. Segons l'estudi, aquests peixos no arriben a la maduresa sexual fins als 150 anys, és a dir, que la taurona més veterana del grup va arribar a l'edat adulta en l'època de la Revolució Francesa.\nNo és casualitat que tot això passi a les gèlides aigües de l'Àrtic. En aquest mateix oceà viu l'animal més longeu del món, la cloïssa d'Islàndia, que supera els cinc segles de vida. I el 2007 un arpó del segle XIX arrencat de la pell d'un altre dels seus habitants, la balena boreal, va demostrar que tenia 211 anys, la qual cosa la va convertir en el mamífer més longeu de la Terra.\nViure tants anys sense desenvolupar càncer o altres malalties és un repte que només un grapat d’espècies és capaç de superar\n“Aquestes estimacions obliguen a prendre més mesures per a la conservació del tauró de Groenlàndia, que sovint és presa accidental en la pesca àrtica i subàrtica i han estat sotmesos a explotació comercial recent”, assenyalen els autors de l'estudi, capitanejats per John Steffensen, de la Universitat de Copenhaguen.\nAquests taurons segueixen “una estratègia evolutiva típica, la de la vida lenta, amb una edat reproductiva molt retardada, poques cries i una elevada longevitat”, explica Manuel Collado director del Laboratori de Cèl·lules Mare en Càncer i Envelliment del Complex Hospitalari Universitari de Santiago de Compostel·la. “En el tracte evolutiu entre manteniment o reproducció aquestes bestioles van triar manteniment i dediquen més recursos a això”. A més, ressalta, “a unes temperatures tan baixes el metabolisme i l'activitat cel·lular i dels teixits és molt menor, podríem dir que tot està alentit i, per tant, el pas del temps és més lent”.\nA més, aquests animals poden amagar secrets clau per retardar el nostre propi envelliment. L'any passat, João Pedro de Magalhães, investigador de la Universitat de Liverpool, va liderar un estudi comparatiu del genoma de la balena boreal que va revelar diversos gens responsables de la seva extraordinària longevitat i la seva capacitat per no emmalaltir malgrat els anys. “Cada espècie té un truc diferent per tenir una vida llarga i descobrir-los potser ens permet aplicar aquest coneixement a les persones per combatre les malalties relacionades amb l'envelliment”, explica el científic. “Per això hauríem d'estar fent més esforços per estudiar els animals més longeus, incloent-hi el tauró de Groenlàndia”, destaca.\nTant Magalhães com Collado pensen que els “trucs” biològics d'aquests taurons, animals de sang freda, poden ser menys aplicables als humans que els que es puguin extreure d'altres mamífers extraordinaris, com el ratolí Triple, creat en un laboratori del Centre Nacional d'Investigacions Oncològiques per viure un 40% més del normal, o el mític farumfer.


Apartments Zoričić Novi Vinodolski Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPrimorska 56, Novi Vinodolski, Novi Vinodolski, Croàcia, 51250 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartments Zoričić\nConvenientment situat a Novi Vinodolski, Apartments Zoričić és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartments Zoričić ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors són només algunes de les comoditats que fan que Apartments Zoričić sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Novi Vinodolski, faci de Apartments Zoričić la vostra llar.


L'Escala manté la pugna pel lideratge atropellant el Vilartagues (0-5) - Empordà\nL'Escala manté la pugna pel lideratge atropellant el Vilartagues (0-5)\nEl Base Roses empata contra el Guíxols, que era líder, i la Marca de l'Ham també suma un punt\nEMPORDA.INFO 18.03.2019 | 20:34\nEl Base Roses frena el Guíxols. gerard blanché\nEl Base Roses frena el Guíxols.\nL'Escala es manté ferm per defensar la condició de líder de Segona catalana. I és que després de cedir-la l'anterior jornada al Guíxols, la torna a recuperar golejant amb una maneta al Vilartagues (0-5) en un partit que ja va quedar decidit a la primera part amb els doblets de Baldeh i Massó. D'aquesta manera, els escalencs continuen la pugna pel lideratge amb els mateixos 56 punts que els del Baix Empordà, que baixen a la segona posició després de veure's frenats pel Base Roses amb un empat (1-1).\nTot i sumar un punt davant d'un rival molt exigent, els rosincs no en fan prou per desencallar-se i se situen penúltims amb 19 punts. Qui també va repartir-se els punts amb el seu rival va ser la Marca de l'Ham. Els figuerencs van rebre el Bosc de Tosca, quart classificat, protagonitzant un duel amb molta igualtat que es tradueix amb un resultat just (1-1).\nLa pròxima jornada, el Base Roses visitarà el camp del Cassà, un rival de mitja taula que encadena quatre victòries consecutives. D'altra banda, la Marca s'enfrontarà al Caldes de Malavella i l'Escala rebrà el Can Gibert.\nFigueres renova les banquetes del camp de futbol de Marca de l'Ham.\nEl programa Treball als Barris de Figueres beneficia la formació de 240 persones.\nL'Empuriabrava-Castelló torna a somriure gràcies a Pol Compte.


Els comerços de l’Eixample poden rebre assessorament prof...\nInici | Notícies | Els comerços de l’Eixample poden rebre assessorament professional i gratuït amb el servei ‘Comerç a punt’ de Barcelona Activa\nEls comerços de l’Eixample poden rebre assessorament professional i gratuït amb el servei ‘Comerç a punt’ de Barcelona Activa\nEl programa ‘Comerç a punt’ de Barcelona Activa ofereix un servei de 12 hores d’assessorament professional individualitzat i gratuït als comerços de l’Eixample sobre estratègies de venda, aparadorisme, fidelització, màrqueting, gestió de clients o comptabilitat, entre d’altres temàtiques. El termini per fer la sol·licitud és divendres 7 de setembre a través de les associacions de comerciants de l’Eixample.\nL’assessorament s’ofereix in situ a l’establiment en les hores concertades entre el comerç que ho sol·licita i els professionals que prestaran el servei. Es preveu que el programa comenci a finals de setembre i finalitzi el pròxim desembre. Les 12 hores es realitzen en sessions de dues hores per setmana.\n'Comerç a Punt' és un programa de l’Ajuntament de Barcelona per a l’enfortiment del teixit comercial dels barris de Barcelona. Està impulsat per Direcció de Comerç i Barcelona Activa, en col·laboració amb els Districtes de la ciutat.\nEs fa a mida de les disponibilitat de temps dels comerciants, en els horaris que els va millor, dissabtes als matins inclosos.\nÉs per a comerços de proximitat i prestadors de serveis (resten exclosos comerços de franquícies o grans cadenes).\nNo cal que els comerços estiguin associats.\nEl programa ofereix un assessorament similar però molt més ampli al que reben els comerços que fan un mínim de tres càpsules formatives del programa Obert al futur, el qual incloïa 4 hores d’assessorament especialitzat. Amb ‘Comerç a punt’, el servei proporciona al comerciant un total de 12 hores repartides al llarg de sis setmanes. La valoració dels comerços que ja han participat d’aquesta iniciativa ha estat excel·lent.\nUn cop Barcelona Activa disposi de les sol·licituds dels comerços que hagin manifestat el seu interès a participar-hi, en farà una selecció.


El pare d'una de les nenes d'Alc脿sser torna a televisi贸\nFernando, pare d'una de les nenes d'Alc脿sser, torna a Cuarto Milenio per defensar-se\nHa carregat contra el documental que Netflix ha em猫s sobre el cas\nper Val猫ncia Diari dimarts, 17 de setembre 2019 - 07:40h\nFrancisco Garc铆a ha protagonitzat l'estrena de temporada de Cuarto Milenio este diumenge | Cuatro\nFernando Garc铆a, el pare de M铆riam, una de les tres xiquetes v铆ctimes del cas Alc脿sser, ha tornat a la televisi贸 per a defendre's de les 煤ltimes acusacions contra ell. Garc铆a ha sigut, este diumenge, un dels protagonistes del comen莽ament de temporada del programa Cuarto Milenio, en Cuatro.\n27 anys despr茅s del medi脿tic cas, en qu猫 tres xiquetes van desapar茅ixer i, m茅s tard, les van trobar mortes, Garc铆a ha volgut contar per qu猫 no creu en la versi贸 oficial del cas, cosa que ja va fer en diferents programes de televisi贸. Per aix貌 mateix, per mediatitzar massa el cas, ha sigut criticat numeroses voltes.\nGarc铆a ha assegurat que la seua filla 芦no va morir en la Romana, va morir dos o tres dies abans禄, per aix貌, per defendre que la teoria oficial no era vertadera, anava a tots els plat贸s de televisi贸 que el cridaven: 芦La meua intenci贸 no era que la gent m'aplaudira. La meua intenci贸 era conseguir just铆cia per la mort de la meua filla禄, ha afegit per a defendre's d'estes cr铆tiques.\nGarc铆a ha arrem茅s contra el documental de Netflix\nEl pare ha aprofitat per a arremetre contra el documental de Netflix 'El cas Alc脿sser', produ茂t per Bamb煤 Producciones, que es va estrenar a finals del passat mes de maig i ha tingut un 猫xit important. En esta docus猫rie, s'apunta cap al fet de qu猫 Garc铆a, junt amb l'investigador Juan Ignacio Blanco, s'hauria quedat els diners recollits per la Fundaci贸 Xiquetes d'Alc脿sser que ell mateix va crear per a ell mateix.\n芦He molestat a molts i, per aix貌, em difamen, em diuen pocavergonya i que he robat i m'he aprofitat de la mort de la meua filla禄, ha afirmat en el primer Cuarto Milenio fet en directe. El pare de Miriam tamb茅 ha afirmat que no ha volgut vore l'煤ltim cap铆tol del documental, per貌 que li han contat el que hi ha i ha lamentat que el film no conte que, finalment, el jutge 芦va dir que no hi havia cap delicte. Aix貌 ho ometen i deixen que la gent pense que soc un pocavergonya禄.\nTamb茅 pots llegir...\nMor el crimin貌leg del 'Cas Alc脿sser', Juan Ignacio Blanco.\nTerelu parla de la seua aparici贸 en el documental 'El caso Alc脿sser'.\nUn periodista, enxampat demanant a uns manifestants que l'increpin durant la Diada\nLes emotives paraules de Risto despr茅s de visitar Romeva a la pres贸\nhe visto el reportaje,la verdad es que el padre de mirian no queda muy mal parado,hacen ver que no estan conforme con todo lo que la policia les dice,creo sinceramente que en este caso se taparon muchisimas cosas,yo creo mucho mas en el padre x querer saber la verdad de quien mato a la tres chicas de alcasser.lo que hizo este hombre lo habriamos hecho todos x nuestras hijas.te apoyo totalmente.impacto a toda espa帽a y aun sigue impactando


Blogs de montaña - Blog de carrasca64 - Montcabrer, cim de la Mariola - Barrabes.com\nExcursi� realitzada en 25 de mar� de 2005.\nFotos preses amb una c�mera Sony Dsc s85\nLes vistes panor�miques que es poden contemplar des de l'alt del Montcabrer compensen sobradamente tot l'esfor� realitzat. Des del cim es veu una bona part de les comarques valencianes, des del Comtat, l'Alcoi� i la Vall d'Albaida fins a la Safor, la Costera, la Canal de Navarr�s, la Ribera Alta, la Ribera Baixa, l'Horta, la Vall d'Aiora, etc.\nEl nostre amic Miguel pel cam� que porta des del refugi fins al coll. AL fons la silueta nord del Montcabrer, la m�s caracter�stica d'aquesta emblem�tica muntanya.\nContrafort final del cim vist des de la seua cara sud. L'acc�s est� cap a l'esquerra, seguint la senda que sense cap dificultat ens deixa en el punt m�s alt. Trobarem un v�rtex geod�sic i, si cont�nua all�, una b�stia amb llibreta i llapis per a deixar alguna nota.\nLa Cava Arquejada. S�mbol, juntament amb el Montcabrer, de la serra Mariola.\n�s un dels nevers m�s grans i en millor estat de conservaci� dels situats en els vessants al nord de les serres d'Aitana, la Carrasqueta i Mariola.\nAmb unes dimensions de 14,90 m de di�metre, 12 m de profunditat, 1.960 m3 de capacitat, es va mantenir en �s fins a 1906. El per�metre exterior d'aquesta gelera �s hexagonal, amb sis arcs de pedra apuntats que arranquen de l'interior de la paret cil�ndrica del pou i que servien per a sustentar la cobertura de la c�pula, avui desaparegut, que rematava en una clau en forma de pinya.\nDisposa d'una boca lateral per a extraure el gel i en cada costat de l'hex�gon contava amb un buit per on es realitzava l'apilament de neu.\nDes de les �ltimes cases del poble fins al Santuari de la Mare de D�u del Castell (tamb� conegut com "el Convent"), hi ha tan sols uns pocs centenars de metres. El cam� que grimpa per l'empinat vessant est� envoltat de xiprers centenaris, i conclou en el temple que es va al�ar sobre la mateixa roca, als peus de les restes del castell �rab, per a retre homenatge a la verge, gran protagonista del miracle que la llegenda popular situa en el segle XV.\nAc� teniu informaci� sobre Agres.\nI ac� la web de la pensi� Mariola a Agres.\nAc� us deixe informaci� sobre la serra Mariola.


El jutjat investiga sis policies nacionals més per les càrregues de l'1-O a Girona - El Gerió Digital\nAssenyalen les declaracions de 17 agents imputats\nDimecres, 4 de setembre de 2019 13:00h\nL'abril passat, el jutjat d'instrucció 2 de Girona va dictar una interlocutòria imputant 22 policies nacionals per les càrregues de l'1-O a diferents col·legis de la ciutat.\nLa majoria dels agents investigats van actuar al col·legi Verd però també n'hi havia que van intervenir al Servei Municipal d'Ocupació, al Dalmau Carles, a la biblioteca Ernest Lluch o al Bruguera. A més, hi havia alguns policies investigats per actuar en més d'un centre.\nLa mateixa interlocutòria recollia, però, que en aquell moment de la instrucció no s'havien pogut identificar "concretament" els agents que havien actuat al col·legi de Taialà. Els advocats voluntaris que van interposar la querella col·lectiva recollint el testimoni de fins a 200 ferits durant les càrregues a Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva han aportat nova informació al jutjat que ha permès identificar sis policies nacionals que van intervenir a Taialà.\nEn concret, segons exposa la interlocutòria, els advocats voluntaris han aportat "documentació gràfica" i el testimoni de dues víctimes que han servit per identificar sis agents que van participar en les càrregues al col·legi. Segons la resolució, hi ha indicis que cinc dels policies nacionals van colpejar una víctima amb un banc, la van subjectar i arrossegar per les escales, la van colpejar al cap i li van clavar una puntada de peu quan ja estava a terra. El sisè, identificat per una altra víctima, hauria llançat a terra una altra persona que estava protegint el col·legi.\nPer això, el jutjat d'instrucció 2 resol atribuir la qualitat d'investigats a sis agents de la policia nacional a qui imputa delictes de danys i lesions i per la seva possible implicació en delictes de tortures i desordres públics. El jutjat també ordena que se'ls citi a declarar properament.\nEl mateix jutjat havia assenyalat per als mesos de juny i juliol d'aquest any la declaració com a investigats de fins a 22 agents que ja constaven imputats a la interlocutòria de l'abril. La declaració, però, es va suspendre a petició de l'advocacia de l'estat.\nAra, el jutjat ha fixat per al 4, 7, 11 i 14 d'octubre la declaració d'un total de 17 policies nacionals.


Catalunya i el model d 'estat proposat per l' empresari Joan Canadell | Aqui Catalunha\nCatalunya i el model d’estat proposat per l’empresari Joan Canadell\nEl següent eleccions presidencials catalanes, que també definirà la composició del Parlament, tindrà un nom ben conegut al món empresarial català: Joan Canadell. Als 53 anys, Canadell, fins a principis de desembre, era el president de la Consell General de Cambres de Catalunya. Tanmateix, el 2 d'aquest mes, l'autor de Potencial d'Estat llançat el Twitter la seva intenció de participar Primàries festa Junts per Catalunya (eleccions primàries internes que defineixen el candidat final a un càrrec polític), en què es troba la llista de membres de la candidatura encapçalada per Laura Borràs, candidat del partit per Presidència de Catalunya. En aquestes eleccions primàries, Joan Canadell i Elsa Artadi, director (equivalent al càrrec de regidor) de la ciutat de Barcelona, van ser els guanyadors.\nAmb la victòria, Canadell va anunciar que abandonaria la presidència del Consell General, però seguirà sent així president de la Cambra de Comerç de Barcelona fins a mitjans d’aquest any.\nVal la pena llegir: Joan Canadell vol que Catalunya sigui “una fàbrica d’idees”\nJoan Canadell és un dels empresaris més favorables a la independència de Catalunya, i defensa la idea que "la transformació econòmica i la sobirania política van juntes". Segons l’empresari, el model econòmic que defensarà al Parlament de Catalunya es basarà en quatre pilars: economia de valor afegit, l’economia més internacionalitzada possible, sostenible (en relació amb el medi ambient) i socialment responsable.\nEl 26 de desembre de l'any passat, Canadell va presentar un Model d’estat per a Catalunya, inspirat en casos d’èxit d’alguns països europeus. O Aqui Catalunha, novament de primera mà, introdueix els lectors de llengua portuguesa en les bases d’aquest model.\nUn govern de transició per a un nou estat\nEn aquest model, Joan Canadell en pren exemples Portugal, Bèlgica, Estònia, Irlanda, Suïssa i Finlàndia. La proposta de Canadell no només està relacionada amb el sector econòmic, sinó també amb la participació ciutadana i la tecnologia.\nPortugal: baixa taxa d’atur\nCanadell explica, amb un Imatge, com ara la taxa d 'atur a Portugalel 2019 (és a dir, abans de la pandèmia), és clarament inferior a la taxa de Comunitats autònomes espanyoles. Més precisament, la taxa portuguesa es troba entre 5% i 7%; en canvi, a les comunitats espanyoles frontereres amb Portugal, la taxa es troba entre 12% i 15%.\nAquestes regions, si estiguessin a Portugal, no patirien tant l’atur. A Catalunya com a Estat, l’ocupació seria completa, tenim una estructura econòmica millor.\nBèlgica: salari mínim superior a 1600 euros\nTambé amb una altra imatge, que representa dues novetats, Canadell compara el salari mínim Belga (1625,70 euros) i el salari mínim a Espanya (950 euros). L’empresari menciona que fins i tot a Catalunya Nord (vinculat administrativament a França, però vinculat cultural i lingüísticament a Catalunya), el salari mínim supera els 1500 euros.\nQuè té Perpinyà que no tinguem? Són més competitius? No, simplement prioritzen el benestar de la gent, no l’oligarquia.\nEstònia: república digital que facilita la vida dels ciutadans\nCom no podia ser d’una altra manera, l’exemple de Estònia és un dels que inspira el Consell per la República Catalana, una entitat liderada per Carles Puigdemont. L’empresari Joan Canadell explica: “Durant anys teniu [Estònia] una República digital, que us permet posar-vos en contacte amb l’administració d’una manera senzilla, mitjançant el mòbil, i votar, establir la residència, gestionar el compte bancari, pagar impostos, gestionar salut ... Mireu el vostre camí en els darrers 20 anys! ”.\nIrlanda: creixement radical del PIB per càpita\nNo és la primera vegada que Canadell cita Irlanda com una història d’èxit en el sector econòmic. Com il·lustra el taules i explicacions de l’empresari, “el 1992, PIB per càpita La d'Irlanda era igual a la d'Espanya i, per tant, es trobava a les darreres posicions a Europa, amb Grècia i Portugal. Avui, però, és el tercer país de la Unió Europea, darrere de Luxemburg i Islàndia, que són dos estats molt petits. Per tant, és el líder d’Europa amb 5 milions d’habitants ”.\nSuïssa: referèndums continus\nÉs més que probable que el Referèndum d’autodeterminació català, celebrada l’1 d’octubre de 2017, no havia estat reprimida a la Suïssa, com va fer l’Estat espanyol. Perquè? M'agrada explica Canadell, “Suïssa fa referèndums de manera contínua, amb profunds debats interns i tractant els ciutadans amb respecte, proporcionant-los informació de manera equilibrada. En els darrers deu anys, hi ha hagut 10 referèndums! ”.\nCom a complement, cal esmentar la publicació feta al portal Vilaweb, el 28 de setembre de 2017: Onze parlamentaris suïssos exigeixen a Rajoy que respecti el dret d’autodeterminació dels catalans.\nFinlàndia: gran inversió en recerca i desenvolupament\ncom una imatge més, Canadell ho explica Finlàndia és el tercer país del país classificació els que més inverteixen (3,2% del seu PIB) en recerca i desenvolupament, només darrere de Corea del Sud i Japó. Com defineix l’empresari: "Això demostra un compromís clar amb el coneixement i el talent, la base de les societats modernes i avançades".\nO empresari Joan Canadell finalitza la seva exposició de la següent manera:\nPer tant, no cal inventar res, només cal seguir el patró del que han fet altres petits estats europeus. Tothom que he esmentat té una població similar a la de Catalunya, però cap és líder mundial en fires i congressos, ni líder en inversions estrangeres ni és la tercera destinació de startups, ni líder europeu en creuers, ni representa el 20% del PIB industrial, ni és la segona destinació turística, ni genera tantes publicacions científiques, ni té centres de referència com supercomputadors o sincronisme ... Però, per descomptat, cap d’ells depèn de l’Estat espanyol.\nEl potencial de l’Estat de Catalunya és enorme, depèn de la nostra creença, de tenir un govern disposat a fer efectiva la República i de fer un govern de transició per aconseguir el que he dit. Si estic al proper govern, aquest serà el meu repte personal i, sens dubte, tothom de Junts per Catalunya! ”\nConsell per la Repúblicaeconomiaeleccions presidencials catalanes 2021Estòniaindependència de CatalunyaJoan Canadell


“Als Països Catalans hi ha una altra manera de viure” discurs d’Iñaki Uriz l’onze de setembre de 2020. – GOVERNA'T\nUn any més celebrem la Diada Nacional de Catalunya. Però ara ho fem en una situació d’excepcionalitat social i sanitària que ens ha de fer alçar-nos altra vegada. La pandèmia de la Covid-19 ha accelerat i ha fet més evident com el sistema capitalista arrasa les vides de la gent treballadora per servir els interessos d’uns quants. Les condicions amb què s’ha hagut d’afrontar han estat nefastes a causa de retallades, privatitzacions, retrocés de drets laborals i inacció davant la violència masclista i l’emergència ecològica.\nPer un costat el govern espanyol, ‘el més progressista de la història’, que segueix alimentant la il·lusió que dins el règim del 78 és possible garantir el canvi, ha demostrat no ser capaç de prendre mesures contundents que protegeixin les classes populars davant els interessos carronyaires del capital. Aquest govern espanyol ha tingut un paper protagonista en l’intent de reforçament d’un estat i un règim que estan en crisi, mitjançant la recentralització i la suspensió constant de les competències de les autonomies. Tot això mentre continua la falsedat de la Transició: el rei posat a dit per Franco marxa impunement després de robar milions a la població. Un estat espanyol que en comptes de parlar d’internalitzar la sanitat privada i posar tots els recursos al servei de la població, en comptes de parlar de la nacionalització dels sectors imprescindibles, o en comptes de garantir un parc d’habitatge públic o de regular el preu del lloguer que permeti una llar digna, ha aprofundit en el control social i ha posat el focus en la responsabilitat individual.\nD’altra banda, tenim uns governs autonòmics buits de sobirania que prefereixen mantenir-se en el joc electoralista i seguir al servei dels de sempre, sense plantejar tirar endavant propostes de ruptura amb l’estat com a única eina de sobirania popular i de garantia de drets socials, civils i polítics. Uns governs autonòmics que continuen sense treballar perquè la sanitat, l’educació i els serveis siguin públics, d’accés universal i amb control popular. El moviment popular als Països Catalans ha mostrat, any rere any, el seu múscul i la seva força. Hem estat capaces d’organitzar les vagues feministes, de dur a terme el Referèndum de l’1 d’Octubre o de parar els peus al feixisme als carrers. I ho tornarem a fer les vegades que calgui. Però ara, davant el context de precarietat extrema que es presenta, i d’un previsible augment de la repressió estatal, ens caldrà tenir intel·ligència i teixir la màxima unitat bastida al voltant d’un programa revolucionari. Perquè davant d’aquesta situació, cal una resposta que no vindrà de cap institució subjugada al capital, ni de cap partit que plantegi posar pedaços a un sistema pervers. Fer passos endavant serà l’única manera de resistir l’embat i fer-nos fortes per estar més ben preparades per als següents. No ens podem permetre retrocedir més.\nL’Esquerra Independentista plantegem que hi ha una altra manera de viure. I per això volem la independència. Una independència del capital i dels estats espanyol i francès. Una independència per decidir com volem organitzar l’economia, per fer front a la corrupció, per nacionalitzar tots els sectors estratègics i posar-los sota control popular, i per construir, en definitiva, uns Països Catalans on posem al centre la vida. Volem uns Països Catalans lliures en un món de nacions lliures. Lliures de lleis racistes i de CIE, d’especulació, de violència masclista i d’explotació. Uns Països Catalans governats per la gent i per a la gent. Que l’escola pública, els papers per a totes, les llars d’infants gratuïtes o la reducció de la jornada laboral siguin els primers passos per a l’establiment d’un govern popular socialista i feminista.\nPer això, aquest Onze de Setembre dirigim la mirada enrere, a la història de resistència del nostre poble contra el poder i l’opressió, per mirar endavant i entomar els reptes que se’ns presenten. El repte de fer créixer la força del moviment popular a cada barri, poble o ciutat. El repte de fer ús de la intel·ligència col·lectiva que ens permeti adaptar-nos a la conjuntura incerta i canviant. Perquè només en la lluita diària per defensar-nos les unes a les altres davant la brutalitat del capitalisme i el patriarcat, hi ha la base dels Països Catalans lliures, socialistes i feministes que volem i que, si persistim, aconseguirem.\nIñaki Uriz és militant de la CUP\nDiscurs de la CUP Sant Cugat en la diada de l’onze de setembre de 2020.


Aquestes van ser les bromes tecnològiques de l’April Fool's Day - YCOM\nAquestes van ser les bromes tecnològiques de l’April Fool's Day\nAquestes van ser les bromes tecnològiques de l’April Fool’s Day\nUn microones Nokia funcionant amb Windows Phone? Adéu YouTube? Twitejar només amb les consonants? Totes aquestes i algunes més, les principals bromes de les tecnològiques en l’April Fool’s Day.\nAlgunes van ser creïbles, d’altres simplement grotesques. Estic parlant, naturalment, de les bromes gastades ahir 1 d’abril per les empreses tecnològiques en honor a l’April Fool’s Day, un dels dies universalment dedicats a riure a costa dels altres juntament amb el dia dels Sants Innocents.\nEl microones de Nokia\nUn bon exemple de broma poc creïble el trobem a Nokia, que ahir es despenjava amb l’anunci de… un microones de la seva marca que funcionaria amb Windows Phone. El suposat aparell, batejat com a 5AM-TH1N6 Constellation, s’anunciava com la solució ideal per preparar un gall d’indi en uns pocs segons, gràcies a un transformador d’alt voltatge amb vuit nuclis i refrigerat per aigua… tot això per un preu de 399 euros, subsidis i subvencions a banda. A més, amb diverses versions per a persones sense gaire gana, i una de 10 polzades dirigida “a ningú en particular”.\nSincerament, procedint d’una companyia que ha fabricat des de paper higiènic fins a smartphones, si ho haguessin redactat més discretament fins i tot hagués passat per cert para més d’un…\nYouTube tancarà… almenys si hem de fer cas al vídeo penjat per la mateixa subsidiària de Google, en el qual se’ns “recorda” que, de fet, això ha estat un concurs per triar el millor vídeo. El servei es tancaria a la mitjanit de l’1 d’abril per començar les deliberacions sobre qui serà el guanyador del llarg concurs. No menys llarga serà aquesta deliberació: fins a una dècada s’anaven a prendre els jutges per donar a conèixer el guanyador en el 2023!\nPerò no deixem Google, perquè la companyia de Mountain View ha anunciat Gmail Blue, la versió del seu servei de correu electrònic per al proper Windows Blue. Després de sis anys de desenvolupament (com s’afirma en el vídeo publicat a Internet), Gmail Blue no té cap novetat sobre el Gmail tradicional, tret d’una: la seva interfície és… si, ho heu endevinat! blava!\nTwitter també s’ha rigut d’ella mateixa aprofitant una trampa habitual per a les cadenes de missatges, spam i altres trucs: el cobrament en aquest servei fins ara gratuït (i que ho continuarà sent, no es preocupin). La broma ha estat l’anunci d’un servei ofert en dos nivells: el primer, gratuït, que permetrà twitejar com fins ara però… sense usar les vocals, només amb les consonants. I el segon, de pagament (5 dòlars mensuals) amb la possibilitat d’usar tot l’abecedari.\nMicrosoft comercialitzarà roba? Segons afirmen ells, una de molt tecnològica. No seria increïble si l’anunci no s’hagués fet en 1 d’abril i la descripció no fos tan… fantasiosa? La primera peça de la seva col·lecció prêt-à-porter seria el Do not tracksuit, un vestit que bloquejaria qualsevol intent d’etiquetar-nos a les xarxes socials (molt útil per a alguns, sens dubte!). Això es faria amb l’ajuda, entre d’altres estàndards, de Bluetooth 5.2, molt avançat tenint en compte que la darrera versió publicada pel Bluetooth SIG és la 4.0 . Microsoft torna a innovar 😉\nInstagram, subsidiària de Facebook, va prendre el pèl als usuaris de Windows Phone publicant una suposada versió del seu client en el MarketPlace. Els usuaris aviat van comprovar que, un cop instal·lada, s’executava però no connectava amb la xarxa social. Després del dia, fou retirada.\nI, abans d’anar-nos-en, una altra de Google, sempre molt prolixa en aquesta data: què us semblaria poder descarregar olors des d’Internet i olorar-los? Perquè això és el que ens proposaria Google Nose, una nova eina de cerca (en fase beta!) que ens permet buscar olors. I aquestes, es generen en els nostres ordinadors i tauletes tàctils a partir dels fotons emesos per la pantalla i els rajos infrarojos per tal de modelar les molècules de l’olor.\nSense cap mena de dubte tota una fita de l’enginyeria… pròpia del dia més bromista de l’any 😉


Descobreix el restaurant City - Turisme de Granollers\nAccessible per a persones amb discapacitat Aire condicionat Aparcament per a clients Calefacció Espai infantil Espai per a fumadors Espai per a no fumadors Menjador privat Terrassa web: Restaurant City horarios: De 13 a 16 h i de 20 a 23 h\nEl restaurant City es caracteritza per la seva cuina mediterrània, tradicional i de mercat. Ofereix una relació qualitat-preu immillorable.\nReformat fa molt poc, el Restaurant City ofereix un servei de bar, cafeteria i restaurant amb una cuina gastronòmica mediterrània feta al detall. La seva extensa i variada carta de plats tradicionals catalans i de cuina mercat estan adaptats al paladar internacional i utilitzen unes matèries primeres de la millor qualitat. Menú gastronòmic de gran qualitat, tant per dinar com per sopar, de dilluns a diumenge.\nAdreça: Hotel Ciutat de Granollers (Turó d’en Bruguet, 2)


Notícies - Les autoritats sanitàries alerten d'un relaxament social envers la perillositat de la Sida\nLes autoritats sanitàries alerten d'un relaxament social envers la perillositat de la Sida\nel 30/nov/06 Miquel Herrada Societat PDF\nUn total de 98 persones s'han infectat pel virus de la sida des de l'any 1981 a la nostra ciutat. Això suposa la detecció de tres nous diagnòstics respecte a l'any passat, segons dades del Centre d'Estudis Epidemiològics sobre la Sida de Catalunya. Les dades posen de manifest que la majoria de noves infeccions es produeixen per via sexual i que els joves són la població més vulnerable.\nLes dades del Centre d'Estudis Epidemiològics sobre la Sida demostren que a la nostra ciutat, com al conjunt de Catalunya, la incidència de la malaltia és major en la població masculina. La principal via d'infecció és, cada vegada més, la transmissió sexual, tant homosexual com heterosexual. Segons els experts, aquesta tendència trenca amb el tòpic dels grups de risc i evidencia que tothom està exposat al contagi si no pren mesures de protecció en les seves relacions sexuals.\nEl director del Centre d'Estudis Epidemiològics, Jordi Casabona, adverteix que la població jove és la més vulnerable.\nTall incrustat: Jordi Casabona\nLa majoria de nous diagnòstics s'han infectat per via sexual. Això confirma la necessitat de repensar els missatges i les poblacions dianes. Els joves són més vulnerables.\nEl doctor Casabona aposta per intensificar les campanyes de prevenció, però reconeix que la informació no garanteix el canvi de conducta, especialment entre els més joves. En aquest sentit, Casabona alerta d'un relaxament social envers la perillositat de la malaltia.\nLa irrupció dels tractaments antirretrovirals ha creat una falsa sensació de seguretat. La gent creu que ja no és tan greu, que es pot curar... No és cert.\nLes autoritats sanitàries adverteixen que el nombre d'infeccions a Catalunya està lluny de disminuir. En alguns grups de població, la incidència dels diagnòstics ha tornat a incrementar-se.


De petita: La Rodoreda amb mirada de nena\nDesprés d’aquella edició va arribar la meva adolescència i la biblioteca de casa va ocupar-la un nou exemplar de la novel·la, aquesta vegada patrocinada per l’aleshores Caja de Pensiones para la Vejez y Ahorros. I jo que vaig tornar a tastar el món de la Colometa, amb el prisme de qui poc a poc s’apodera de la seva vida, per intentar créixer el més lliure possible i sense gaires lligams.\nEncara va venir una tercera edició de la novel·la, la que vaig encetar durant el darrer curs de batxillerat, a l'assignatura de literatura catalana, en la qual aquella professora em va fer descobrir la Natàlia-Colometa amb una visió de gairebé adulta.\nHe recuperat un munt de vegades la història d’aquella dona del barri de Gràcia, innocent i vulnerable, que cau i es fa forta després de la guerra civil espanyola, també quan jo he relliscat i m’he tornat a aixecar a la vida, però recentment la seva mirada se m’ha fet present a través de la veu d'Anna Sabadell, una senyora de 90 anys d'edat, de qui n’he escrit les seves memòries personals, a través del meu projecte professional El Calaix del record.\n“Si comprava una cosa li comprava per a ell i, tot i tenir el meu salari, donava tots els diners a casa. Guanyava més que ell, però la despesa familiar no estava a les meves mans. Segurament si hagués viscut com els joves d’ara ho hagués fet ben diferent, però eren altres temps. Ara penso que durant aquells anys vaig viure com la Colometa de la Plaça del Diamant”.\nVagi doncs per a totes les senyores Sabadell, les dones fortes, valentes, lliures i apoderades. Per a totes les Colometes del món!\nPublicado por Gemma Bruna i Sales a les 12:16