Articles - Pàgina 5 - Parets del Vallès\nDimecres, 29.5.2019 09:00h\nAra Parets ERC iniciarà contactes amb la resta de forces del canvi per configurar un nou Govern Municipal\nAra Parets Esquerra Republicana iniciarà aquesta setmana una ronda de contactes amb la resta de forces del canvi per configurar com més aviat millor un Govern Municipal alternatiu al del PSC que malgrat guanyar les eleccions amb 7 regidors no disposa de la majoria suficient per continuar en el govern local. El cap de llista Jordi Seguer va estendre la mà a Sumem Esquerres i Parets per la República-JxCAT la mateixa nit de les eleccions i a partir d'aquesta setmana es celebraran les primeres trobades que han de servir per trobar "els punts programàtics on les tres forces coincideixen". Seguer ha dit que "ERC serà generosa en la negociació i que prioritzarà la formació d'un govern alternatiu que deixi enrere els quasi 40 anys del PSC en el poder. I per això ens deixarem la pell per arribar a un acord perquè la ciutadania no ens ho perdonaria. Sobre la base de l'acord hi haurà tot el treball conjunt que durant el darrer mandat s'ha fet des de l'oposició que no és poc. Tenim models de poble molt semblants i punts programàtics compartits que alhora són d'interès general". Un nou govern que ha de prioritzar la millora del poble Esquerra Republicana ha analitzat els resultats del passat diumenge i n'ha extret una conclusió: els paretans i paretanes demanen un canvi i aquest l'ha de liderar Ara Parets amb la resta de forces republicanes i d'esquerres. De fet la suma dels vots d'ERC, Sumem Parets i Parets per la República supera els 4.700 vots pels quasi 3.400 de PSC. A més, cal recordar que ERC ha estat la força que més ha crescut al municipi, passant dels 1.153 vots el 2015 a 2.295 el 2019. El nou goven ha de ser més transparent, més pròxim, més participatiu i ha de prioritzar la millora del poble.\nDimarts, 28.5.2019 09:00h\nDes d’Ara Parets Esquerra Republicana volem donar les gràcies als 2.295 paretans i paretanes que aquest diumenge ens han donat suport en les Eleccions Municipals. Amb aquest resultat i la consecució de cinc regidors, resultat històric al nostre municipi, obrim una nova etapa a l’Ajuntament de Parets. És l’hora del canvi i no podem decebre als més de 4.700 veïns i veïnes del nostre poble que han optat per un nou govern republicà, d’esquerres i en defensa dels drets nacionals de Catalunya. Un canvi que des d’Esquerra Republicana volem liderar amb generositat, un govern plural que reflecteixi la diversitat que tenim al poble. Per això apel·lem a la resta de forces que estan disposades a iniciar una nova etapa en la política municipal que se sumin al NOU govern del CANVI. La ciutadania demana un nou govern més sensible amb la situació política que es viu al nostre país i més concretament amb el nostre veí Jordi Turull. Però també demana noves formes de fer política, més transparents, més participatives, més pròximes, més dialogants. Confiem que tots estarem a l’altura i que el pròxim 15 de juny constituirem el nou govern del canvi, un nou govern que ha de generar consensos amplis per transformar i millorar el Parets de les pròximes dècades. Venim a treballar per Parets, venim a millorar el nostre poble, venim a servir-vos. És l’hora de la política i des d’Esquerra Republicana no us decebrem. Moltes gràcies!!\nPrograma electoral Ara Parets Esquerra Republicana\nAquí teniu tots els compromisos que Ara Parets Esquerra Republicana ha inclòs en el programa electoral pels comicis previstos pel 26 de maig. Es tracta d'un programa obert que ha recollit durant més d'any les necessitats dels paretans i paretanes. En aquesta ocasió són propostes molt concretes, quantificades -en algun cas- econòmicament que pretenen donar resposta a la demanda de la ciutadania. Podeu consultar tot el programa en aquest enllaç. A més, també podeu conèixer el programa electoral marc que Esquerra Republicana presenta en aquestes Eleccions Municipals.\nDilluns, 6.5.2019 08:15h\nManifest per un govern republicà, d'esquerres i en favor dels drets nacionals de Catalunya a l'Ajuntament de Parets encapçalat per Jordi Seguer\nEl pròxim divendres 10 de maig tindrà lloc a la Sala Serra de la Cooperativa (19 hores) la presentació pública del Manifest per un govern republicà, d'esquerres i en favor dels drets nacionals de Catalunya a l'Ajuntament de Parets del Vallès encapçalat per Jordi Seguer -candidat d'Ara Parets ERC- que ha liderat un grup d'exregidors que ja fa temps van tirar endavant posicionaments públics sobre la celebració del Referèndum de l'1 d'octubre i la situació dels presos i exiliats polítics catalans. En aquesta ocasió en el manifest també s'ha afegit l'exalcalde socialista Joan Seguer que s'adhereix al document juntament amb elx exregidors Josep Domènech, Joan Folguera, Josep Castells, Rosa Garcia Deola, Josep Llacuna, Pere Vila, Ambròs Martorell, Ramon Masip i Joan Martorell. El Manifest, obert a tota la ciutadania de Parets, assenyala que "a partir del 26 de maig és necessari un nou govern per construir, a mitjà termini, el Parets del futur a partir d'un ampli consens entre les forces polítiques locals per definit i construir junts el Parets que volem per les pròximes dècades". El text defineix les línies estratègiques que hauria de seguir el pròxim govern municipal que hauria de ser transversal per tal de fer "un front comú en defensa dels drets civils i contra la repressió de l’Estat espanyol, un govern nítidament republicà, d’esquerres i en favor dels drets nacionals de Catalunya". Altres dels punts destacats dels compromisos són: -La formació d'un govern compromès, que estigui a l'alçada davant de la situació que pateixen els presos i exiliats polítics catalans i, especialment el nostre veí Jordi Turull i Negre, exregidor d’aquest Ajuntament. -Un govern que recuperi les grans potencialitats, possibilitats i capacitats que té el nostre poble, liderant projectes que tinguin com a prioritats l’habitatge, l’ocupació, la justícia social, l’educació pública i de qualitat o la cultura, refermant la nostra identitat com a poble obert, dinàmic i integrador.\nL’Ajuntament de Parets encarregarà un informe jurídic per avaluar la situació actual de la concessió a INKEMIA\nTal com proposava el grup municipal d’Ara Parets Esquerra Republicana, l’Ajuntament encarregarà a la Secretaria Municipal la confecció d’un informe jurídic sobre la situació actual de la concessió administrativa atorgada a la mercantil INKEMIA. El pròxim ple municipal, previst pel dijous 25 d’abril, donarà compte d’un decret d’alcaldia on es fa l’encàrrec d’aquest informe jurídic que des d’ERC vam sol·licitar fa algunes setmanes. Un cop elaborat l’informe jurídic serà el plenari municipal el que decidirà si es revoca la concessió administrativa de la segona planta de l’edifici municipal situat al centre comercial IVECO. Mentre s’elabora el document i un cop descartada la celebració del ple extraordinari sol·licitat pels grups de l’oposició, els responsables d’INKEMIA van presentar en data 1 d’abril una sol·licitud de pròrroga dels terminis per tal que comenci a comptabilitzar a partir del 16 de setembre de 2019. Els motius pels quals demanen la pròrroga “són de caràcter financer, ja que esperen tenir resolta la qüestió com més aviat possible”. L’informe jurídic haurà de contemplar els efectes jurídics dels incompliments i si s’escau o no la petició de pròrroga. El portaveu d’Ara Parets ERC, Jordi Seguer, valora positivament que s’encarregui l’informe jurídic que el seu grup va sol·licitar però adverteix que si depèn d’Esquerra, la prioritat serà revocar la concessió o canviar les condicions signades l’octubre de 2017 gràcies a l’acord entre PSC i PDECAT i l’abstenció de Ciutadans. Seguer ha recordat que aleshores el seu grup va dir que la concessió a INKEMIA “era un mal negoci i el temps ens ha donat la raó”. Alhora ha lamentat que la petició de pròrroga d’INKEMIA s’ha produït després de la denúncia pública que el seu grup va fer (al desembre ja es va demanar la revocació), a la que s’hi ha sumat altres forces un cop s’ha sabut la situació financera d’INKEMIA, en preconcurs de creditors.\nDimarts, 16.4.2019 09:00h\nEntren en vigor els criteris de ‘tarifació social’ en les quotes de les escoles bressol municipals de Parets\nL’acord signat entre PSC i Ara Parets ERC, que va permetre aprovar les ordenances fiscals de 2019, incorporava per primer cop l’aplicació de criteris de tarifació social a les tres escoles bressol municipals. Finalment aquesta mesura, consensuada entre les dues forces polítiques, entrarà en vigor el pròxim curs 2019-20. Les noves quotes progressives s’han fet públiques aquests dies coincidint amb el calendari de preinscripció que anirà del 13 al 24 de maig. El portaveu d’ERC, Jordi Seguer, valora molt positivament que es tiri endavant el compromís signat entre els dos partits i avança que finalment hi haurà tres quotes per les escoles bressol municipals com a prova pilot. De cara al curs 2020-21 s’avaluaran els resultats i s’estudiaran possibles modificacions. Actualment existeix una quota única per les escoles bressols municipals la Cuna, el Cirerer i el Gargot que és de 182,95 euros, però a partir del pròxim curs es pagarà en funció de la renda familiar dels pares i mares. D’aquesta manera hi haurà una primera quota de 165,11 euros al mes, una segona quota de 173,80 euros i una tercera de 182,95 euros. En el cas de la quota nadons anirà entre la més econòmica de 179,06 euros i la més cara de 198,41 euros, la intermèdia serà de 188,48 euros. Aquest és un dels compromisos signats entre Ara Parets ERC i el PSC per facilitar l'aprovació de les ordenances fiscals per al 2019. D'aquesta manera es fa realitat una de les promeses que des d'ERC havíem demanat des del 2017, quan aleshores van votar a favor de les ordenances fiscals a canvi d'encarregar "un estudi sobre la tarifació social en els serveis municipals", que el PSC mai va arribar a encarregar. La tarifació social representarà un descens de les quotes mensuals a les escoles bressol o bé una congelació de l’import en funció dels ingressos de les famílies del municipi. Però aquest no és l'únic acord adoptat entre Ara Parets ERC i el PSC per facilitar l'aprovació dels impostos del 2019 amb una abstenció.\nBargalló considera prioritària la construcció del nou edifici de La Sínia però insta l'Ajuntament a cedir un terreny idoni\nEl conseller d'Educació de la Generalitat, Josep Bargalló, considera prioritària la construcció del nou edifici de l'Institut la Sínia, en aules prefabricades des de fa més de 8 anys en l'àmbit de Can Fradera. Així ho ha expressat aquest dimarts a la tarda durant la reunió mantinguda amb una representació de regidors del Govern i dels grups polítics de l'oposició de Parets al Departament d'Educació a Barcelona, entre els quals el portaveu d'Ara Parets ERC, Jordi Seguer. Bargalló va dir que el nou edifici de la Sínia "és una prioritat del Govern Català que forma part d'un Pla de construcció de nous equipaments educatius que hauria d'estar enllestit en un màxim de 7 anys". Cessió del terreny com més aviat millor El conseller va deixar molt clar a l'alcalde Juzgado i a la resta de representants municipals que "com més aviat es faci la cessió dels terrenys on s'ha de construir el nou institut, la Generalitat podrà concretar el calendari d'inici de les obres". Un termini però que estarà condicionat al bon estat dels terrenys i a la seva idoneïtat, per exemple, que estigui alliberat de càrregues i formi part d'un sector del municipi ja urbanitzat. Bargalló va explicar que malgrat la pròrroga pressupostària, aquest 2019 la Generalitat tirarà endavant la construcció de 30 nous equipaments educatius i que si es pot aprovar un nou projecte de pressupost, en el futur es podria augmentar la xifra "prioritzant aquelles construccions de les quals ja es disposa dels terrenys". Però aquest no és el cas de Parets que des de fa 8 anys manté les aules prefabricades a Can Fradera on s'imparteixen els quatre cursos de l'ESO en dues línies. El conseller Bargalló va reconèixer que el calendari d'inici de les obres de la Sínia es podria reduir si l'Ajuntament col·laborés assumint el cost de la redacció del projecte executiu (que voltaria els 250.000 euros) o avancés part dels diners del nou edifici. En aquest sentit, des del Departament d'Educació es va deixar la porta oberta per tal que en la mateixa ubicació del nou institut s'hi construeixi un poliesportiu -que podria ser utilitzat per les entitats del poble- una escola de música, una biblioteca o altres serveis municipals, un fet que reduiria part dels costos de construcció.\n"Venim a servir al poble i no a servir-nos. Som gent amb valors republicans i amb principis molt clars, que ha dedicat els darrers 4 anys a treballar per configurar el millor projecte de municipi". Així s'expressava el cap de llista d'Ara Parets ERC-AM, Jordi Seguer, només iniciar l'acte de presentació de la candidatura per les eleccions municipals que ha tingut lloc aquest diumenge al matí a Can Serra. Una llista formada per 14 dones i 13 homes, molt transversal i diversa, amb militants del partit, simpatitzants i persones independents però que fa temps que col·laboraven amb la Secció Local. Seguer va dir que "el 26 de maig votarem el millor projecte de poble i Ara Parets ERC té l'equip més preparat i més capacitat per liderar el nou Govern que sorgeixi de les pròximes eleccions municipals". El candidat republicà va recordar que "ERC sempre hi és i ho ha demostrat aquests 4 anys trepitjant sempre el carrer i estant al costat dels més necessitats i de les problemàtiques de la ciutadania. La nostra candidatura no és improvisada, és una llista amb gent amb principis i valors ideològics. Altres han fet llistes salvavides per cobrir l'expedient o incorporant a gent prometent-los contractes que només els paretans/es decidiran amb el seu vot". Per Seguer "és l'hora de canviar les maneres de fer política i només des del republicanisme municipalista ho aconseguirem". El cap de llista d'ERC va defensar "noves formes de govern a l'Ajuntament que deixin enrere els hiperlideratges i el cabdillisme. És l'hora dels projectes i lideratges compartits, si sóc escollit nou alcalde vosaltres també ho sereu, vull un govern col·legiat on l'opinió de tots vosaltres sigui tinguda en compte. Tots i Totes Som i Serem Parets".\nDivendres, 5.4.2019 08:45h\nAra Parets ERC presenta la totalitat de la llista aquest diumenge 7 d'abril a Can Serra\nAra Parets Esquerra Republicana farà publica la candidatura que presentarà en les pròximes eleccions municipals del 26 de maig en un acte que tindrà lloc aquest diumenge 7 d'abril, a partir de les 11 del matí, a Can Serra. D'aquesta manera es desvetllaran els noms de les 27 persones, 14 dones i 13 homes, que integran una llista "feminista, republicana, transversal i nítidament d'esquerres". Una llista que no només aposta per una major presència de dones en les primeres posicions sinó que també tindrà en compte la visió de gènere a l'hora de desplegar el seu programa electoral, amb propostes que tinguin en compte la diversitat que hi ha a la nostra societat. De fet aquestes qüestions han estat treballades per part de l'equip de campanya que ha tancat una primera proposta de programa amb una quarantena d'accions molt concretes i assumibles si ERC lidera el pròxim govern municipal. La llista d'Ara Parets ERC l'encapçala el periodista, historiador i comunicador Jordi Seguer, seguit de la professora de l'escola Lluís Piquer (mestra i pedagòga) Montserrat Folguera -independent- i en tercer lloc hi figura Kènia Domènech, secretària d'organització del Jovent Republicà i regidora del Grup Municipal. Enrique Villegas ocuparà el 4t lloc i Montse Lara el 5è. Enrique Villegas, fins fa unes setmanes president de la secció local d'ERC Parets, serà el 4t de la candidatura. Llicenciat en Psicologia i tècnic superior en Prevenció de Riscos Laborals viu a Parets des de fa 28 anys tot i que va néixer a Cadis el 1955. Militant a ERC des del 2012, el febrer del 2014 va ser escollit president de la secció local fins que va renunciar al càrrec el passat 13 de Març de 2019. D'altra banda, Montserrat Lara, membre del col·lectiu Súmate i fins ara secretària d'organització d'ERC Parets, serà la número 5 de la llista i Joan Martorell, alcaldable per CiU el 2003 i 2007 ocuparà el sisè lloc de la candidatura d'Ara Parets Esquerra Republicana. Una llista preparada amb "gent molt solvent i alhora molt capacitada" per liderar el futur Govern Municipal.


Ja feia dies que hi donava voltes, sortiria a córrer 44km com cada any com un campió. M’havia buscat fins i tot una ruta, facileta i plana, sense gaires complicacions, un recorregut de 22km d’anada i els mateixos de tornada per gaudir d’una bona estona de fer una de les coses que més m’agraden. Des de la marató de diumenge passat que havia recuperat força bé i ho veia possible.\nHo tenia tot preparat i apunt, tenia fins i tot la musica al mp3, la roba, l’aigua, les bambes, i parlant amb la Fina li comento el que tinc intenció de fer i em contesta:\n-però si no és demà!, és demà passat el teu aniversari!...capullo! (això no ho va dir ella, ho dic jo).\nCollons. Em feia tanta il·lusió i en tenia tantes ganes que la impaciència va poder més i em vaig adelantar. Quina tallada de rotllo, bé, és igual ja ho faré demà passat.\nPerò per aquest dia, em conviden a dinar i calculo que hauré de córrer molt, vull dir que m’hauré d’afanyar moltíssim per ser a l’hora de dinar i canvio de plans. Correré al costat de casa, així m’estalvio viatges amb cotxe cap aquí i cap allà, però penso que 44km són molts i encara recordo de com vaig acabar de cansat l’any passat. Torno a canviar de plans: ho faré en bici, però no, no és el mateix, això si que és un quiero y no puedo. No sé..., que se suposa que s’ha de fer el dia del teu aniversari?, quedar-se a casa?, anar a treballar com si no passes res?, enganxar-se al feisbuc esperant que tots els 1463 “amics” et felicitin?.que faig? busco un bon canto i m’escrustono el cap a hòsties?, me la matxaco 44 vegades?,Total, que lo prometido es deuda i decideixo pujar 44 vegades a la creu de la Miranda com havia decidit en el seu moment, si senyor!.\nSurto de casa decidit, fins al peu de la creu i tinc 4km que em serviran d’escalfament.. Em sento com si fes alguna mena de penitència, osti, i si em veu algú?, es pensaran que estic sonat, pujant i baixant un caminet de 150m.com un carcamal. Encara no sé quanta estona hi estaré, pujar i baixar crec que hi puc tardar uns 2minuts, o sigui que amb una hora i mitja o enllesteixo, serà un bon entrenament.\nVaig pensant en coses meves, en com ho escriuré al bloc tot això, cada vegada és més difícil fer un bon post, jo m’hi faig tant com puc, però surt el que surt, penso que en el fons, els blocaires ens sentim diferents i originals i la majoria som més vulgars i horteres que la Yola Berrocal, que ja és dir pobreta. Vaig pensant amb la Traca i els seus cadellets, en que ja se’n a mort un, que difícil que és la vida!, no hi ha hagut lloc per tu noi!. No s’ha espavilat a mamar i la mare l’ha apartat, aquesta nit s’ha mort, hi ha molta competència i pocs mugrons i t’ha tocat nanu.\nEm poso música motivadora i surto volant pel camí carener en direcció a la creu. No hi vaig mai a córrer amb música però quant ho faig em fa un efecte brutal, semblo el protagonista d’una pel·lícula i per això ho guardo per ocasions especials.\nPel camí em trobo dues salamandres aixafades i es que després de ploure sempre passa igual, em sap greu, m’agraden aquests animalons i no els vull veure morts. M’agraden pel seu color, per la manera de bellugar-se lenta i pausada pel tot el que representen i perquè és el meu animal totem,...o era el ruc?... bé, tan se val.\nArrivo i amb l’objectiu a la vistal, la primera pujada es per veure quant tardo, pujo lleuger i tardo 50 segons, això està fet nanu! I vinga amunt i avall. Quant en porto 10 paro una miqueta per beure i penso que amb aquesta penitència segur que em faré un racó al cel. Si Déu existeix (cosa que estic totalment segur de que no) segur que m’observa i pensa: aquest xicot si que val!. L’altre dia a la creu de Matagalls vaig llegir l’ inscripció que hi ha al darrera:\nCatalans tots de genollons en terra\nEm van venir ganes de pixar-m’hi.... i es que jo també he escoltat la polla records i he sigut anti-sistema, i algo queda. Tot el que fa tuf d’església em.....\nEn fi, deixem les creus. Segueixo pujant amb musica de Kortatu i a partir de la pujadeta nº 20 em començo a rallar. La cosa serà seriosa, poca broma. Porto ja molta estona i faig una nova parada. Reprenc i curiosament a partir de la pujada 25 em sento millor i vaig a sac fins a la 40, ara si que ho tinc!. Penso, eufòric, que senzill és automotivar-se i que fàcil que és disfrutar d’un mateix al mig d’aquest món pudrit de merda sense gaires parafernàlies, ho haig de fer més sovint això.\nFaig les últimes 4 pujades com un boig i torno cap a casa a bon ritme content i amb les endorfines que em surten per les orelles. Avui he fet un bon entrenament, diferent i aprofitat, han sortit dues hores justes i 17km. amb 380+- de desnivell. Bona aquesta david!\nI per acabar unes frases del mestre Sisa:\n..jo vull fer un salt, triple mortal\ni sense xarxa, fotre-li marxa!\nPujar al trapezi\ni del vertigen fer-ne despreci\nde cap per avall...\nRes més, una abraçada a tots i per molts anys!.\nEtiquetes de comentaris: animalades, Déu, entrenament, TONTERIES\nJajaja! Brutal! La teva particular celebració, els teus pensaments, l'escrit... Que per molts anys Déu Nostru Senyor et conservi així!\nsergi30 ha dit...\ndavid ets un crak, segueix així!!!! Ostia me´n descuidava, FELICITATS :)\nt'ho he de dir, no és el mateix i si vols el proper any t'acompanyo a fer kms, encara que potser seria millor callar que quan arribi el moment potser em fa una mandra de cataplins. I és que ja m'en havia fet a l'idea, amb aquella enveja tant sana que em feia pensar-ho, que t'hauries passat el mati fent kms, bé, de fet ho has fet malpelat.\nFelicitats!! ÉS una forma excel·lent de celebrar un aniversari. La menció a la polla records i a Kortatu m'ha fet saltar una llagrimeta, qué bonic que es això de ser ex-punkis de cor. :)\nGràcies Bitxo, que deu nostre senyor misericordiós en l'amor infinit de la seva llum.... em conservi així.\nMerci Sergi, la pubàlgia no podrà amb nosaltres!!!!!.\nNo. No és el mateix, però es fa el que es pot. Quedem doncs per l'any que ve...si tienne cohone. Avui en fan mal les cames de collons, que son 2h fent sèries!!!\nGràcies Nancy Lola Spungen Steiner\nSuposo que primer de tot, felicitats pels 44!\nTambé per l'entrada, 100% d'acord en què cada vegada costa més fer una bona entrada..., doncs ho has aconseguit, de totes maneres i què si són bones o dolentes, són nostres.\nTercer, M'ha agradat molt relacionar la teva edat amb l'esport, et copiaré, però no faré el tema dels kms ja que en faré 35, crec, i de seguida em tocarà fer-ne masses.\nCap comentari respecte a què no sàpigues quin dia és el teu aniversari, però per això estan les dones no?\nI finalment no cal dir que veient aquesta salamandra està clar que el nostre Club té una miqueta del teu bloc, no en va som dragons negres i grocs (www.bcndragons.com).\nGràcies Pau, celebro que t'agradi, ara , que córrer una mitja-marató empenyen el cotxet del nanu també té tela, ja ja ja. molt bé no estem.\nLes dones hi són per això i per a molt més...\nieeepsss!!!la salamandra està registrada i patentada\nAvui gent piscines m'he descomptat, com saps que no et vas descomptar? vas posar pedretes, bastonets, palletes, ... Uuuuiii segur que en vas fer 44? Jo hi tornaria per si de cas.\nVaig veure el registre del pulsómetre i em va semblar contar 43 pujades, però que ho donin pel cul, ara ja està fet... juas juas juas.\nAhir i vaig tornar-hi...\nòstres vaig tard, espero que no t'hagis mort, jajaja, per molts anys\nI la Polla, Kortatu, Tarzán y su puta madre okupando piso en Alkobendas i Pedro Piko y Piko Vena de l'Azagra, oi? Però... això que té a veure amb córrer? jajaja\nmerci, tu no vas mai tard i un comentari teu sempre es benvingut.\nMira.... és la música que escoltava i ho vaig sentir així. Vaig viure aquella època intensament i sempre queda un pòsit...\nres a veure amb els Manel, jua jua jua\ni jo que vaig estar dos mesos estalviant per comprar-me una cassette dels Eskorbuto, i mira que són dolents!!!\n...no com ara, jejeje


Pension Simona Targu Jiu Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nGrivita street 26, Targu Jiu, Targu Jiu, Romania, 210126 - Veure al mapa\nAl visitar Targu Jiu, vosté es sentirà com a casa a Pension Simona, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Pension Simona és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei de bugaderia, bar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb banyera hidromassatge, aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, mini bar a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, massatge, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Targu Jiu, el Pension Simona és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nTots els tipus de viatgers (8) Parelles (1) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)


Esperant els indults La República\nEsperant els indults\nACN Barcelona.-Titulars diversos als diaris d’aquest diumenge. ‘El Punt Avui’ subratlla la possibilitat que el govern espanyols aprovi els propers dies els indults als líders independentistes empresonats arran del referèndum […]\nACN Barcelona.-Titulars diversos als diaris d’aquest diumenge. ‘El Punt Avui’ subratlla la possibilitat que el govern espanyols aprovi els propers dies els indults als líders independentistes empresonats arran del referèndum de l’1 d’octubre de 2017: “Indults: recta final”. La fotografia de la portada és per a les aglomeracions al carrer de joves bevent: “Dissoldre el botellot”.\n‘El Mundo’ critica la posició de l’elit econòmica catalana davant d’aquesta mesura de gràcia i l’acusa d’emparar l’estratègia del president espanyol, Pedro Sánchez: “El ‘establishment’ catalán reincide en la fallida ‘alianza del Estatut’ con La Moncloa y la Generalitat”. També duu en portada una anàlisi del futur més immediat de la vida en pandèmia: “Un verano sin miedo, pero con la amenaza de nuevas variantes”.El diari ‘ABC’ entrevista el líder del PP, Pablo Casado: “Si yo fuera empresario en Cataluña, querría que se cumpliera la ley”. Ara bé, el titular principal i la gran fotografia de la portada és per a la investidura d’Isabel Díaz Ayuso com a presidenta de la Comunitat de Madrid: “El PP arropa a Ayuso en su toma de posesión”.’La Vanguardia’ també destaca en portada l’imminent concessió dels indults als líders polítics catalans empresonats: “El Suprem prepara una doble via per deixar en llibertat els presos de l’1-O”. La fotografia és per al president del FC Barcelona, Joan Laporta, a qui el diari ha entrevistat: “El club està pitjor del que em pensava”.El protagonisme a l”Ara’, en canvi, és per a Barcelona i com els ciutadans viuen la ciutat després de més d’un any de pandèmia de covid-19: “Que la ciutat no t’expulsi”. El rotatiu també destaca les multes milionàries que el Tribunal de Comptes vol cobrar a diverses persones per la seva presumpta vinculació al procés independentista català: “Tribunal de Comptes:la revenja econòmica”.’La Razón’ exalta la figura de Felip VI a partir d’una enquesta que diu que el 70% d’espanyols valora molt positivament el seu regnat: “Un Rey por encima de los políticos”. A més, analitza el paper d’Isabel Díaz Ayuso davant de la direcció del seu partit, el PP: “Ayuso fija su perfil propio frente a Génova”.


Apartments Bačvice Holiday Split Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartments Bačvice HolidayGospinica 7, Bacvice, Split, Croàcia, 21000 - Veure al mapaExcepcional9,7Basada en84comentarisApartments Bačvice HolidayVeure més fotos"Great location close to beach and city with good local resta..."GaryUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 40 fotosExcel·lent ubicació 9,4Veure al mapa9,4UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionattransport hotel/aeroport\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Split, vosté es sentirà com a casa a Apartments Bačvice Holiday, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Apartments Bačvice Holiday, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Split, faci de Apartments Bačvice Holiday la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxesservei de llançadoratransport hotel/aeroportCoses a fer, maneres de relaxar-sejardí Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatescriptorirenta vaixellesaparell de televisióestris de cuinareproductor de DVD/CDassecador de cabellforn microonessala d'estarcafetera/teteramosquiterservei de planxaCaixa forta a l'habitacióneveratelevisió de pantalla planacalefaccióplat de dutxaTV satèl•lit/cableempolles d'aigua de cortesiarentadora Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Apartments Bačvice Holiday de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 100 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.Mostrar més


Biografia James Whitelaw | UPV - Universitat Politècnica de València\nNascut a Escòcia el 1936, el Professor Whitelaw es va graduar a la Universitat de Glasgow el 1957 i es va doctorar a la mateixa Universitat el 1961. L'any 1961 va obtenir el títol de Doctor en Ciències de l'Enginyeria per la Universitat de Londres.\nCasat i pare de tres fills, és actualment el responsable de la Secció de Termofluidodinàmica del Departament d'Enginyeria Mecànica de l'Imperial College of Science, Technology and Medicine de Londres.\nEditor d'importants publicacions científiques com Experiments in Fluids , International Journal of Heat and Mass Transfer i Internal Communications in Heat and Mass Transfer , pertany també a nombrosos comités d'Investigació i consells d'edició. És consultor d'importants societats del camp de la indústria aeronàutica i d'automoció.\nHa publicat i editat nombrosos llibres i articles científics i ha rebut nombrosos reconeixements internacionals, entre ells, ha sigut investit doctor honoris causa per la Universitat de Lisboa el 1980 i fa poc per la Universitat Politècnica de València.\nExpert en mecànica de fluids i especialment en els fenòmens de transferència de massa i calor, les seues principals contribucions a la ciència se situen en el desenvolupament de tècniques de mesura utilitzant mitjans convencionals i làser com ara la velocimetria làser Doppler (LDA) i la seua aplicació a un ampli camp d'àrees de l'enginyeria entre els quals s'inclouen les turbines de gas, els motors alternatius i els cremadors.\nÉs membre de la Royal Academy of Engineering i de la Royal Society que són els més alts reconeixements que es poden atorgar a un científic britànic.


L'IDIBAPS rep la visita d'una delegació de periodistes científics europeus\nInstitucional 31 de maig de 2022 2022-06-02\nDimarts 31 de maig, un grup de 9 periodistes varen visitar l'Institut per conèixer la recerca que s'hi duu a terme.\nEl grup de periodistes al laboratori d'Aleix Prat.\nLa WPK, l'associació de periodistes científics d'Alemanya, juntament amb la Federació Europea de Periodisme, va organitzar un viatge d'investigació a Barcelona per conèixer la recerca que es duu a terme als diferents centres de recerca i universitats de la ciutat. Durant quatre dies, del 30 de maig al 2 de juny, un grup de nou periodistes d'Alemanya i altres països d'Europa varen visitar institucions com l'Hospital Sant Joan de Déu, l'Institut de Bioenginyeria de Catalunya, el Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona, l'Institut de Ciència i Tecnologia Mediambiental, l'Institut d'Arquitectura Avançada de Catalunya i l'IDIBAPS.\nLa visita a l'Institut va tenir lloc dimarts 31 de maig a la tarda. Després d'una breu presentació sobre què és l'IDIBAPS i quina recerca s'hi duu a terme, els periodistes varen tenir l'oportunitat d'interaccionar amb els grups de recerca Neurociència de sistemes i Genòmica translacional i teràpies dirigides en tumors sòlids, liderats per Mavi Sánchez-Vives i Aleix Prat, respectivament.\nL'equip de Sánchez-Vives va presentar el sistema de realitat virtual que han desenvolupat perquè els homes que han comès un delicte de violència de gènere puguin posar-se al lloc de les víctimes. Els visitants varen poder provar l'experiència virtual, que segons els resultats obtinguts pels investigadors, millora la percepció de les emocions en les persones amb dèficits de reconeixement emocional.\nFinalment, al laboratori de Prat, els periodistes varen conèixer com els investigadors han creat el primer test genòmic, anomenat HER2DX, per al tractament personalitzat del càncer de mama HER2+. Mitjançant l'anàlisi de l'ARN de 27 gens, aquest test prediu la supervivència de les pacients i la possibilitat de respondre als tractaments farmacològics.\nEls visitants provant l'experiència virtual dissenyada per Sánchez-Vives i el seu equip (esquerra) i escoltant les explicacions de Prat.


Entrevistes des del confinament: Gerard Aledo - Primera Fila\nHem conversat amb en Gerard Aledo! Des del confinament i per parlar del seu nou projecte en solitari amb 'Obrint els ulls', un disc que ja podem escoltar en streaming. Hem parlat també de la seva etapa amb Animal, dels plans a mig termini o de les noves cançons que arribaran els propers mesos.\nTot plegat com sempre amb bon rotllet i des d'Instagram live i amb comentaris de la gent que mai saps per on et sortirà i que arriben a descol·locar a tothom!\nHem conversat amb en Gerard Aledo! Des del confinament i per parlar del seu nou projecte en solitari amb ‘Obrint els ulls’, un disc que ja podem escoltar en streaming. Hem parlat també de la seva etapa amb Animal, dels plans a mig termini o de les noves cançons que arribaran els propers mesos.\nTot plegat com sempre amb bon rotllet i des d’Instagram live i amb comentaris de la gent que mai saps per on et sortirà i que arriben a descol·locar a tothom!


Comerç local, tallers i espectacles, protagonistes de la segona Fira de Nadal - Ajuntament del Morell\nComerç local, tallers i espectacles, protagonistes de la segona Fira de Nadal\nL’esdeveniment, que tindrà lloc de divendres 14 a diumenge 16 de desembre, presenta una programació pensada per a tota la família.\nEn el marc de la fira es farà el segon passi del mapping de Nadal del Morell.\nDel 14 al 16 de desembre, tretze expositors de comerç local col·locaran el seu estand a la plaça de l'Era del Castell, on tindran a la venda els seus productes. Però els comerciants no estaran sols, sinó que la Fira de Nadal del Morell arribarà acompanyada d’un berenar popular, espectacles, fotografies, tallers nadalencs, concentració de tions...\nLa iniciativa, impulsada per segon any consecutiu des de la regidoria de Promoció Econòmica de l’Ajuntament del Morell, busca “donar suport al comerç local i, alhora, crear un ambient per viure el Nadal de manera responsable i familiar”. Així ho exposa la regidora de l’àrea, Susanna Ferré, que recorda també que la solidaritat juga un paper molt important aquests dies, amb un bon nombre d’activitats que destinaran els seus beneficis a La Marató de TV3, enguany dedicada a la investigació contra el càncer.\nEl programa és molt complet i hi haurà tallers i activitats per a tots els assistents. El mateix divendres, a partir de les 17.30 hores, es farà una xocolatada gratuïta. Ja dissabte, a partir de les 10 hores i a la Rambla Pau Casals, rifa de manualitats i taller de pompons; a la plaça de l’Era del Castell, a les 11 hores, taller per a decorar l’arbre de Nadal, i a les 12.30 hores, taller cultural d’aus rapinyaires. A la tarda, al Centre de Serveis per a la Gent Gran a partir de les 18.30 hores, hi haurà bingo i sopar solidari per La Marató de TV3, i a les 19 hores, a la plaça de l’Era del Castell, el segon passi del mapping de Nadal del nostre municipi. I, finalment, diumenge d’11 a 14 hores, concentració de Tions i taller d’El Pescador de Núvols.\nLa segona Fira de Nadal del Morell, a la plaça de l’Era del Castell, s’obrirà divendres de 18 a 20.30 hores, i dissabte i diumenge de 10 a 20.30 hores. Consulta’n la programació completa al següent enllaç i no et perdis cap activitat!


La constel·lació de la Vela (Vela) és una de les quatre en què es va dividir la gegantina constel·lació coneguda com el Vaixell d'Argos quan la Unió Astronòmica Internacional definí les 88 constel·lacions. El vaixell va ser dividit en Vela; Carina, o la Quilla; Puppis, la Popa; i Pyxis, el Compàs (no s'ha de confondre amb Circinus). Vela està entre l'ascensió recta 8, 10 hores, i la declinació entre -39º i -57º aproximadament.


La Fundació Impulsa va néixer el 2015, a iniciativa d’un grup d’empresaris implicats en la creació d’una societat més justa i cohesionada a través d’accions amb impacte social i econòmic.\nTreballem —remarquen— fent xarxa al territori entre els joves i les seves famílies, les empreses, els mentors i mentores, les entitats, els centres educatius i les institucions per avançar cap a una societat més justa i cohesionada.\nAmb el mètode Impulsa acompanyem joves amb talent que passen per una situació econòmica complicada per oferir-los una beca per accedir a estudis de formació professional, un ordinador, sessions de treball personal i orientació laboral. A més, promovem la implicació dels joves a la comunitat a través del voluntariat a entitats socials.\n→ Impulsant talent des de la FP amb la Fundació Impulsa\nAjuts corresponents a la millora de la xarxa viària per a la gestió dels boscos i a les actuacions silvícoles de millora i generació de cicles ecosistèmics. I subvencions per a la contractació d'assegurances forestals, 2021 [...]\nConcedida una subvenció per inversions per a la transformació i comercialització dels recursos forestals\nAjuts a la gestió forestal sostenible per a finques de titularitat pública destinats a la redacció i revisió dels instruments d'ordenació forestal, la xarxa viària per a la gestió dels boscos, les actuacions silvícoles de millora i generació de cicles ecosistèmics, la prevenció d'incendis forestals i restauració del potencial forestal i les inversions per a la transformació i comercialització dels recursos forestals. [...]\nUtilitzem cookies pròpies i de tercers per realitzar l'anàlisi de la navegació, per ús tècnic o de funcionament i per funcions de xarxes socials.


Concentració de rebuig contra l'agressió sexual a Sant Cugat i la violència masclista. FOTO: Bernat Millet\nL'Ajuntament estudia crear una ordenança per obligar les discoteques a adherir-se al Protocol\nper Redacció / ACN 7 d’agost de 2019\nL'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès està estudiant elaborar una ordenança per obligar els operadors d'oci privats de la ciutat a adherir-se al Protocol contra les violències sexuals que ha impulsat el Govern. Així ho ha explicat l'alcaldessa de la ciutat, Mireia Ingla, en una entrevista amb l'ACN aquest 7 d'agost, en què ha considerat que "no només les festes populars han de combatre aquesta mena de comportaments, també les empreses privades".\nIngla assegura que aquesta hauria de ser una "condició sine qua non" i adverteix que el consistori farà servir "totes les eines disponibles" per convertir la ciutat en un "referent" en aquest camp.\nL'alcaldessa de Sant Cugat, Mireia Ingla (ERC), assegura que les campanyes per informar i prevenir les agressions sexuals durant la Festa Major i les festes dels barris no són suficients per combatre aquesta mena de comportaments. Considera que és responsabilitat de tota la societat actuar per acabar amb aquesta xacra i considera imprescindible que els operadors privats també prenguin mesures. "Ha d'haver un protocol que han d'assumir aquestes empreses, volem que Sant Cugat sigui un referent, demostrar que sabem divertir-nos sense que hi hagi agressions masclistes", ha apuntat la batlle.\nEn aquest sentit afirma que el nou executiu està estudiant crear una ordenança específica que obligui els establiments privats a adherir-se al Protocol contra les agressions sexuals en entorns d'oci que ha impulsat la Generalitat. "Hem d'anar més enllà d'intentar que s'adhereixin, ha de ser una condició sine quan non", remarca la republicana que lamenta que aquesta mena d'actituds "s'hagin normalitzat en l'oci nocturn".\nLes declaracions de la batlle arriben després que durant aquest 2019 s'hagin produït dos casos d'agressió sexual a dues menors a l'àrea d'oci de la carretera de Rubí, que hagin estat denunciats. "Aquest és un espai que genera problemes des del punt de vista de la seguretat", reconeix Ingla que assenyala que el nou govern farà tot el que estigui en la seva mà per revertir la situació.\nEl primer d'aquests episodis va tenir lloc la matinada del 20 de gener i la víctima hauria estat atacada per un jove de 19 anys veí de Terrassa, que va ser detingut la mateixa nit i que va ingressar a presó.\nL'altre cas va succeir el dia 1 de febrer quan un menor va atacar una jove a la sortida d'una discoteca de la zona. Els Mossos d'Esquadra van detenir el jove que va passar a mans de la Fiscalia de Menors.\nBernat subirats Fa 5 mesos\nI al respecte al descans dels veïns


Anna Corellano, Autor en CorellanoCorellano\nAuthor Archives: «Anna Corellano»\nAra és possible reclamar al Banc la devolució de les despeses de constitució de la teva Hipoteca!\nLa Sentència del Tribunal Suprem nº 705/2015, de 23 de desembre, va declarar abusiva la clàusula recollida en la majoria de les hipoteques en virtut de la qual són a càrrec del client la totalitat de les despeses de preparació, constitució i registre de la hipoteca, donada la falta de concreció en el propi contracte…\nGuarda i custòdia. Desaconsellada la modalitat compartida per a menors en edat escolar quan els progenitors viuen en diferents poblacions\nCivil. TRIBUNAL SUPREM, Sala 1ª, Sentència 21/12/2016, rec. 409/2016, Ponent: Sales Carceller, Antonio (EDJ 2016/232473) El Tribunal Suprem desaconsella la custòdia compartida quan els progenitors resideixen en poblacions que disten entre si unes desenes de quilòmetres, encara que concorrin els requisits que normalment donarien lloc a la mateixa, per suposar una alteració de la vida normal del menor, sobretot quan es troba ja en edat escolar. El jutjat de primera instància atorgava en divorci la guarda i custòdia de la filla menor del matrimoni a la mare. La Sentència d’apel·lació estimava parcialment el recurs interposat pel pare ampliant el règim de visites, mantenint la custòdia a favor de la recorreguda. Recorre el pare…


Safata de xiuxiueigs: de desembre 2007\nCadascú de nosaltres pot arribar a decidir el record que els altres conservaran de nosaltres mateixos, perquè generalment acostumem a recordar d'altri a partir del passat més recent o proper: els saluts del comiat o l'acomiadament. Segons com són les maneres i formes de l'adéu, el record pot quedar-s'hi encallat i difícilment podrà retrocedir més enrere. De vegades és una gran sort, d'altres una veritable llàstima.\n(Lluís Llach: Que tinguem sort)\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 23:08:00 2 han deixat una penyora Etiquetes: any\nPerquè demà la gran família episcopal española no continuï pixant fora de test\nAls apologetes de la penitència, del conformisme i de la passivitat; als menyspreadors dels sentits, dels desitjos, del plaer i de la sexualitat; als prometedors d'un món ultraterrenal al qual cal condicionar i sacrificar la vida terrenal; als obsedits a potinejar activitats racionals de l'àmbit públic com la ciència, la història, la política, l'ensenyament o la sanitat amb la introducció d'irracionalitats de l'esfera privada com la creença, la fe, la teologia o la moral; als promotors de la religió del no viure amb el foment de la por, el remordiment, l’abstinència sexual o la culpa; als manipuladors, pervertidors i podridors de les qüestions exclusivament humanes: "Guerra als palaus, pau a les cabanes" (Georg Büchner: El missatger rural de Hessen).\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 17:59:00 2 han deixat una penyora Etiquetes: Georg Büchner\nSense cap llàgrima als ulls enfosquits,\nseuen al teler i estrenyen les dents:\n“Alemanya, et teixim la mortalla,\nt’hi teixim la triple maledicció...\nMaleït sigui el Déu a qui hem pregat\nen els freds hivernals, i durant les caresties;\nfou vana l’esperança i l’espera anhelant,\nEll ens ha entabanat, i burlat, i escarnit...\nMaleït sigui el rei, el rei dels rics,\nque no ha pogut calmar-nos la misèria,\nque fins el darrer sou ens ha arrencat\ni ens fa matar com a gossos...\nMaleïda sigui la pàtria falsa,\non sols prosperen l’oprobi i la vergonya,\non les flors són tallades massa d’hora\ni la podridura engreixa el cuc...\nLa llançadora vola, espetega el teler,\nteixim amb diligència nit i dia,\nvella Alemanya, et teixim la mortalla,\nt’hi teixim la triple maledicció,\n(Heinrich Heine, 1797–1856: Els teixidors de Silèsia)\nCreix sobre la terra pa suficient\nper a tots els fills dels homes\ni roses i murtres i bellesa i plaer\ni pèsols no menys dolços.\n(Heinrich Heine, 1797-1856: Alemanya, un conte d’hivern, 1844)\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 23:00:00 1 han deixat una penyora Etiquetes: Heinrich Heine\nEscandaloso silencio de los obispos españoles frente a las palabras del obispo de Tenerife\nEl obispo de Tenerife arremete contra los homosexuales, pero justifica los abusos sexuales...\n"Una deformación de la naturaleza"\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 21:40:00 3 han deixat una penyora Etiquetes: glups\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 18:33:00 4 han deixat una penyora Etiquetes: anticlericalisme, menjacapellans\n(Oriamendi, himne carlísta)\nMe temo que sí, pero me esforzaré, como cada año, para que no. “No és la meva pàtria una torre o una casa; sí que tots els pobles de la terra em serveixen de mansió i de triclini” (Crates de Tebes).\nLa història és plena d’exemples. L’emancipació no ha esta mai possible sense posar fi a la inconsciència invertida del món i llençar, conseqüentment i consegüentment, a les escombraries de la història tots aquells paranys que han servit per despullar la majoria dels humans de les prerrogatives amb què van néixer. Ni els déus que ens volen conformistes en atenció a un món millor ultraterrenal, ni les pàtries que ens pretenen enemistats en atenció al divide et vinceras, ni els reis que ens desitgen súbdits en atenció a les riqueses dels poderosos han servit per al creixement de la solidaritat i, doncs, dels ideals i esperances alliberadors. Ans al contrari, han domesticat la fera, han adormit els nostres instints, han distret la nostre humanitat, fins al punt que ens hem de plantejar objectius que només el llast d’aquestes quimeres ens ha fet pensar que no ens eren consubstancials com a subjectes.\nNi déu ni pàtria ni rei! Com fa el ferrer, “forja mons a cops de mall” (Àngel Guimerà), perquè no farem un nou món millor amb les bagatel·les del vell.\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 12:20:00 1 han deixat una penyora Etiquetes: dios, patria, rey\nJa ha passat un altre any, i Cronos, el temps, devora els seus propis fills. De manera impertèrrita, impassible, indiferent o inexplicable, hom pot arribar a donar un cop de porta, rebutjar una trucada, llençar unes flors pel balcó, menysprear un amor o una amistat, estripar unes cartes o deixar missatges sense resposta, etc, però mai no podria interposar temps a favor o en contra de res, perquè el temps només transcorre, per a tothom o per a ningú. I si mai la seva por o covardia el portessin, d'aquesta manera, a convertir el temps en un gest tan vulgar, només també la seva valentia l'en podria deslliurar, perquè els gestos, com les paraules, tenen amo o origen, i destí o finalitat. Cronos és el tren que no para mai, però un encara pot romandre a l'estació esperant d'altres gestos, perquè l'espera o l'esperança és el que diferencia els humans dels déus que aquests s'han representat.\nTranscorre el temps;\nningú no el perd ni el guanya.\nTranscorre el temps i transcorrem nosaltres.\n(Miquel Martí i Pol: Temps perdut)\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 13:26:00 1 han deixat una penyora Etiquetes: Cronos, temps\nRouco defiende a la familia tradicional, "la institución más querida por todos"\nContinúan los preparativos para el gran encuentro en defensa de la familia cristiana fechado para el próximo día 30 en Madrid y que reunirá a cientos de miles de personas. El Cardenal Arzobispo de Madrid, Antonio María Rouco Varela, ha destacado que la imagen del difunto Santo Padre, Juan Pablo II, estará "muy presente" ya que coincide con el 25 aniversario de su primera visita a la capital de España. "Estará su enseñanza, calor y gran fuerza" ha recalcado Monseñor en declaraciones a "La Mañana" de la Cadena Cope. A las doce del medio día, Benedicto XVI conectará en directo desde el Vaticano para saludar a los congregados.\nEn Jordi de Girona que viu a Caçà de la Selva, així amb una Ç, pregunta a tot el món: "Què poden saber sobre la família, l’educació, l’amor, etc, aquestes persones que han decidit fundar una “família” sense fills i amb cònjuges tan eteris com un déu o una mare de déu, que, a més de no portar-los mai la contrària, sempre aplaudeixen els seus actes per silenci administratiu? Per què la humanitat sencera consentim que les esglésies i els seus representants s’erigeixin en pontífexs de temes que no tenen res a veure amb l’espiritualitat o amb allò que en diuen el seu ministeri? Ens cardem els laics i els ateus en temes que són de la seva incumbència i que tan se’ns en fot? Què ens importa a nosaltres si donen l’hòstia reconsagrada del dret o del revés o si el rosari el resen drets, agenollats, asseguts o ajaguts? Doncs que ells deixen en pau les coses que no són del seu món!"\nQue en té, de raó, aquest en Jordi, i això que no ens ha recordat que l'església com a institució, avui tan pancartera, mai no es va manifestar contra el franquisme, però deixem-m'ho estar, em sembla més oportú donar-vos a conèixer aquest article del president d'una institució que porta el nom d'un mestre i lliurepensador executat per la intransigència religiosa, i que avui publica el Diari de Girona:\nJORDI SERRANO I BLANQUER Escolto una tertúlia de la ràdio sobre la cultura religiosa, resulta que tot de gent que no s'apropa a una església des de fa dècades, tot d'una, quan ve Nadal, els agafa una mena d'enyorança malaltissa del que no han tingut mai. La gent gran, atacada pel síndrome d'Estocolm, creu que té cultura religiosa i diuen que els joves no en tenen. A més pensen que això és un problema. Anem a pams. Algú pot creure que a les escoles franquistes s'estudiava cultura religiosa? És més, algú creu que a l'escola franquista s'adquiria cultura? No, abans el que hi havia era adoctrinament religiós i prou. Anem a veure un bocí d'un manual de l'època: «Las mujeres íberas llevaban sobre la cabeza un aro de hierro que servía para echar sobre él un velo con el que a menudo se cubrían la cara. La misma Dama de Elche aparece con la cabeza y el cuello pudorosamente cubierto de paños. Parece que las primitivas mujeres españolas estaban nada más que esperando que se levantara la primera Iglesia de Cristo, preparadas ya con sus tocas para asistir a la primera misa...». Quan es parla de cultura religiosa, en realitat de què es parla? De tenir coneixements d'història sagrada? La pregunta que ens podem fer és: la religió és cultura? Una persona que no sigui religiosa, li falta cultura? Anem més enllà, es pot educar en la religió? Crec sincerament que no, la religió no és una matèria científica que es pugui ensenyar, creus o no creus. Alguns més lights, no més laics, diuen que cal història de les religions, com si es pogués explicar història a Catalunya o Espanya sense explicar la inquisició, la lluita de l'església catòlica contra els drets humans, contra la democràcia, contra la llibertat, contra el sufragi universal, contra els drets de les dones, contra la regulació del treball infantil, etc. Els lliurepensadors potser el que hem de començar a exigir és que a l'escola es proposi la lectura als pares de L'Anticrist: maledicció sobre el cristianisme de Friedrich Nietzsche a veure si així se'ls obre la ment a altres possibilitats filosòfiques que mai havien tingut en compte i així entendran més a llurs fills.* Director de la Fundació Ferrer i Guàrdia\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 12:25:00 3 han deixat una penyora Etiquetes: Francesc Ferrer i Guàrdia, lliurepensador\n4 Ets bella, amiga meva, com Tirsà,\natractiva com Jerusalem,\nterrible com els esquadrons amb estendards.\n5 Aparta de mi els teus ulls, que em fascinen!\n6 Les teves dents són com un ramat d'ovelles\n7 Les teves galtes són com grans de magrana,\ndarrera el teu vel!\n8 Seixanta són les reines,\ni vuitanta les concubines;\nles donzelles, innombrables.\n9 Però una sola és la meva coloma,\nla perfecta meva.\nL'única per a la seva mare,\nla preferida d'aquella qui la va infantar.\nLes donzelles, en veure-la, l'han complimentada;\nles reines i les concubines l'han enaltida.\n10 ¿Qui és aquesta que s'aboca com l'aurora,\nbella com la lluna, resplendent com el sol,\nterrible com els esquadrons amb estendards?\n11 He baixat al jardí de les nogueres,\nper veure com rebrota la vall,\nper observar si la vinya brotona,\nsi floreixen els magraners.\n12 M'he desentès de mi mateix,\ni ella em fa pujar al carruatge de la meva noble comitiva.\n7 1 Retorna, retorna, Sulamita;\nretorna, retorna, que et puguem contemplar!\n¿Què admireu en la Sulamita,\nen la dansa de Mahanaim?\n2 Que en són, de bells, els teus peus amb les sandàlies\nfilla de príncep!\nEls contorns dels teus flancs són com joies,\nobra de mans d'artista.\n3 El teu llombrígol és com una gerra rodona,\non no hi manca el vi.\nEl teu ventre és com un munt de blat,\nenvoltat de lliris.\n4 Els teus dos pits són com dos cervatells,\ncom una bessonada de gasela.\n5 El teu coll, com una torre de vori.\nEls teus ulls són com els estanys d'Hesebon,\nprop de la porta de Bat-Rabim.\nEl teu nas, com la torre del Líban,\nque mira vers Damasc.\n6 El teu cap és altiu com el Carmel\ni la teva cabellera té l'esclat de la porpra;\nun rei és captiu dels teus rínxols.\n7 Que n'ets, de bella i d'encisadora,\no amor, font de delícies!\n8 La teva arada és com una palmera,\nels teus dos pits en són els raïms.\n9 Jo he dit: «M'enfilaré a la palmera\ni n'agafaré els raïms!»\nQue els teus pits siguin com raïms de vinya;\nel perfum del teu alè, com el de pomes.\n10 El teu parlar és com vi bo,\nflueix dolçament damunt les meves carícies,\ni regalima d'entre els llavis d'un que somnia.\n11 Jo sóc per al meu estimat,\ni cap a mi ve el seu anhel.\n12 Vine, estimat meu, sortim al camp!\nFarem nit a les masies.\n13 Anirem de bon matí cap a les vinyes.\nVeurem si brotonen els ceps,\nsi esclaten les gemes,\nsi els magraners floreixen.\nAllí et faré el do del meu amor!\n14 Les mandràgores exhalen perfum,\ni a les nostres portes tenim tots els fruits saborosos:\nde novells i de vells encara;\nels he reservats per a tu, estimat meu!\n8 1 Tant de bo que em fossis germà,\nalletat als pits de la meva mare!\nQuan et trobaria per fora, et podria besar\nsense que ningú me'n fes retret.\n2 Et conduiria i et faria entrar\ni jo et donaria a beure vi perfumat\ni most de les meves magranes.\n3 Em posa l'esquerra sota el cap,\ni amb la dreta m'abraça!\n4 Us conjuro, filles de Jerusalem:\n5 ¿Qui és aquesta que puja de l'estepa,\nrecolzada en el seu estimat?\nSota la pomera jo et vaig deixondir,\na l'indret on la mare et va infantar,\nallà on et va infantar la qui et va concebre.\n6 Posa'm com un segell sobre el teu braç;\nperquè l'amor és fort com la mort,\nés dura com el país dels morts, la gelosia.\nEl seus dards són dards de foc,\nuna flama de Jahvè.\n7 Ni una immensitat d'aigua\nno podria extingir l'amor,\nni l'ofegarien les riuades. 1264\nSi algú oferís tota la riquesa de casa seva\nper obtenir l'amor, el menysprearien!\nCant de la germana petita 1265\n8 Tenim una germana petita,\nno té encara els pits formats.\n¿Què en farem de la nostra germana,\nel dia que es parlarà d'ella?\n9 Si ella fos una muralla, la coronaríem\namb merlets de plata;\nsi ella fos una porta, la recobriríem\namb plaques de cedre.\n10 Jo sóc una muralla,\ni els meus pits són com torres;\naixí esdevinc als seus ulls com la qui troba la pau.\nCant de les dues vinyes\n11 Salomó tenia una vinya a Baal-Hamon,\nla confià als guardians.\nLi pagaven pel seu fruit\nmil sicles de plata.\n12 La meva vinya és per a mi;\nels mil sicles per a tu, Salomó,\ni dos-cents per als guardians del fruit.\n13 Oh tu, que sojornes als jardins,\nels companys estan atents per escoltar la teva veu,\n14 Corre, estimat meu,\nfes-te semblant a una gasela,\na un cérvol jove\nper les muntanyes dels bàlsams!\nI així acaba aquest cant a l'amor humà a través del diàleg alternat entre un estimat i una estimada que aspiren a la mútua possessió i, doncs, a la plenitud del seu amor. Perquè penso que cap lector haurà trobat en el Càntic dels Càntics el més mínim indici d'un contingut directament religiós. Però les diverses esglésies que l'han incorporat al seu corpus bíblic han interpretat els diversos poemes com una al·legoria de l'amor de déu per Israel, de Crist per la seva església o entre Crist i l'ànima, però mai com un cant a l'amor més antic i universal de tots: l'existent entre dos éssers humans.\nSi el personatge central de la literatura del cristianisme féu de l'amor entre/cap a les persones l'objectiu de la seva existència, l'església actual, que se'n declara successora, s'ha convertit, paradoxalment, en la institució més allunyada de l'amor humà i més incapacitada per entendre'l, malgrat el seu interès a pontificar sobre l'amor, la família, l'educació i un llarg etcètera d'institucions que han esdevingut massa humanes per a qui ha triat com a objecte de la seva necessitat d'estimar elements tan metafísics com un crist o una mare de déu.\nS'entén ara per què aquests poemes són tan poc llegits en les esglésies i evitats subreptíciament en les núpcies eclesiàstiques?\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 0:47:00 1 han deixat una penyora Etiquetes: Bíblia, Càntic dels Càntics\n2 Jo dormia, però el meu cor vetllava...\nUna remor! El meu estimat que truca:\n«Obre'm, germana meva, amiga meva,\ncoloma meva, perfecta meva;\nque el meu cap és ple de rosada,\ni els meus rulls, de la serena de la nit».\n3 «M'he tret la túnica,\ncom me la posaria?\nM'he rentat els peus,\ncom me'ls embrutaria?»\n4 L'estimat passa la mà pel forat de la porta,\ni les entranyes se'm commovien per ell.\n5 M'alço per obrir al meu estimat,\ni les meves mans regalimaven mirra,\nmirra exquisida els meus dits,\nsobre l'agafador del forrellat.\n6 Obro al meu estimat,\nperò el meu estimat se n'havia tornat i ja era fora.\nL'alè m'ha faltat en adonar-me de la seva partença.\nL'he cercat i no l'he trobat;\nl'he cridat, i no m'ha respost.\n7 M'han trobat els guardes que ronden la vila,\nm'han donat cops i m'han fet mal;\nm'han pres de sobre el mantell,\nels qui guarden les muralles.\n8 I jo us conjuro, filles de Jerusalem,\nsi trobeu el meu estimat,\nquè li fareu saber?:\n«Que estic malalta d'amor!»\nLes filles de Jerusalem\n9 ¿Què distingeix el teu estimat dels altres,\nla més bella entre les dones?\n¿Què distingeix el teu estimat dels altres,\nque així ens conjuris?\n10 El meu estimat és blanc i vermell,\nsobresurt entre deu mil:\n11 el seu cap és or fi;\nels seus rulls són tanys de palmera,\nnegres com el corb.\n12 Els seus ulls són com coloms\nprop dels rierols,\nbanyant-se amb llet,\nreposant a la vorada.\n13 Les seves galtes són un erol de bàlsam,\nbancals d'herbes d'olor.\nEls seus llavis són com lliris,\nregalimen mirra verge.\n14 Els seus braços són cilindres d'or\nornats amb pedres de Tarsís.\nEl seu ventre és una obra de vori\ncoberta de lapislàtzulis.\n15 Les seves cames, columnes d'alabastre\nassentades sobre sòcols d'or fi.\nEl seu aspecte és com el Líban,\nmajestuós com els cedres.\n16 El seu parlar és dolcíssim,\ni tot ell és deliciós.\nAquest és el meu estimat, aquest és el meu espòs,\nfilles de Jerusalem!\n6 1 ¿On ha anat el teu estimat,\nla més bella de les dones?\n¿Cap on s'ha dirigit el teu estimat,\nque el cercarem amb tu?\n2 El meu estimat ha baixat al seu jardí,\nals erols del bàlsam,\nper pasturar en els jardins\ni per collir lliris.\n3 Jo sóc per al meu estimat, i el meu estimat és per a mi;\nell, que pastura entre els lliris.\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 18:42:00 1 han deixat una penyora Etiquetes: Bíblia, Càntic dels Càntics\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 17:26:00 2 han deixat una penyora Etiquetes: Bíblia, Càntic dels Càntics\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 21:47:00 3 han deixat una penyora Etiquetes: Bíblia, Càntic dels Càntics\nUn "Nihil obstat" poc convençut, per torna d'un regal (I)\nQuan estava enllestint aquest post d'avui (el primer d'una sèrie de cinc), m'ha arribat un regal de la Carme Fortià.\nUn bonic regal que comparteixo amb molta gent de la blogosfera, i que retorno, a tothom qui fa possible aquest blog, amb un bell poema.\nPer les esglésies jueva i catòlica es tracta d’una al·legoria: l’espòs i l’esposa representen un déu i el seu poble, respectivament. Penso, però, que les coses són molt més senzilles. Només així s’explicaria per què el Càntic dels Càntics, tot i formar part dels llibres de l’Antic Testament de la Bíblia, és un dels més pocs llegits, a les esglésies és clar. Fins i tot en les celebracions matrimonials eclesiàstiques sembla rebutjat o vetat sovint com a proposta de lectura. Per sort, no forma part de l'Index Librorum Prohibitorum et Expurgatorum.\nUna lectura és suficient per treure'n l'entrallat. Tot i així, després del regal de la Carme, us el deixo més aviat com a torna, perquè gaudiu d'un dels poemes més bells de la titeratura antiga, en el qual hom ha volgut veure el diàleg entre dos amants: Salomó i Sulamita.\nCàntic dels càntics (Ct. 1,1 - 8,14) 1261\n1 1 El Càntic dels Càntics de Salomó\n2 Que ell em besi amb els besos de la seva boca!\nPerquè les teves carícies son més delicioses que el vi;\n3 l'olor dels teus perfums és exquisida,\nel teu nom és ungüent que s'escampa;\nper això, les donzelles t'estimen.\n4 Atreu-me darrera teu! Correm-hi!\nEl rei m'ha introduït a les seves estances,\nper tu farem festa amb alegria;\ncelebrarem les teves carícies, millors que el vi.\nÉs amb raó que t'estimen!\n5 Sóc negra, però bonica, filles de Jerusalem; 1262\ncom les tendes de Quedar,\ncom els cortinatges de Salomó.\n6 No mireu la meva morenor;\nés el sol que m'ha colrat.\nEls fills de la meva mare s'aïraren contra mi,\nem posaren a guardar les vinyes. 1263\nLa pròpia vinya, no l'he pas guardada.\n7 Indica'm, tu que la meva ànima estima,\na quin lloc pastures el ramat,\non el fas reposar quan és migdia?\nPerquè no vagi perduda\nentre els ramats dels teus companys.\nEl cor de donzelles\n8 Si ho ignores, la més bella de les dones,\nsegueix les petjades dels ramats,\ni pastura els teus cabrits\nvora les tendes dels pastors.\n9 A la meva egua, junyida als carros del Faraó,\njo et comparo, amiga meva.\n10 Que en són, de belles, les teves galtes\nentre els penjolls de perles!\nTens el coll voltat de collarets!\n11 Et farem arracades d'or,\namb filigranes de plata.\n12 Mentre el rei és a la seva estança,\n13 El meu estimat m'és un saquet de mirra,\nque reposa entre els meus pits.\n14 El meu estimat m'és un raïm de cipre\na les vinyes d'En-Gadi.\nDiàleg dels esposos\n15 Que n'ets, de bella, amiga meva,\nEls teus ulls són coloms.\n16 Que n'ets, de bell, estimat meu, i d'encisador!\nCom verdeja el nostre llit!\n17 Les bigues de casa nostra són cedres;\nels nostres enteixinats són xiprers.\n2 1 Jo sóc un narcís de Saron,\nel lliri de les valls.\n2 Com un lliri entre els cards,\nés la meva amiga entre les donzelles.\n3 Com un pomer entre els arbres del bosc,\nés el meu estimat entre els joves.\nGlatia per seure a la seva ombra,\ni el seu fruit m'és dolç al paladar.\n4 Ell m'ha fet entrar en el celler,\ni el seu esquadró enfront meu és l'amor.\n5 Retorneu-me amb panses,\nque estic malalta d'amor!\n6 Posa l'esquerra sota el meu cap,\n7 Us conjuro, filles de Jerusalem,\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 11:55:00 2 han deixat una penyora Etiquetes: Bíblia, Càntic dels Càntics\nLa sostenibilitat no s’improvisa. Cal un programa per avençar cap a una economia sostenible. La reconciliació de la societat industrial amb la natura, sense sortir de la societat industrial, necessita d’un programa d’ecologització estructural de l’economia i de la societat, amb dues vessants: la reconstrucció ecològica de la societat industrial en el N i la construcció d'una societat industrial ecologitzada en el S.\nUn primer element a tenir present és el canvi de base energètica de la nostra civilització industrial: les energies fòssils (carbó, petroli, gas natural) s'esgoten i desequilibren el clima del planeta, la qual cosa obliga a una inexorable transició cap a les energies renovables, ja que l’única economia reproduïble a llarg termini és aquella basada en les energies renovables, és a dir, en l’aprofitament diversificat del flux inesgotable d'energia solar.\nPer això cal una estratègia solar, per sortir dels combustibles fòssils i l'energia nuclear, construir un sistema energètic basat en les energies renovables: solar tèrmica, solar fotovoltaica, eòlica, hidràulica, biomassa, etc, i mantenir els dipòsits d'energia fòssils com a xarxa de seguretat mentre duri la transició.\nI tot i que no formi part dels debats electorals, això no és d’ara. Ja l’any 1988, ara farà vint anys!, a partir d’un estudi anomenat Energia per a un món sostenible, naixia l’estratègia DEFENDUS (Development-focused End-use-oriented Service-directed), amb els següents objectius: reequilibri N-S, satisfacció de les necessitats bàsiques de tothom, revolució de l’eficiència (obtenir més amb menys), millors serveis energètics amb menor despesa d'energia, descentralització dels sistemes energètics, substitució dels models d'oferta per models de gestió de la demanda (la gent precisa certs serveis energètics per cobrir les seves necessitats i no una oferta sobreabundant d'energia comercial) i generació d'energia tant a prop del punt de consum com sigui possible per minimitzar els costos de transmissió i distribució.\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 17:58:00 1 han deixat una penyora Etiquetes: energia, renovable, sostenibilitat\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 0:02:00 3 han deixat una penyora Etiquetes: home, Kipling, Magritte\nNo hi ha cap nació que s’hagi construït _inventat, segons el nacionalista español José Bono_ al marge dels mites, les llegendes, les tradicions i de les mistificacions que les havien de justificar, i, les més afortunades, sense l’empara d’un estat que les havia de beneir i cohesionar.\nPodeu resseguir la construcció de la nació catalana a Joan-Lluís Marfany: La cultura del catalanisme, Edit Empúries.\nEl cas de la nació española, la més antiga d’Europa pels seus nacionalistes extrems, no és cap excepció. La història, però, no beneeix ni perdona, i alhora que ens ha donat a conèixer les nacions secretes _aquelles que sense estat propi han estat minoritzades i prohibides per estats que han exercit de propis d’altres nacions_, és una bona font per temperar els ànims d’alguns exacerbats nacionalistes españoles. Perquè totes les nacions, l’española i la catalana incloses, tenen els seus caps escalfats que pensen que la seva és la millor.\nPerò l’origen de la institucionalització del terme España com a concepte polític ens pot ben il·lustrar sobre les bertranades d’aquells que encara atribueixen l’origen d’España als reis gots. Espanya fou un concepte geogràfic utilitzat en plural _Espanyes_ i que abraçava tota la península Ibèrica. Fins al punt que després de la independència de Portugal (1668), en què els Habsburg hispànics començaren a menystenir la fórmula clàssica: corones de Castella i de Catalunya-Aragó, en favor de “corona d’Espanya”, Portugal expressà les seves protestes perquè es considerava una de les Espanyes, i si l’ús exclusivista del nom persistia deixaria de considerar-se’n.\nPerquè no hi ha hagut rei d’España, millor dit, de les Espanyes, fins l’any 1808: ni la desfeta de 1714 comportà canvis en les titulacions dels monarques ibèrics. Efectivament, no és fins la Constitució de Baiona (1808) que s’atorga el títol de rei de les Espanyes, i encara en la persona d’un francès: Josep Bonaparte (1808-1813), germà de l’emperador Napoleó I, i més conegut per Pepe Botella, que prendrà el títol de "Don José Napoleón, por la gracia de Dios, Rey de las Españas y de las Indias".\nAquesta fórmula plural prevaldrà en la Constitució de Cadis (1812) o la Pepa: Ferran VII el Desitjat (1813-1833) és anomenat "Don Fernando Séptimo, por la gracia de Dios y la Constitución de la Monarquía española, Rey de las Españas", i en la Constitució del 1837 i en la Constitució del 1845, en les quals Isabel II (1833-1868) és "Doña Isabel II, por la gracia de Dios y la Constitución de la Monarquía española, Reina de las Españas".\nEl primer monarca que singularitza és un altre rei ben allunyat del terrer, un italià de la Casa de Savoia: Amadeu I (1870-1873), anomenat "Amadeo 1º por la gracia de Dios y la voluntad nacional, rey de España".\nA partir d’aquí, la Constitució del 1876 estableix el que serà per sempre més: Alfons XII (1874-1885) regnarà com a "Don Alfonso XII, por la gracia de Dios Rey Constitucional de España".\nJa ho veieu, n'hi ha prou amb resseguir les seves constituciones _tan constitucionalistes ells!_ per adonar-se'n.\nPerquè la nació més antiga de totes és la representada per la bandera de la foto: només ella, disfressada de draps multicolors, regeix els destins del món, en la guerra i en la pau. I per fer-hi front, poc valen d'altres banderes i banderetes de nacions excessivament petites per a un combat que necessita un gran estat europeu o mundial.\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 21:33:00 2 han deixat una penyora Etiquetes: España\nEn Jordi de Girona, que viu a CaÇà de la Selva, encara que es pensa que no hauria d'anar amb Ç, és a dir, amb ce trencada, com Flaçà, Corçà, Llançà, entre d'altres, com que té por d'oblidar-se'n el dia que toca, perquè en qüestió de rellotges no hi entén gaire res, diu a tothom, que és la millor manera de dir tots i totes a la vegada: "Us desitjo unes bones festes del solstici d'hivern, i que l'any que ja tenim a tocar us porti un cúmul de felicitat, amor, salut i treball. A tothom sense exclusió!".\nDe la meva part, només felicitat, amor i salut, i que treballin les màquines!, que per això ens havien dit que s'havien inventat.\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 15:16:00 2 han deixat una penyora Etiquetes: any, hivern, nou, solstici, treball\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 0:00:00 6 han deixat una penyora Etiquetes: Almodí, Constitución, España, Felipe V, Xàtiva\n"Hi ha monuments que perpetuen cafres" (Joan Brossa)\nAl meu país, les serpents no són només d’estiu. Acostumen a durar tot l’any i els seus encantadors toquen la flauta precisa: autodeterminació, dret a decidir, independència, nosaltres sols, etc, per portar la màgia a la gent. Ara durant una costellada de cap de setmana, ara durant una missa vespertina d’acòlits, sempre hi ha ocasió o oportunitat perquè aparegui l’encantador de torn amb la funció de sacralitzar i banalitzar les paraules que han d’amagar la realitat freda: la Catalunya que sempre ha menjat del pastís i la Catalunya que sempre n’ha espiocat les engrunes, o, com deia el malaguanyat Àngel Carmona (Dues Catalunyes), la “Catalunya dels instal·lats” i la “Catalunya dels desheretats”.\nI mira que hi ha hagut grans crisis d’estat, a España, al llarg de la seva història, amb possibilitats, doncs, de reformulacions i de separacions. Mai, però, cap d’aquestes ocasions ha estat aprofitada per les classes dirigents i hegemòniques _polítiques i econòmiques_ del meu país per fer el pas endavant que aquests encantadors ens ofereixen en diversos terminis, com els sortejos d’una tómbola. Ja se sap, a les tómboles s'acostuma més a perdre que a guanyar. Llàstima, però, que la gent més incauta corre el perill de caure en la ludopatia i esmerçar els millors anys de la seva vida en objectius més aviat estèrils en quant al repte de viure millor, que és el més corrent i el més normal que es planteja la gent de països que no són el meu, en educació, sanitat, habitatge, transport públic, etc.\nI és que tots plegats formem part de la Catalunya que no es vol rentar la cara: uns perquè són hereus d’aquells que van sufragar les despeses del monument a Colom al port de Barcelona i d’altres perquè, més d’un cop, ens hem emocionat en passar per sota del monument a aquell senyor que, segons ens han dit, va “descobrir” Amèrica.\nI si a més era, com ens diuen cada cop més, català, nova bandera feta, i fora qualsevol reflexió menys supèrflua!\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 0:16:00 1 han deixat una penyora Etiquetes: Amèrica, autodeterminació, Colom\nSi saps alimentar la intel·ligència,\nno deixis que el teu ànim es corsequi,\ncar la suprema revelació\nde la vida floreix sempre en el cor.\nLa salutació fresca d’un noi,\ni encara més el balbuç d’un infant,\npot projectar més llum dins la teva ànima\nque la saviesa de tots els savis.\nNomés sota besades, jocs, facècies,\nsabràs del tot allò que vol dir viure;\noh, cal que aprenguis a pensar amb el cor\ni aprenguis a sentir amb la intel·ligència.\n(Theodor Fontane: Adagis)\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 0:02:00 3 han deixat una penyora Etiquetes: cor, intel·ligència\nSe m'ha enganxat com el vesc la Julieta Venegas. A l'origen d'un escrit sempre hi ha algú o alguna cosa que se t'ha enganxat. Avui és la seva cançoneta:\n(Julieta Venegas: Me voy, àlbum Limón y sal)\nAmb el benentès que, en ocasions, qui se'n va ho fa quan ja fa temps que l'han fet fora: canviant-li el pany de la porta o desnonant-lo, deixant de trucar-li o d'agafar-li les trucades, o evitant-ne la companyia fins i tot a l'hora del cafè.\nEncara que totes les cantonades tomben, el món és un mocador, ple de gent que se'n va, ple de gent que se'n torna, perquè l'han feta fora d'algun lloc, i sovint sense un perquè.\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 19:57:00 4 han deixat una penyora Etiquetes: Venegas, vesc\nLa qüestió de saber si es pot reconèixer al pensament humà una veritat objectiva no és pas una qüestió teòrica, sinó pràctica. És en la pràctica on l’home ha de demostrar la veritat, és a dir, la realitat i la força del seu pensament, en aquest món i per al nostre temps. La disputa sobre la realitat o la fantasia d’un pensament isolat de la pràctica és purament escolàstica.\n(Karl Marx, 1845: Tesis sobre Feuerbach, II)\nPublicat per Josep Manuel López Gifreu (Pep Barbagelata) a les 18:36:00 4 han deixat una penyora Etiquetes: Feuerbach, Marx, veritat


Diagnosi del sòl a partir de les plantes bioindicadores. Edició Castelló\nHO SENTIM, LES PLACES D’AQUEST CURS JA ESTAN PLENES\nLa vegetació espontània està fortament relacionada amb el medi on viu. L’aparició o desaparició de certes espècies herbàcies als cultius revela l’estat de degradació o conservació del terreny. Les potser mal anomenades “males herbes”, de qui tant ens volem deslliurar, són autèntiques indicadores de l’evolució del sòl i equilibradores del seu estat. Permeten preveure els problemes i les disfuncions de l’agroecosistema, si sabem comprendre el seu rol. Aquest diagnòstic caldrà traduir-lo en quines seran les millors pràctiques per a mantenir la vida als sòls agrícoles i produir aliments de qualitat, des de la sostenibilitat dels agroecosistemes.\nEl curs està dissenyat amb una primera sessió en format de jornada tècnica en col•laboració amb el Pla Anual de Transferència Tecnològica (PATT) del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, i una segona part que combinarà la part teòrica amb la pràctica, per introduir-se al mètode de diagnosi del sòl. El curs dona continuïtat a la jornada PATT “Plantes bioindicadores i estat del sòl: introducció al mètode Gérard Ducerf” del 9/11/2018.\nSessió 1: tarda 28/03/2019\nSessió 2: matí 29/03/2019\nLloc: Sala d’Actes de El Cortalet- Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà. GIV-6216, km 13,17 Castelló d’Empúries\nHorari: Dijous tarda: de 15,30 a 19,30 hores Divendres matí: de 9,30 a 13,30 hores\nConsulteu preus, descomptes i condicions en el pdf: programa_bioindicadores_castello


Descomptes per a joves en el transport i la creació d'un centre cultural, apostes de CiU - CCMA\nDescomptes per a joves en el transport i la creació d'un centre cultural, apostes de CiU\nLa creació d'un centre cultural que aculli un hotel d'entitats i una sala auditori, un carnet jove perquè els joves de 14 a 30 anys es puguin beneficiar de descomptes en el transport públic i la creació de guies d'acollida als nouvinguts per afavorir que s'integrin a la ciutat són algunes de les propostes que CiU ha presentat en matèria de polítiques de joventut. La presentació ha estat a càrrec dels joves de la candidatura de CiU a la ciutat.\nSegons la candidata de CiU, Zoila Riera, que ha acompanyat els joves membres de la candidatura, "és penós" que les polítiques de joventut de l'Ajuntament de Girona només es vasin en el centre de L'Estació. "Els serveis que donen són esquifits", ha exposat Riera, una idea que ha corroborat Jesús Pastor, que ha matisat que "L'Estació dóna informació, però no soluciona problemes reals". Entre altres mesures, CiU aposta per la creació d'un carnet jove per a joves d'entre 14 i 30 anys, no només per als universitaris, sinó per a tot el jovent, i que permetria gaudir de descomptes en el servei de transport públic. Sobre l'aposta que fa l'Ajuntament de Girona de crear el centre cultural de la Marfà a Santa Eugènia, CiU considera que "es barregen conceptes". Josep Pastor entén que en un espai petit com la Marfà no s'hi pot encabir una biblioteca, un museu i un centre de joves amb un auditori de només 500 persones. En aquest sentit, CiU proposa construir un nou centre cultural per a joves, que inclouria una sala auditori amb més capacitat, un hotel d'entitats per a joves i un centre de creació cultural, on els grups de música i teatre poguessin assajar. Maria Rieradevall, número 14 de la candidatura de CiU, ha destacat la necessitat de crear guies d'acollida als nouvinguts per afavorir que s'integrin a la ciutat, i una carta de serveis municipals on es recullin els serveis que es presten als joves des del consistori. "Amb tot, volem afavorir més la participació del jovent i les entitats i donar-los més facilitats per fer les seves tasques", ha conclòs.


Llegeix més sobre Consulta pública prèvia sobre la proposta d'Ordenança d'Administració Electrònica\nInicieu sessió o registreu-vos per a enviar comentaris o votar\nConsulta pública prèvia sobre la proposta de reglament d'honors i distincions\nEnviat per admin el dt., 27/11/2018 - 19:47\nEl present Reglament permetrà la concessió d’honors i distincions per a premiar mèrits especials o serveis extraordinaris, tant als ciutadans de la Vila d'Anglès com als empleats públics de l’Ajuntament, per les seves accions, serveis o mèrits excepcionals i extraordinaris, dignes d’ésser reconeguts.\nLlegeix més sobre Consulta pública prèvia sobre la proposta de reglament d'honors i distincions\nConsulta pública prèvia sobre la proposta de reglament de participació ciutadana\nEnviat per admin el dt., 27/11/2018 - 18:48\nS’han realitzat diverses sessions de treball amb el Consell del Poble i els Grups Municipals. Fruit d’aquestes sessions, es posa sobre la taula que el nou Reglament de Participació ha d’incorporar una definició del que és la Participació i els principis que l’han de garantir. També es detecta la necessitat de fer pedagogia a la ciutadania entorn els beneficis de la participació ciutadana pel bon govern del poble d’Anglès així com recollir tots els escenaris possibles per la participació individual i col·lectiva. A més, es planteja el fet de situar el Consell del Poble com a òrgan clau de la participació municipal.\nLlegeix més sobre Consulta pública prèvia sobre la proposta de reglament de participació ciutadana\nButlletí d'Informació Municipal 377


Amb sessions especials dels clubs de lectura de petits i grans\nLa Biblioteca Central d'Igualada s'ha sumat als actes de commemoració de l'Any Pedrolo i ho ha fet apropant les seves obres als clubs de lectura de l'equipament.\nE Club de lectura en català ha llegit i comentat la novel·la policíaca «Es vessa una sang fàcil», que Pedrolo va escriure l’any 1952. D’altra banda, els nens del Club de lectura infantil han parlat de «El principi de tot», un àlbum il·lustrat per Pep Boatella inspirat per aquesta història sobre la vida i l’atzar que va escriure l’autor.\nUna quinzena de lectores que formen part del Club de lectura en català, que modera Magda Bartrolí,L van participar a a trobada per comentar «Es vessa una sang fàcil», que es va fer el dimecres 28 de novembre, va comptar amb laAquesta petita gran novel·la està considerada una de les primeres obres del gènere negre en català i explica la història de quatre malfactors que atraquen un banc a la Barcelona dels anys 50 i les peripècies que viuen quan un d’ells fuig amb els diners. El gènere policíac és un dels molts que va cultivar Manuel de Pedrolo, autor de més d’un centenar d’obres però conegut sobretot pel «Mecanoscrit de segon origen».\nEl club infantil, que modera Francina Bacardit, es va trobar el divendres 16 de novembre, i va passar una bona estona explorant l’univers Pedrolo. Així, a més de parlar d’ell, també van crear el seu propi poema visual, un gènere literari que l’escriptor també va dominar.\n2 de desembre 2018.12:34h\nUna breu reflexió: ja des d’edats tempranes, observo que els nens i nois estan ”por otras labores” que no són la lectura... o bé no els ve de gust compartir-la en aquests grups tan... Llegir més interessants.


Ajuntament de Borriana - La Torre del Mar tornarà a gaudir del millor teatre a l'aire lliure amb les cinc actuacions del cicle “A la Fresqueta”\nL'escenari de l'emblemàtic Teatre Payà ha estat el lloc escollit per a la presentació del cicle de teatre “A la Fresqueta, nits de teatre a la Torre del Mar”, que suposa una aposta clara i directa pel teatre de qualitat i amb reconeguts noms i companyies que durant el mes de juliol oferiran els seus espectacles en el marc privilegiat de la Torre del Mar.\nEl regidor de Cultura, Vicent Granel, i el tècnic de l'àrea, Rafael Marañón, han estat els encarregats de realitzar la presentació. En aquesta ocasió seran cinc les actuacions que, durant tots els divendres del mes de juliol, tindran lloc a les onze de la nit a la Torre del Mar i que seran totalment gratuïtes. Tots els espectacles que arribaran durant el proper mes a Borriana seran a càrrec de companyies valencianes professionals i s'inclouen dins del circuit de teatre de Culturarts, amb el qual l'Ajuntament comença una nova etapa de col·laboració.\nAquest divendres, dia 1 de juliol, la primera de les actuacions serà Entrepans i vinyetes, de Impronenas, que és un espectacle d'improvisació teatral per a públic infantil i familiar que tracta d'apropar els més petits al teatre, d'una forma original, atractiva i divertida.\nEl dia 8 de juliol, serà Juja qui ens presenti Urbanitaz, un espectacle al més pur estil d'aquesta companyia habitual als circuits teatrals valencians: jove, disbauxat, crític però sobretot d'humor. Urbanitaz proposa un viatge als llocs nocturns més absurds d'una gran ciutat i les situacions que trobarem ens faran riure d'allò més.\nEl dia 15 de juliol la companyia de teatre de Castelló Conino Gurillo, amb Joan Manuel Gurillo, ens presentarà “El xou d'Asunción”. Asunción, tan coneguda a les nostres comarques a través de la ràdio, ens presentarà en viu i en directe a la Torre del Mar un espectacle tant entretingut com delirant, on es barreja el clown, el cabaret i el folklore, amb el surrealisme, l'absurd i l'humor àcid, ideal per passar una nit amb molts riures.\nEl dia 22 de juliol el mediàtic showman Eugeni Alemany, de l'equip de Caiga quien caiga, presentador del popular programa Trau la llengua i responsable de l'emoticona de la paella, serà qui presente l'espectacle “En persona guanye”, una proposta d'humor irònic, enginyós, divertit i imprevisible.\nEs tancarà el cicle el dia 29 de juliol amb “Xavi Castillo News!”, de la companyia Pot de Plom Teatre. Xavi Castillo, més que popular actor valencià, donarà una visió particular i àcida de l'actualitat social valenciana amb un espectacle sense guió definit que es crea de manera paral·lela a les últimes notícies.\nTal com ha assenyalat l'edil de l'àrea de Cultura, Vicent Granel, “l'aposta de col·laborar amb el circuit de teatre de Culturarts de la Generalitat permet que haguem pogut recuperar un cicle de teatre com és “A la Fresqueta” que cada divendres del mes de juliol permetrà els veïns i veïnes de Borriana gaudir d'actuacions de teatre a l'aire lliure i en un marc privilegiat”.


Fridays for Future denúncia la "insuficiència" de la COP25 - À Punt\nFridays for Future denúncia la "insuficiència" de la COP25\nSegons el moviment, a la Cimera del Clima no s'ha arribat a cap mesura concreta.\n13 de desembre 2019 - 19:36\nFridays for Future ha convocat aquesta vesprada noves concentracions en diferents ciutats, entre elles València, per a reivindicar la "insuficiència" de la COP25. A la plaça de l'Ajuntament de València han protagonitzat una assentada per a denunciar la diferència entre el que passa a fòrums i despatxos i el que demana la societat civil.\nEl moviment critica que malgrat que molts governs europeus han declarat l'estat d'emergència climàtica durant els últims mesos, durant la Cimera del Clima no s'ha arribat a cap mesura concreta ni vinculant.\nTambé volen denunciar que dimecres unes 200 persones que denunciaven la poca ambició de les mesures preses en la COP25 van ser expulsades i a algunes els van llevar la seua acreditació.\nDes del col·lectiu declaren que continuaran reunint-se cada divendres, amb més raó ara després que la COP "els ha fallat" una altra vegada.


ISO 27001 - AENOR\nNova ISO 27001\nCiberseguretat amb l'ISO 27001\nGarantir la ciberseguretat dels sistemes d'informació s'ha convertit en un dels principals objectius per a qualsevol organització. La ciberseguretat i els riscos i amenaces tecnològiques actuals, com ara els virus (malware), els atacs d'intrusió i persistents (APT), els fraus informàtics, els segrests de dades (ransomware), la manca de protecció i la resta de riscos no controlats poden provocar pèrdues importants i repercutir directament en la qualitat del servei.\nEl disseny i la implantació d'un sistema de gestió de la seguretat de la informació segons la norma ISO 27001 dona confiança a clients i proveïdors, ja que preserva la confidencialitat, la integritat i la disponibilitat de la informació i és el mitjà més eficaç per minimitzar els riscos de seguretat de la informació. La norma ISO 27001 assegura la identificació i l'avaluació dels processos de negoci i els serveis de TI, els actius i els riscos, tot considerant l'impacte per a l'organització, alhora que regula l'adopció de controls i procediments més eficaços i coherents que s'alineen amb l'estratègia de negoci.\nNorma UNE-EN ISO/IEC 27001:2017\nTecnologia de la informació. Tècniques de seguretat. Sistemes de gestió de la seguretat de la informació.\nCom s'implanta un SGSI segons la norma UNE-EN ISO/IEC 27001 i la seva aplicació en l'esquema nacional de seguretat? Edició 2018\nModel per al govern de les TIC basat en les normes ISO\nISO/IEC 29110 per a processos de programari a petites empreses\nAuditor cap de l'ISO 27001\nEspecialista implantador de l'ISO 27001\nFonaments de la gestió de la seguretat de la informació segons l'ISO 27002\nImplantació d'un sistema de gestió de la seguretat de la informació segons l'ISO 27001\nAuditor intern de l'ISO 27001\nGestió de riscos de seguretat de la informació\nIndicadors i conscienciació en seguretat de la informació\nRiscos de ciberseguretat. Dades al núvol i seguretat del control industrial (ICS)\nFonaments jurídics de la seguretat de la informació\nLa certificació de gestió de la seguretat de la informació ISO 27001 és el mitjà més eficaç per minimitzar els riscos, ja que assegura la identificació i l'avaluació dels processos de negoci i els serveis de TI, els actius i els riscos.\nA més, l'ISO 27001 és la base per a la construcció d'altres certificacions de ciberseguretat, com ara el ENS – Esquema Nacional de Seguretat RD 3/2010.\nDescobreix l'ecosistema de ciberseguretat d'AENOR\nCom es pot certificar l'ISO 27001?\nMés solucions en certificació:\nPrograma de gestió de sistemes CERTOOL\nVols saber més coses sobre l'ISO 27001?\nSi encara no coneixes bé l'ISO 27001, et recomanem que compris el llibre que tracta la implantació aquesta norma, Inscriu-te als nostres cursos o demana informació sobre els avantatges d'aquesta certificació.. La certificació d'AENOR segons l'ISO 27001 i l'Esquema Nacional de Seguretat és el binomi perfecte per gestionar la ciberseguretat. No et perdis el vídeo i aquest article on t'expliquem per què.\nVols saber-ne més sobre l'ISO 27001?