Mireu cap a Europa, ximples! - Diari de Girona\nMireu cap a Europa, ximples!\nxavier domènech 20.06.2016 | 09:55\nGran Bretanya decidirà la setmana que ve en referèndum si abandona la Unió Europea, i la campanya electoral espanyola parla de Veneçuela. Aquest simple fet explica per què els problemes no se solucionen i les reformes no s'aborden.\nSeguint mítings, debats, entrevistes, opinions bel·ligerants s'arriba a la conclusió que el benestar dels espanyols està més vinculat al règim veneçolà que a la sort del projecte europeu. Els líders viatgen a Caracas per reunir-se amb dirigents del chavisme o amb opositors engarjolats, segons el cas, i abunden els reportatges sobre el desabastiment dels supermercats, com dient: a això ens portaria que ens governessin els amics de Maduro.\nÉs una posició legítima, i els amics madrilenys de Maduro s'han d'explicar, però no té sentit que es parli més de Veneçuela que d'Europa. Sigui qui sigui el que governi l'Estat espanyol a conseqüència d'aquestes eleccions, el que ens passi a nosaltres dependrà essencialment del que s'esdevingui a Europa. I el que s'esdevindrà a Europa passa, entre altres molts camins, pel que decideixin els britànics la setmana que ve.\nSyriza, el partit d'esquerra populista amb arrels leninistes que governa Grècia, va alçar la bandera del patriotisme contra els dictats de Berlín i Brussel·les, als que assenyalava com l'origen de tots els mals. Al cap de quatre dies va aplicar fil per randa aquests odiosos dictats, fins i tot traint el que havien decidit els grecs en referèndum. Va fer-ho perquè no va tenir altre remei. L'alternativa era la fallida. Depenien d'Europa. L'Estat espanyol no està com Grècia, ni de lluny, però ara mateix basa part del seu creixement en incomplir l'objectiu de dèficit, i pot fer-ho perquè endeutar-se és barat gràcies al Banc Central Europeu. Si aquest entorn canviés, el Tresor espanyol tindria seriosos problemes per gestionar un deute públic que supe?ra el 100% del PIB i un pressupost desequilibrat.\nCom afectaria el Brexit als tipus d'interès i a la solidesa de l'euro? Trontollaria la unió monetària? Es dispararia la prima de risc i tornaríem a les angoixes del 2012, quan vam estar a un pas del rescat? Què caldria fer llavors? Quina posició s'hauria de mantenir a les cimeres del Consell Europeu?\nPerò del referèndum britànic el que més ha interessat és que Cameron anunciés una (frustrada) visita de campanya a Gibraltar. I ara! Gibraltar espanyol, què s'han pensat!


Termes i Condicions - Vilars Rurals\nA continuació trobarà els Termes i Condicions d'aplicació al realitzar una reserva a qualsevol dels nostres hotels rurals per a famílies amb nens de Catalunya.\nPer a reservar una habitació a Vilars Rurals segueixi les instruccions del lloc web. Haurà de facilitar les dades de la seva targeta de crèdit o dèbit per a garantir la reserva. Comprovi que les dades de la reserva estiguin complets i que són correctes abans de confirmar la reserva. Confirmarem la nostra acceptació de la seva reserva enviant-li un correu electrònic a l'adreça que ens hagi facilitat durant el procediment de reserva. Si creu que hi ha algun error a la seva reserva o necessita fer un canvi en la reserva confirmada, contacti amb nosaltres el més aviat possible.\nL'hotel cobrarà el 25% de l'import total de l'estada com a dipòsit en el moment de la reserva. En cas de cancel·lació, el Vilar Rural només permetrà el canvi d'aquest dipòsit com a pagament de futures reserves al mateix Vilar Rural per estades durant els 3 mesos següents a la reserva anul·lada. Aquesta clàusula no és vàlida si s'anul·la amb menys de 48h d'antelació a la data d'entrada. En aquest cas, el dipòsit del 25% no es reemborsable ni reutilitzable i correspon a despeses d'anul·lació. Per a reserves amb tarifa no reembolsable, es cobrarà el 100% de l'import total en el moment de confirmar la reserva.\nPolítica de No presentació\nEn cas de no presentació sense anul·lació prèvia, es cobrarà el 100% de l'import de la primera nit de la reserva.\nCheck-out: abans de les 11:00\nEn els règims de Mitja Pensió i Pensió Completa, el preu NO inclou les begudes.\nLa Mitja Pensió consisteix a sopar i esmorzar.\nLa Pensió Completa inclou sopar, esmorzar i dinar i comença amb el sopar del dia d'arribada i acaba amb el dinar del dia de la sortida.\nHoraris de menjars\nEsmorzar 8:00 - 10:30\nDinar 13:00 - 15.00\nSopar 20:00 - 22.00\nEl programa d'activitats està inclòs en el preu de la reserva.\nL'hotel Vilar Rural d'Arnes carregarà 10€ al dia per animal de companyia i 17€/dia al Vilar de Sant Hilari. Els animals podràn estar a l'habitació i al jardí sempre que vagin amb corretja. No es permet el seu pas per les zones comunes, tals com Bar, restaurant, piscina i zona enjardinada a la planta -1 .\nEs consideren nens aquells amb edats compreses entre els 2 i els 11 anys (ambdós inclosos).\nPolítica de Bebès\nEls menors de 2 anys no paguen estada. La reserva inclou bressol gratuït.\nLa taxa turística no està inclosa a l'import total de la reserva. Aquesta s'haurà d'abonar directament a l'hotel. Els menors de 16 anys estan exempts de pagament.\nTaxa turística al Vilar Rural de Sant Hilari: 1,32€ per persona i dia.\nTaxa turística al Vilar Rural de Arnes: 1,32€ per persona i dia.\nSi té qualsevol altra consulta sobre la seva reserva o la seva estada a Vilars Rurals, consulti l'apartat "Preguntes Freqüents" o contacti amb nosaltres.


Tequila Ocho. Comprar tequila de Mèxic.\nInici > Destil·lats>Tequila i Mescal>Ocho>Tequila Ocho\nTequila i Mescal.\nCaracterístiques de Tequila Ocho\nOcho és el resultat de la col·laboració de Tomas Estes i la família Camarena, uns destil·ladors de renom. El que diferencia a Ocho d'altres tequiles i que ho fa únic en la seva categoria és la seva raresa. Destaca l'elegant relació entre el terroir d'on procedeixen els atzavares i la qualitat de les matèries primeres. Cada anyada de Ocho produeixi tequiles únics de col·lecció.\nSi ben el concepte de producte del Ocho és extremadament innovador, el procés mitjançant el qual es produeix el tequila segueix sent molt tradicional. Tots els atzavares es couen a foc lent a baixes temperatures en forns de pedra i es fermenten de forma natural amb el llevat en l'aire. La destil·lació es realitza molt lentament, a baixa temperatura per conservar els sabors de l'atzavara al màxim. No s'utilitzen productes químics. El mètode artesanal es duu a terme a mà en cada pas de la producció, incloent l'envasament, en el qual cada ampolla es numera a mà i se segella amb el nom de la finca de cada anyada.\nOcho Reposado reposa durant 8 setmanes i 8 dies per aconseguir la inigualable suavitat i complexitat que marquen un gran tequila fet per prendre a xarrups.\nNota de tast Tequila Ocho\nTast a la vista Color palla molt clar Tast al nas\nEs perceben aromes suaus i agradables d'atzavara, afruitats i florals.\nSabor inicial a suau atzavara. No té el pesat sabor a fusta que tenen molts anyenc, encara que pot esperar-se ja que posseeix un color palla molt clar per tractar-se d'un anyenc. Recorregut amb una agradable i forta presència de l'atzavara i vainilla suau. Un bon final especiat perdura juntament amb una plaent cremor, que no és gens aclaparant, sinó que li recorda durant una estona que ha estat bevent-ho.


Conill de tardor – Cuinejar\nAvui era un diumenge lent, on venia de gust deixar passar el temps entre amics. Tímid sol de tardor i bona companyia. Preveient el dia, ahir vaig deixar marinant un conill amb oli, alls, pebre en gra i un parell de branquetes de romaní collides a La Floresta. I aquest matí, l’he guisat amb pomes i castanyes, aconseguint un conill que feia olor i tenia gust a bosc.\nTres grans d’all amb pell\nUn grapadet de pebre negre en gra\nDues pomes tallades a cubs\nMig kilo de castanya torrada i pelada\n250 ml de cava o cervesa\nEl dia abans, deixem el conill marinant amb l’oli, la sal i pebre, els alls i el romaní. L’endemà, ho posem tot a la cassola i enrossim el conill amb el mateix oli que hem fet servir per marinar-lo.\nUn cop està daurat, hi afegim la poma i les castanyes, prèviament cuites. Li donem dues voltes i afegim la cullerada de sucre morè per ajudar a caramel.litzar-les. Un cop ja estan una mica rosses, ho cobrim amb el cava i ho deixem fent xup-xup a foc lent fins que estigui ben cuit i s’hagi reduir l’alcohol.\nA la Banda Sonora d’avui una cançó que s’adiu perfectament amb una sobretaula assolellada. Dinner for two de David Byrne i St. Vincent.


la vida és vertical: L'ALOU. La Montse fa la feina\ndiumenge, estic rebentat de provar la 65/05 al mal pas. la montse em proposa anar una estona a l'alou, li queda feina per fer... i la fa!!!\nencadena "efecte 2000", el seu primer 6b "de veritat".\njo li poso cintes, i després acabo de cansar-me a sganga (6c) i perestroika (7a).\ntrobem dos habitants de can romu, tibant de valent pel berguedà.\na la tarda una estona de btt per arribar justet de forces a dormir...\nobert per Iban Bessa a les 19:45\nMirant pel teu blog aquests dies m'han entrat ganes de tornar a l'Alou, que feia segles que ni hi anava!\nAvui m'he barallat amb Sganga i m'he parit ben llarg quan ja l'acabava! Més o menys cap a la 8a xapada... llàstima!\nLa via és bona, però no m'ha acabat de convèncer el flanqueig per arribar a reunió...quin yuyu!\n30 de maig, 2007 20:41\nla part de dalt es puja per l'esperó fins al final, després una fissura molt bona de mans i els peus per la repiseta et porten fàcil a la R, si arribes a la última cinta ja no has de tenir problemes per encadenar\n31 de maig, 2007 10:31\nQuan hi he arribat, he resseguit l esperó i en comptes d'anar a la fisura horitzontal he seguit per dalt... i se m'ha mogut un bloc! Lògicament m'he cagat a sobre i he pillat la fisura, com hauria d'haver fet de bon principi...\n31 de maig, 2007 20:48


Snake with surprise\nGeni Barry i Daniel Cros s’han trobat,perquè ‘Snake with surprise’ és un treball en què cantant i vibrafonista semblen moure’s junts amb una comoditat sorprenent. Per una banda, Cros deixa de banda la seva faceta cubana i es converteix en crooner per un dia. Per l’altra, Barry assumeix la direcció artística del projecte i aporta la qualitat líquida i percussiva del seu vibràfon a un repertori eminentment clàssic, que va de l’arxiconegut ‘Autumn Leaves’ a dues cançons originals i en anglès de Cros: “Don’t be afraid to smile’ , que convida a somiar i ‘Snake with surprise’ que amaga una broma privada entre tots dos.\n‘Una serp encantada’\nGana 5 discos ‘Snake with surprise’\n"Snake with Surprise" (Rosazul 2010), ve signat a duo per Geni Barry i Daniel Cros, però la direcció musical del primer és la que ha modelat el so, caient en l'obvi només quan és imprescindible per evocar l'estil. Destaca també l'acurada presentació del digipack, amb un estilisme que encaixa a la perfecció en el contingut musical.\nGeni Barry és un "mestre" del vibràfon que porta dècades d’experiència, tot i que com tants altres músics, s'ha passat anys "currant" i amb poc temps per ocupar-se de la seva projecció.\nSembla que aquest 2010 pot suposar un canvi de tendència, a més del disc que us presentem, Barry ha publicat "I want to talk about you", gravat a la Jazz Cava de Terrassa el 2007 a trio amb Albert Bover al piano i Horacio Fumero al contrabaix.\nTot i anar ja pel seu cinquè treball en solitari amb "Las vueltas que da la vida" (2010), Daniel Cros no exerceix aquí de protagonista, ocupa discretament el seu espai i tal vegada només se li pugui retreure la seva exquisidament correcta vocalització, a la qual li falta un punt canalla. En qualsevol cas, veu elegant i atractiva que encaixa a la perfecció amb el teixit musical exposat.\nMolt destacable és la sonoritat de Jordi Gaspar. Aquest contrabaix sona tremendament sòlid, de cos contundent i corbes rubensianes, juntament amb el vibràfon és el que més poder evocador mostra.\nVibràfon i piano es complementen a la perfecció, i encara que indubtablement el pes recau en Barry, l'entrellaçat amb Jose Alberto Medina impulsa el resultat final. Correcte també el treball de Ramon-Angel Rei i Daniel Levy a la bateria, en un estil que exigeix molta contenció i pulcritud.\nGràcies a una encertada selecció de temes de collita pròpia ("Don’t be afraid to smile"), estàndards incontestables tractats amb classe ("Have you met miss Jones?") I divertiments com "Wooden heart", "Snake with surprise" és un disc agradable que suporta bé l'audició recurrent, i és també perfecte com a fons musical de vetllades en bona companyia.\nAgrair a Rosazul l'haver-nos enviat amablement el CD i la enhorabona per el cuidat estilisme de la carpeta, i per cert, la revista "JAÇ" inclou al seu número de desembre un EP amb els temes 'Don't be afraid to smile', 'That's all' y 'Snake with surprise'.


CNSJ: | L’3scola al Campionatd’Espanya de Triatlò a Pontevedra\nFeliços de que dos del nostres triatletes L’Abril Estradé i el Marc Pèrezenguany es van classificar pel Campionat d’Espanya de Triatlóen categoria Cadet. Moltíssimes gràcies pel vostre esforç i compromís, per ser-hi i competir al màxim. Tot un orgull que sigueu dels nostres!!\nEl campionat es va cel.lebrar el 22 i 23 d’agost a Pontevedra en el bonic marc del pont de “Os Tirantes”. Ha estat un edició diferent per les cinrcunstàncies que estem vivint, amb unes mesures de seguretat excepcionals i en format contrarrelotje.\nLes exigències de seguretat van ser màximes en una seu blindada per evitar aglomeracions de públic, i pensada perquè els esportistes puguèssin competir amb les màximes comoditats i normalitat possible\nEl dissabte 22 al matí es va celebrar les competicions en categories Cadet i paratriatló ia la tarda les dels Grups d'Edat, amb un màxim de 300 participants. Diumenge 23 va ser el torn de les carreres Elit masculina i femenina, que van sortir a primera hora per evitar potencials riscos per afluència de públic. Al migdia li va tocar als Junior.En aquest enlaç podeu trobar tota la informació del campionat.\nA continuar traballant al màxim per la nova temporada, l’any vinent, més i millor!!\nBy clubnataciosantjust@gmail.com / Administrator, bbp_keymaster on Ago 31, 2020


El club de vol de Mollerussa oferta vols per anar a veure la floració dels fruiters del baix Segre – Mollerussa Televisió\nEl club de vol de Mollerussa oferta vols per anar a veure la floració dels fruiters del baix Segre\n12, març, 2018\nACN. El Club del Vol ‘la Serra’ de Mollerussa ha començat a ofertar vols amb avioneta per anar a veure la floració dels fruiters que hi ha a la zona del baix Segre, entre Aitona i Torres de Segre, al Segrià. Es tracta d’una iniciativa que es desenvoluparà durant els propers 15 dies, coincidint amb el període de l’any en que es pot veure aquest espectacle natural dels fruiters de pinyol com el préssec, la nectarina o el paraguaià, i que des de fa uns anys s’està promocionant amb visites turístiques. El president del Club, Jimmy Capell, ha explicat que han modificat la seva oferta habitual, que se centra en excursions on se sobrevola la plana de Ponent o s’arriba fins al Montsec per veure el Congost de Mont-Rebei, i d’aquest manera, ara ofereixen la possibilitat de veure els fruiters, a un preu de 150 euros per persona, amb una durada aproximada d’una hora de vol.\nEl vol comença a l’aeròdrom que hi ha al parc de la Serra de Mollerussa i una vegada l’avioneta s’ha enlairat s’arriba a la zona del baix Segre en uns vint minuts. Una vegada al lloc, el pilot redueix l’alçada i sobrevola els camps de fruita on ja a dia d’avui es pot començar a apreciar l’esclat de les flors rosades de fruites com el préssec, la nectarina o el paraguaià. A banda dels camps florits que s’estenen entre poblacions com Aitona o Torres de Segre, des de l’avioneta es poden veure entorns naturals com el pantà d’Utxesa, les serralades de Montsec i de Prades, eixos de comunicació com la N-240, la via de tren d’alta velocitat, l’AP-2, i fins i tot la ciutat de Lleida amb la Seu Vella imperant el bell mig de la trama urbana.\nAquests vols amb avioneta se sumen a l’oferta turística que gira al voltant de la promoció de la floració dels camps de fruiters d’aquesta zona del baix Segre. En llocs com Aitona, on fa sis anys que es porta a terme en el marc del projecte Fruiturisme l’Ajuntament ja ha rebut més de 2.000 reserves per fer la visita guiada i contemplar el característic paisatge resat. La previsió però, és que se superin els 7.000 visitants en les setmanes que es pot veure aquest espectacle natural. A més a més de poder-ho fer en avioneta o a peu, també hi ha la possibilitat de visitar els fruiters florits amb globus aerostàtic, una iniciativa que està previst que es comenci a dur a terme properament.


Nestling Apartment Christ Church Barbados - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n166 Lowlands, Lead Vale, Christ Church, Barbados - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Christ Church, Nestling Apartment és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Nestling Apartment, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Habitació familiar, lloguer de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Nestling Apartment sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Nestling Apartment la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Christ Church.\nTots els comentaris (23) Parelles (6) Viatgers en solitari (11) Famílies amb infants petits (1) Grups (5)


El llangardaix dóna la benvinguda a Alaior\njueves, 15 noviembre 2018 - 20:26 h\nTomeu Sánchez i Lluís Castelló són els autors del conjunt escultòric monumental "On hi ha pèl..."\nGuanyadors. Tomeu Sánchez i Lluís Castelló són els autors de l?escultura monumental ?On hi ha pèl...?\nTomeu Sánchez i Lluís Castelló són els autors d'"On hi ha pèl..." que ha resultat guanyadora del concurs de creació d'una escultura monumental per Alaior. Fins ahir es desconeixia encara el nom dels autors de les escultures presentades en aquest concurs per tal de no influir en la votació popular que és la que finalment ha decantat l'obra de Sánchez i Castelló com a guanyadora. També es va donar a conèixer el veredicte del jurat que havia dotat de més puntuació a "Vacaordaix", de Juan Antonio Lavalle, argentí resident a Madrid, i en segon lloc "On hi ha pèl..." que el vot popular ha erigit finalment com a obra guanyadora. "La lluna i la vaca", de Nuria Roman, havia estat elegida pel jurat com a tercera obra i el vot popular l'ha situada com a segona. Per tant el pes dels 377 vots dels alaiorencs i alaiorenques han decantat la balança finalment i el poble d'Alaior tindrà l'escultura que vol.\nEls autors d'"On hi ha pèl..." van explicar la seva obra. Tomeu Sánchez, delineant de professió i pintor, va dir que des d'un principi es van decantar pel tema del llangardaix. Des de petit, va contar, que escoltava la cançó popular "Es llangardaix d'Alaior" cantada pel grup Traginada. També va explicar que s'havien inspirat en l'alegria per la festa que caracteritza els alaiorencs per crear una escena en part còmica especialment en les dues figures "quixotesques", la de Pere s'oficial i Tofolet Mascaró, que està pujat a les espatlles del primer per tal d'emprendre l'embranzida necessària per atacar el drac.\nLluís Castelló, arquitecte i també pintor, va donar a conèixer la part constructiva i tècnica del monument així com va definir l'estil del mateix des de l'estètica contemporània amb un cert punt d'abstracció. L'escultura s'adapta a la forma circular de la rotonda i a la seva funció ja que no intercedeix en la visualització del trànsit i a més el discurs narratiu de l'obra s'entén amb la volta que s'ha de donar a l'espai de circulació per tal de fer tot el recorregut del monument. El llangardaix i les dues figures presenten imatges diferents segons la perspectiva, sortint d'Alaior els dos personatges, d'un total de tres metres d'alçada, es poden contemplar perfectament davant la boca oberta del cap de dragó, que arriba fins els quatre metres i el cos del llangardaix s'estén en forma d'espiral fins a 40 metres adaptant-se a la forma de la rotonda. Els autors han proposat que el terra de la rotonda es sembri de camamil·la i romaní, espècies autòctones ben adaptades al clima i a l'entorn.\nL'escultura serà realitzada durant aquest any. La seva execució no es preveu gaire complexa i al consistori li agradaria inaugurar-la per les festes de Sant Llorenç.


22 de novembre de 2021 – CATAC-CTS/IAC\n25N Prenem els carrers a Tortosa\n22 de novembre de 2021 Comunicació Actualitat\nContra les violències masclistes, este 25 de novembre ocupem els carrers! 🟣 19h – Marxa de torxes NO MIXTA (Passeig de l’Ebre, a l’altura del Roser) 🟣 20h – Concentració + acte polític mixte (Pl. de l’Ajuntament) Plantem cara a l’ofensiva patriarcal! ✊ FOC AL PATRIARCAT 🔥🔥🔥🔥\nmanifestació unitaria camp Tarragona\nEl meu futur sera el que tu lluitis avui. A Catalunya, un 51,3% de dones ha patit violència masclista (excloent comentaris, gestos sexuals o exhibicionismes) al llarg de la seva vida. I un 25,3% de les dones, una de cada quatre, ha patit alguna agressió especialment greu durant el seu cicle vital. Fins a 13 d’octubre de 2021, 8 dones


de casa al club: llegir els clàssics\nLlegir els clàssics és un club de lectura virtual de la Biblioteca Joan Triadú de Vic. Va néixer, per casualitat, el passat mes d'abril, en ple confinament covid, quan la biblioteca (l'edifici) va haver de tancar portes. A l'espai físic del carrer Arquebisbe Alemany, 5 no s'hi podia accedir, no, però la biblioteca obria per confinament a la xarxa. Els clubs de lectura presencials van parar en sec, és clar. Ens quedava De casa al club, en format blog, on es va poder celebrar la trobada per comentar Claus i Lucas i encara faltaven uns mesos per iniciar les sessions virtuals, via Jitsi Meet, del Club de lectura Dones i Literatura, per exemple. Llavors, cap a finals d'abril, va aparèixer Tellfy, una app de comunicació instantània per a dispositius mòbils, que permetia traslladar a la xarxa l'activitat de les comunitats de lectors. I ara entra en escena la casualitat. No la menystingueu mai. Resulta que, una tarda de finals d'abril, em vaig descarregar l'aplicació Tellfy a la tauleta per fer el xafarder. Vaig començar a fer provatures, per pura curiositat, insisteixo. Vaig triar un llibre, l'Odissea, que era el que estava llegint, en això no em vaig trencar gaire les banyes, i vaig començar de rumiar com carai m'ho faria, posat per cas que en volgués crear un club de lectura virtual amb aquell estri nou. Que si això que si allò, que tomba que gira. Però com que els meus experiments eren públics —estava emetent en obert— em vaig trobar, de sobte, que dues persones s'havien afegit a la comunitat lectora que acabava de crear. Ara pla, amb això no hi comptava. I així és com el simulacre va acabar en una lectura compartida de l'Odissea, al Tellfy.\nVaig acceptar el repte de bon grat perquè estic convençuda que els clàssics són els grans abandonats de les biblioteques públiques. Dediquem molts esforços a les novetats i als llibres que puguin acontentar els lectors. La majoria dels lectors, si més no. Així ho crec. Llegiríem, doncs, l'Odissea, tal i com diu el Senyor dolent en aquest apunt: a poc a poc (un cant per setmana) i trigant el que s'hagi de trigar.\nAmb el pas dels mesos i l'arribada d'allò que en diuen la nova normalitat (ecs!), la part participativa, d'interacció, de la comunitat Tellfy anava perdent pistonada fins a pràcticament desaparèixer i, per contra, la informació que anava penjant de cada cant agafava gruix, per acumulació, és clar. L'única pega és que aquests continguts quedaven absolutament enterrats en l'aplicació, sense accés obert des de la xarxa. Per aquest motiu m'he decidit a traslladar-los a un blog. Aquí el teniu: Llegir els clàssics. I com podeu apreciar, el títol —que no és Llegir l'Odissea— apunta —ara que estem a quatre cants del final— que tinc tota la intenció de donar-li continuïtat. Amb covid o sense.\nEtiquetes: autobombo, biblioteca de vic, clàssics, Club de lectura\nZaca 10/11/20 9:57\nA veure, més detalls. Quin serà el proper clàssic? És difícil de fer anar, això del Tellfy?\nmatilde urbach 10/11/20 12:20\nOblida el Tellfy, Zaca: el proper el farem directament al blog LLegir els clàssics. Serà la Comèdia de Dante. Quan acabi l'Odissea, d'aquí un mes, aproximadament, em prendré un descans (merescudíssim, ja t'ho ben juro) i au, cap a l'Infern hi falta gent. Us mantindré informats.\nAnònim 10/11/20 11:24\nBona companyia, a poc a poc i bona lletra.\nmatilde urbach 10/11/20 12:23\nA pas de cargol, sí! Al final haurem trigat 8 mesos a llegir l'Odissea.\nAnònim 10/11/20 13:04\nEnhorabona LLEGIR ELS CLÀSSICS!!\nHo dius molt bé, els clàssics són els grans oblidats.\nJordi casals 13/11/20 18:52\nSi es possiblem'apunto, emocionat, a la lectura de Dante,vaig perdre una molt bon amiga aquest estiu, na Beatriu i, encara que sigui només per aixó devallaré als inferns tot recordant-la\nmatilde urbach 13/11/20 19:23\nSi s'ha d'anar a l'infern, s'hi va i punt, Jordi.\nMaria 13/11/20 18:55\nHola, acabo d'entrar a aquest bloc, feia dies que no ho feia. En principi m'interessa aquest club dels clàssics. Ja miraré d'anar-hi pensant. Entenc que serà virtual via "llegir els clàssics".\nmatilde urbach 13/11/20 19:13\nExacte, serà virtual, al blog Llegir els clàssics. Us avisaré quan comenci la Comèdia. Ara haig de rematar l'Odissea. Em fa peneta i tot. Seré com una criatura desmamada o mig òrfena o què sé jo.


‘Wok’ de verdures amb tofú i germinats\nL. FERRO17.12.2007 - 05:21h\nQuan en Joan Sànchez va obrir la seva parada de producte ecològic a l’Estrella no hi havia gaires experiències d’aquest tipus als mercats.\nAra està de moda, però quan en Joan Sànchez va obrir la seva parada de producte ecològic a l’Estrella no hi havia gaires experiències d’aquest tipus als mercats. Va aprofitar aquest «forat» existent a les places i ja porta 15 anys darrera el mostrador de Dietètica l’Estel.En Joan reconeix que a poc a poc es va coneixent el producte ecològic, tot i que encara hi ha qui ho resumeix en «herbes». A la seva parada hi té una clientela sòlida en la que el consumidor «militant» cada cop troba més varietat «i el que no és consumidor cada cop ho valora més».\nProductes ecològics, però també per vegetarians, diabètics, celíacs... són, pel Joan, la mostra que el comerç és motor i també mirall d’una societat canviant. Malgrat això, lamenta que encara avui la gent es preocupi del que menja «perquè no els queda més remei, no per iniciativa pròpia».\nPer la crisi econòmica que repercuteix en el mercat i el comerç en general, Sànchez augura per l’any vinent una baixada de la venda. Tret d’això, «els mercats tenen bona perspectiva de futur». «És el centre comercial de producte fresc més eficient», conclou.\nPastanaga, pebrot vermell, carbassó, bròcoli i mongeta tendra w Gingebre fresc i all w un troç de tofuw germinat de soja, oli de sèsam w salsa de soja.\nTallar les verdures a làmines w abocar al wok amb oli el tofu tallat a daus w Afegir verdures i per últim l’all i el gingebre picat w En l’últim moment incorporar els germinats i salsa de soja.\nPropera entrega: embotits a sant martí


Punts clau de la nova reforma laboral ‹ DelaGuardia\nPunts clau de la nova reforma laboral\nDate: 28 març 2019\nS’incrementa substancialment el SMI fins als 900 euros.\nHi ha un nou Salari Mínim Interprofessional de 900 €, és a dir, 30 € / dia.\nNo es podrà establir, per la jornada completa, un salari menor a aquestes quanties, ni a través de cap conveni. I per això, aquest salari és el nou mòdul per a la fixació de tots els complements salarials.\nEs posa fi al contracte indefinit de suport a emprenedors.\nAquesta mesura suposa la fi dels períodes de prova que preveia aquest tipus de contracte de fins a un any de durada.\nS’estableixen percentatges de recàrrec de cotització a la Seguretat Social en els contractes temporals de molt curta durada.\nS’eleven les quotes empresarials, en fins a un 40%, amb l’objectiu de protecció social dels treballadors afectats.\nLa Llei General de Seguretat Social disposa l’aplicació, als dies efectivament treballats i cotitzats, d’un << coeficient de temporalitat, que es correspon amb l’increment en la cotització abans assenyalat, i que permetrà al treballador reunir maig 1 nombre de dies en alta per a l’accés a les prestacions del sistema >>.\nAra hi ha l’obligació de donar d’alta en el sistema de Seguretat Social a persones que participen en programes de formació i realització de pràctiques no laborals i en les pràctiques acadèmiques externes. La no remuneració no és obstacle per a això.\nAugmenten les bases de cotització en el règim general de la Seguretat Social i en el règim especial de treballadors autònoms.\nS’estableix un doble increment, d’una banda, d’un 7% el límit màxim de cotització i, de l’altra, l’increment de les seves bases mínimes en el percentatge experimentat per a l’any 2019 pel Salari Mínim Interprofessional, en l’entorn d’un 22 %.\nEs recupera la possibilitat que els convenis col·lectius estableixin clàusules de jubilació forçosa.\nEls convenis col·lectius tenen autorització per poder introduir clàusules que fan possible l’extinció dels contractes de treball, sempre que els treballadors compleixin amb l’edat legal de jubilació i causin el 100% de la pensió ordinària.\nDesapareixen les mesures que donen suport a la contractació vinculada a les taxes d’atur superiors al 15%.\nMesures urgents per a la igualtat de tracte.\nLes empreses disposen d’un període transitori per a l’aprovació dels plans d’igualtat. Les que tinguin més de 150 treballadors tindran un període transitori d’1 any, les que tinguin més de 100 i fins als 150 treballadors tindran 2 anys i les empreses amb més de 50 i fins a 100 treballadors disposen de 3 anys.\nAquestes empreses estan obligades a realitzar un diagnòstic sobre el procés de selecció, classificació professional, formació i promoció professional, les condicions de treball, i també la “Auditoria salarial entre dones i homes”.\nEl diagnòstic ha de ser negociat amb la representació dels treballadors. Aquests plans han de ser en un registre que serà creat en el Ministeri de Treball.\nLa violència de gènere, ara suposa la interrupció del còmput de la durada prevista en el contracte.\nS’extingirà el període de prova durant la situació d’embaràs de la treballadora. L’extinció del contracte de treball durant el període de prova, es declararà nul en cas que aquesta treballadora aquest embarassada.\nEs crea l’obligació que les empreses creïn un registre salarial, amb els valors mitjans de salaris, complements salarials i percepcions extrasalarials de la plantilla. Aquests seran desagregades per sexe i distribuïts en funció del grup professional, categoria i lloc de treball d’igual valor.\nEs reconeix el dret dels treballadors a adaptar la durada, distribució de la jornada, l’ordenació del temps de treball i fins i tot la modalitat en la qual es treballa amb l’objectiu de fer efectiu la conciliació de la vida laboral i familiar.\nI és per aquesta raó que s’inclou la distribució del seu treball a distància.\nEn cas que aquestes adaptacions es sol·licitin per la cura de fills, aquest dret es tindrà fins als 12 anys.\nHi ha un nou permís per a la cura del lactant. En els primers 9 mesos des del naixement, es tindrà dret a absentar-se una hora, que es podrà dividir en dues fraccions o substituir-lo per una reducció de la seva jornada.\nAquest permís podrà ser de gaudi de tots dos progenitors.\nS’equiparan els permisos de maternitat i paternitat en 16 setmanes de durada, d’aquestes, les 6 primeres són obligatòries per a tots dos.\nEn 2019 el permís de paternitat serà de 8 setmanes, el 2020 de 12 i el 2021 de 16.\nA partir d’ara, es considera nul l’acomiadament de les víctimes de violència de gènere, per fer efectiu la protecció i el dret a l’assistència social.\nMesures urgents de protecció social i de lluita contra la precarietat laboral a la jornada de treball.\nLes empreses estan obligades a garantir el registre diari dels seus treballadors incloent l’horari concret d’inici i finalització de la jornada de cada pers


Regions climàtiques del Pirineu i Prepirineu | METEOPIRINEUS\nMoltes vegades en les previsions que fem habitualment sobre el temps del Pirineu i Prepirineu català, parlem de vessant nord, vessant sud, Prepirineu, Pirineu occidental, Pirineu oriental, Pirineu axial o Alt Pirineu. Hi ha moltíssimes classificacions que podrien determinar els límits d’aquestes zones, com la geogràfica, la històrica, la geològica, entre d’altres.\nNosaltres però les utilitzem en termes climàtics, donat que habitualment per determinades situacions meteorològiques podrem concretar amb aquesta classificació el tipus de temps previst per aquella regió. Hem de tenir molt present, que no tenen uns límits completament establerts i que poden variar segons cada situació meteorològica. Les detallem a continuació:\nExtrem nord de l’Alt Ribagorça, (capçalera de la vall de Barravés i capçalera de la vall de Boí)\nExtrem nord del Pallars Jussà (alta capçalera de la vall Fosca)\nTerç nord del Pallars Sobirà ( capçalera de la Noguera Pallaresa, de la vall de la Bonaigua, de la Vall de Cardós i Vall d’Àreu)\nNord d’Andorra ( Parròquia d’Ordino, Canillo, la Massana i Encamp)\nExtrem nord de l’Alta Cerdanya (zona del massís del Carlit)\nExtrem nord del Conflent\nCompren la linia de cims de màxima altura de la cadena pirinenca, sent una terra de frontera entre el clima atlàntic i el mediterrani. En aquesta divisió es barregen regions incloses en vessant nord i vessant sud. Aquesta zona la solem citar especialment en situacions de tempestes d’estiu, quan en aquesta zona, tant les situacions de nord com de sud els afecta per igual.\nNord de l’Alta Ribagorça\nNord del Pallars Jussà\nGran part del Pallars Sobirà\nNord de l’Alt Urgell\nNord de la Cerdanya\nNord del Ripollès\nNord del Conflent\nInclouriem també alta Garrotxa i Alt Empordà, tot i que les alçades de les muntanyes lògicament són més modestes.\nCompren a grans trets, la zona geològicament formada per materials mesozoics. A la zona oriental vindria marcada al nord pel riu Segre. Des de la Seu d’Urgell cap a l’oest, per la línia que creuaria el Port del Cantó amb el Port de Perves. Aquesta zona sol ser citada en diverses situacions meteorològiques. Tempestes a l’estiu i temporals del sud durant la resta de l’any.\nSud de l’Alta Ribagorça\nGran part del Pallars Jussà\nExtrem sud del Pallars Sobirà\npart central de l’Alt Urgell\nNord del Solsonès\nNord del Berguedà\nSud de la Cerdanya\nSud del Ripollès\nPart central de la Garrotxa\nCompren les comarques situades més a l’est, amb més predomini dels vents marítims.\nVolem compartir la imatge que utilitzem per al nostres butlletí de perill d’allaus que oferim durant la temporada de neu, on difereix una mica amb els anteriors elements descrits, tot i que tenen força relació. El primer de tot és que eliminem fronteres geogràfiques i ens basem en els diversos massissos del Pirineu en funció de les seves característiques similars en nivologia..\nA grans trets, similars al del ICGC, però sense tenir presents els límits fronterers.


Articles - Pàgina 12 - CULTURA I EDUCACIÓ\nMitjans de comunicació públics en perill\nEl Consell de Govern de la CCMA ha aprovat aquesta setmana l'avantprojecte de pressupostos per al 2013. Un pressupost de 295,9 MEUR dels quals l'aportació de la Generalitat és de 225 MEUR, un 14% menys que el 2012. Davant d'aquestes xifres és impossible garantir un servei públic audiovisual de ...\nL'educació, un tema de prioritats\nFins no fa gaire, se’ns deia que havíem de fer més amb el mateixos recursos. O que, ara, amb la forta crisi que patim, hem de fer més amb menys. I se’ns continua exigint polítiques d’igualtat d’oportunitats, polítiques d’atenció a la diversitat... La combinació responsabilitat i recursos acostuma a estar ...\nLluitar contra la segregació escolar\nLa segregació escolar continua sent un dels principals problemes que pateix el nostre sistema educatiu. Es constata, a més, que la crisi ha incrementat la distribució desigual de l’alumnat immigrant o de l’alumnat amb necessitats educatives específiques entre els centres educatius d’un mateix territori. Els estudis recents així ho certifiquen. ...\nNova executiva sectorial de Política Lingüística\nLa comissió sectorial de Política Lingüística d’Esquerra acaba de culminar amb èxit un procés assembleari a partir del qual se n’ha renovat l’executiva i la presidència. Ha estat un procés net i participatiu en que només s’ha presentat una candidatura, la qual va ser escollida per unanimitat. L’executiva sorgida d’aquest ...\nAmat-Piniella, centenari de l'escriptor i intel·lectual manresà\nLa primeria del segle XX va veure néixer una generació brillant de catalans, dels quals aquests anys en celebrem el centenari del naixement: Sales, Calders, Tísner, Espriu o Joaquim Amat-Piniella. Un exemple d'intel·lectuals que tenen en comú, d'una banda, l'amor per un país sacsejat per la guerra civil i, de ...\nCCMA: un futur incert\nEl mes de setembre d’enguany és compliran 30 anys des de la primera emissió de TV3. Un aniversari que arriba en un dels moments més delicats, per la continuïtat del model de servei públic, de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals. Durant gairebé tres dècades, Televisió de Catalunya i ...\nEl teatre valencià agonitza\n“No podem deixar més temps el nostre futur en mans de la pitjor gestora pública que han tingut els valencians. La seua gestió ha estat marcada pel malbaratament i l'estupidesa, per la supèrbia i la tirania, per la inutilitat i la ignorància, pel menyspreu i l'amenaça. No hi ha més ...\nDels Premis Gaudí al cinema català actual\nAmigues i amics, Tal com estàn les coses, he arribat a la conclusió que només podem contraatacar amb les armes del rigor, l’autoexigència, una rotunda i incontestable puresa en les motivacions, decisions i accions que prenem en totes i cadascuna de les facetes de la nostra vida, i del ...\nOrganitzem-nos per aturar la llei Wert\n“Quantes llibertats per a fer la democràcia... quantes lluites per a véncer?” es (ens) preguntava Raimon en una cançó de 1976, i paral·lelament responia: “un home no fa un país, un país no fa el món, una llibertat no fa la democràcia...” En el context actual de persecució contra ...\nUn govern devastador a les Illes Balears\nQuan, al darrer congrés del PP balear, l’actual president del Govern es va imposar al seu rival, l’actual conseller de Turisme i Esports, els ciutadans preocupats per la llengua i la cultura d’aquestes illes vàrem fer un alè. El llavors batle de Calvià, Carlos Delgado, havia donat prou senyals del ...\nVa per tu, Carles!\nVic, dissabte 1 d’octubre de 2005. L’Aula Magna de la Universitat comença a rebre els participants al Consell Nacional d’ERC, que hi tindrà lloc aquest matí. A prop d’allí, a l’auditori Marià Vila d’Abadal del Sucre, el partit hi fa també una jornada sobre turisme cultural, organitzada per la sectorial ...\nPressió en els batxillerats\nSituem-nos en un centre tipus, públic o concertat, amb tres línies d’ESO i dues modalitats de batxillerat, amb una matrícula hipotètica de 100 alumnes a 4t d’ESO. El missatge subliminal del Departament, o directe segons com es miri, és que l’alumnat que obtingui el graduat d’ESO, i vulgui estudiar ...\nWert contra l’escola\nLa immensa i justificada polseguera que ha aixecat l’atac al model lingüístic de la nostra escola per part del ministre Wert i el seu esborrany de la Llei Orgànica per a la Millora de la Qualitat Educativa no ens ha d’amagar, però, que la llengua no és l’únic objectiu del ...\nNormes de Castelló, pel català de tots\nERPV participà, dissabte dia 15, en la manifestació pels drets socials i lingüístics que commemorava el 80é aniversari de les Normes de Castelló, que enguany ha estat una resposta unitària dels partits, sindicats i entitats d’arreu dels Països Catalans contra la ofensiva espanyolitzadora del ministre Wert. Aquest mateix dia, ...\nL'ètica en els mitjans de comunicació\nParlar de mitjans de comunicació és parlar de llur responsabilitat envers la (in)formació social i la conformació d’ideologia. Els mitjans de comunicació són reguladors d’ètica de situació. I l’ètica al cap i a la fi no és sinó un conjunt de principis i regles que regulen comportament social. Els límits ...\nTV3 al País Valencià. Felicitats Eliseu!\nLa setmana passada vam llegir una notícia que, entremig de tant pacte de govern i tant ministre Wert, va passar estranyament inadvertida, però que va significar una grata sorpresa per a tothom qui estima la llengua i la cultura. El Tribunal Suprem espanyol va resoldre el recurs que Acció Cultural ...\nLa Cultura, un concepte femení\nVivim un moment històric caracteritzat per la complexitat i pels processos constants de canvi davant del quals, la Cultura en el sentit mes ampli del terme, no pot restar indiferent. Per això resulta fonamental comptar amb les eines i recursos suficients per poder fer front a les noves necessitats socioculturals de ...\nFins a sempre, amic Pere!\nDurant els primers anys de la renovada Sectorial de Cultura, en Pere Fages, fill d'en Carles Fages de Climent, va ser el responsable del grup de Cinema. Baixava expressament de Figueres, tot i que ja tenia una certa edat, i sempre va estar molt implicat en la nostra activitat, en ...\nA propòsit d’un vídeo difós recentment per internet durant el qual l’ínclit César Vidal, savi entre els savis, assegura que el català és un dialecte de l’occità i, en canvi, el valencià una llengua separada del català, val la pena insistir, perquè sempre hi ha algú que dubta, que és ...\nEls mitjans de comunicació en una República Catalana\nÉs evident que en un estat propi TV3 i Catalunya Ràdio són indispensables per entendre el país del futur. És vital un sistema propi de mitjans de comunicació públics, que vetlli per la llengua del país, que treballi per la qualitat de la televisió i la ràdio i que vertebri ...


Unicef recull 1830 euros a la campanya 'Per llepar-se els dits! Vine, cuina, berena i juga'\nL'acte ha estat organitzat per Hotel Roc Blanc i la Despensa d'Emelin\n2 min. Andorra la Vella 20/10/2019 19:11\n651x366 Els més petits de casa han tornat a gaudir, amb les activitats organitzades a benefici d'Unicef. / UNICEF Els més petits de casa han tornat a gaudir, amb les activitats organitzades a benefici d'Unicef. / UNICEF\nMés d'un centenar de persones entre grans i petits han gaudit, el passat dissabte de la primera jornada 'Per llepar-se els dits! Vine, cuina, berena i juga' a benefici d' Unicef Andorra organitzada per l'Hotel Roc Blanc i la Despensa d'Emelin.\nEls més petits han gaudit dels sis tallers gastronòmics que els esperaven: des de fer la seva pròpia pizza a pescar una poma i caramel·litzar-la, passant per fer barreres de cereals saludables i còctels de fuites, i acabant per decorar la seva magdalena i ser un artista de la xocolata. Després dels tallers, han pogut gaudir d'una zona de jocs on han pogut trobar un inflable. Paral·lelament, els adults que acompanyaven als petits han estat convidats a un còctel sense alcohol. Tot i que l'activitat tenia com a objectiu inicial, fer gaudir als més petits de casa, Unicef ha pogut recollir un total de 1.830 euros gràcies a la venda d'entrades i la fila 0.\nAquests donatius es destinaran a la campanya anual d'Unicef Andorra que posa l'accent en la urgència de protegir els nens i les nenes de països en conflicte (des de la República Democràtica del Congo fins a Síria i Iemen) contra tot aquest tipus d'amenaces per a la seva vida, el seu benestar i la seva dignitat.


El Govern central aprova per decret el REB | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Actualitat El Govern central aprova per decret el REB\nEl Govern central aprova per decret el REB\nEl Règim Especial de Balears (REB), segons l’executiu de Pedro Sánchez, serà l’instrument que garanteixi que les Illes rebin un finançament equiparable a la mitjana del conjunt del país. En el cas del transport marítim i aeri de persones, el Reial Decret inclou bonificacions de fins al 75% en les tarifes dels trajectes directes entre Balears i el territori nacional. També s’actualitzaran les mercaderies, incloent com a mínim el 65% sobre el cost mitjà del preu per a l’exportació de productes.\nEn l’àmbit energètic, el Govern ha de promoure les energies renovables a l’arxipèlag i l’execució d’una segona interconnexió amb la Península. A més, els preus de l’energia elèctrica, del gas natural i dels gasos liquats a Balears seran equivalents als que s’estableixin a la Península.\nIncentius fiscals per a les empreses\nEn mesures fiscals, i a través d’un avantprojecte de llei, s’inclouen dos nous incentius fiscals per a les empreses que operen a les Balears i que compensaran els inconvenients de la insularitat. D’una banda les empreses que destinin part dels seus beneficis a reserves per a futures inversions gaudiran d’una reducció en la base imposable de l’impost sobre societats del 90 per cent.\nBonificacions per augment de personal\nD’altra banda, per aquelles empreses que mantinguin la plantilla, es bonificarà el 10% l’impost de societats i l’impost sobre la renda, pels rendiments derivats de la venda de béns produïts a les illes. En canvi, si hi ha un augment del personal la bonificació por arribar al 25%.


30 de setembre de 2020 (15:52 CET)\nLa vicepresidenta i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives, Mónica Oltra, ha defensat "un gran acord que pose la vida, les cures i el respecte pel planeta en el centre de l'agenda política i personal", de manera que es garantisca un sistema de cures "fort i igualitari".\nLa vicepresidenta ha participat en el debat 'Cap a una reconstrucció amb mirada d'infància', dins del cicle en línia organitzat per Save The Children, on s'ha abordat la realitat posada en evidència per la crisi de la COVID-19, on el pes de la conciliació i les cures ha recaigut majoritàriament en les dones.\nEn la seua intervenció, Oltra ha recordat que la "societat de les cures" ha sigut sempre una prioritat en les accions impulsades des de la Vicepresidència, especialment en un moment com l'actual, en el qual la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19 "ha afectat també l'estructura de les cures".\nEn aquest sentit, la vicepresidenta ha assenyalat que la proposta del Govern valencià per a una efectiva igualtat d'oportunitats i suport a les famílies gira entorn de tres grans eixos: la redistribució de la riquesa, la redistribució del temps i la universalitat dels serveis públics.\nRespecte al primer eix, Oltra s'ha referit a la renda valenciana d'inclusió com una mesura que lluita "contra la desigualtat i la pobresa" i que té unes cobertures que l'informe 'Infància en reconstrucció' de Save the children' contempla com a propostes per a la reconfiguració de les rendes autonòmiques.\nLa vicepresidenta ha defensat, una vegada més, un repartiment just i constitucional de finançament per a les comunitats autònomes, i s'ha referit a les prestacions per fill o filla a càrrec com una competència de l'Estat que hauria d'assumir "com han fet la resta de països del seu entorn".\nEn relació amb aquesta mena de prestacions, Oltra s'ha referit a la prestació econòmica per al sosteniment de la criança per a famílies extenses i acollidores que el Govèrn del Botànic ha incrementat de 135 euros als 450 euros mensuals que s'abonen actualment, i que en els casos de famílies monoparentals s'estableix en 480 euros.\nRespecte al segon eix, la redistribució del temps, la vicepresidenta ha defensat un acord social basat en l'"equilibri de l'esfera productiva i reproductiva" amb una jornada laboral de 35 hores, promovent el teletreball, reduint l'edat de jubilació i, per descomptat, facilitant el temps de criança.\nEn aquest sentit, ha assenyalat el "gran avanç" que suposen els permisos iguals i intransferibles per naixement, adopció i acolliment permanent de 16 setmanes per al 2021, destacant la necessitat de garantir que siguen "irrenunciables".\nPer a Oltra, és necessari trencar amb la visió "treballcentrista" dominant i situar la vida en el centre, "amb garanties per a la gent més vulnerable i amb perspectiva de gènere per a evitar que les dones tornen a l'àmbit domèstic".\nFinalment, la vicepresidenta s'ha referit al tercer i últim eix: l'accés universal als serveis públics i a les polítiques de cures, destacant en matèria d'educació la reducció en 5 punts de l'abandó escolar primerenc a la Comunitat Valenciana, "passant del 21,4% en 2015 a un 16,4% en 2019".\nRespecte als serveis socials, Oltra ha explicat l'aposta que s'ha fet des del seu departament per a enfortir l'atenció primària específica en intervenció en infància i adolescència, passant de 2,4 milions en 2015 als 7,4 milions que s'han destinat enguany per a fomentar la criança positiva, bons tractes i la criança, així com els centres de dia que compten amb 746 places per a xiquetes, xiquets i adolescents, la qual cosa suposa un increment del 26,8%.\nLa vicepresidenta també ha enumerat algunes de les propostes en matèria de sanitat com la inclusió de l'oftalmologia, odontologia i podologia en la sanitat pública universal, el transport públic gratuït per a persones menors d'edat i l'accés a la cultura oberta i foment de l'oci educatiu.\nAl costat de la vicepresidenta també han participat en el debat «Cap a una reconstrucció a mirada d'infància», el delegat de l'Àrea de Govern de Famílies, Igualtat i Benestar Social de l'Ajuntament de Madrid, José Aniorte Rueda; la docent i investigadora Heike Freire; i la presidenta de Women's Link Worldwide, Viviana Waisman.


L'Espanyol perd dos punts a l'última jugada del partit - Diari de Girona\nL'Espanyol perd dos punts a l'última jugada del partit\nEl Celta aconsegueix empatar el duel (1-1) gràcies a un gran cop de cap de Santi Mina després que els visitants s'avancessin amb un gol de Pedrosa\nefe/ddg 26.09.2019 | 23:59\nL'Espanyol perd dos punts a l'última jugada del partit Diari de Girona\nUn cop de cap de Santi Mina a l'última jugada del partit va evitar que l'Espanyol s'emportés els tres punts de Balaídos, un agònic gol que va arribar al final d'un duel en què va contrastar l'eficàcia del conjunt català amb el nerviosisme del Celta, molt poc afortunat en els metres finals. Fran Escribá va mantenir el bloc que va permetre als gallecs empatar a l'estadi de l'Atlètic de Madrid, amb l'únic canvi de Beltrán per Okay al centre del camp. Va dominar el seu equip durant el primer temps. Es va apoderar de la pilota -va superar el seixanta per cent de possessió-, però va notar la falta d'encert en els metres finals.\nVa ser una primera meitat amb molt poques oportunitats de gol. En va tenir tres clares el Celta, cap l'Espanyol. Els locals van brillar sense pólvora. No va patir en excés l'Espanyol, tot i els moviments de Rafinha i Aspas, o la profunditat dels laterals Olaza i Mallo.\nSant Bounou dona tres punts d'or.\nel girona perd contra un valència més complet.\nTimor, la sorpresa de l'onze del Girona.\nEls visitants van glaçar Balaídos a l'inici de la segona part. Vargas va centrar una pilota que va recollir i va aguantar Calleri prop de l'àrea petita, fent una gran passada a Pedrosa, que va anotar el gol. L'Espanyol va pujar el ritme del partit, sorprenent el Celta, que va reaccionar a mitjans de la segona part. Es va tancar bé l'Espanyol per defensar el seu avantatge i els locals no van tenir claredat; però després d'una clara ocasió dels visitants, a l'última jugada del partit el Celta va trobar el seu premi.


La confiança de Javi Moreno - Línia\nLa confiança de Javi Moreno\nToni Delgado|2022-05-11T22:31:47+02:0012 maig 2022|Badalona|Línia\nJavi Moreno dirigint un entrenament del conjunt badaloní. Foto: CF Badalona\n“Soc molt pacient i tranquil, i m’agrada portar-me bé amb tothom. Afavorir que allà on sigui hi hagi un bon ambient. Com a entrenador vull treball, treball i treball”, es retrata Javi Moreno (Silla, València, 1974), tècnic del CF Badalona. És proper, sap escoltar i fer créixer i motivar els jugadors. “Parlo amb ells i els transmeto confiança, i faig el mateix quan es lesionen. Són humans. Entenc que un esportista estigui empipat amb mi, perquè jo també he estat a l’altra banda. No puc admetre, però, que no es deixi l’ànima als partits i als entrenaments”, afegeix.\nDes que el 14 d’octubre de l’any passat Moreno va ser presentat com a substitut de Nacho Alfonso a la banqueta, ha sumat el 47% dels punts possibles. Són 38 de 81, amb 8 victòries, 14 empats i 5 derrotes (una més que en les primeres sis jornades sense ell). En els 27 partits amb el valencià l’equip ha marcat 26 gols i n’ha encaixat 24, en 12 matxs va mantenir la seva porteria a zero (amb sis victòries i sis empats), i en 9 ocasions no ha anotat cap gol. Moreno té moltes ganes que siguin les 12 del migdia de diumenge perquè comenci el partit contra el CD Teruel, una cita que pot marcar la història del conjunt badaloní. El seu destí, però, no està únicament a les seves mans.\nSi l’equip guanya, per mantenir matemàticament la seva plaça a Segona RFEF, necessitarà dues punxades de rivals directes entre aquestes quatre possibilitats: derrotes del CD Brea, fora contra l’RCD Espanyol B, i de l’SD Tarazona, a casa contra el CE Europa, que ja ha descendit, i empat o desfeta de l’AE Prat i el CE Andratx en les seves visites al CD Ebro i al CD Ibiza, respectivament.\nAmb un empat, el CF Badalona aspiraria a jugar una eliminatòria de permanència\nEn el cas que el FC Badalona empati, només podria aspirar a disputar una eliminatòria de permanència, a partit únic, sempre que l’AE Prat perdi i el CF Cerdanyola no superi a casa l’SD Huesca B. El club badaloní vol comptar amb el màxim nombre de socis i sòcies, i abonats i abonades, a Teruel, i ha posat a la seva disposició dos autobusos. El viatge, l’entrada i el dinar són gratuïts, i avui és el límit per fer la reserva a les oficines de l’Estadi o al telèfon 93 384 08 52. Els busos sortiran plens d’il·lusió i esperances diumenge a les cinc del matí des del Camp Travessera de Montigalà. També amb nervis i por. El futur immediat de l’equip està en joc.\n“Al final, en una competició tan llarga com la Segona RFEF, si estàs en aquesta situació a l’última jornada és perquè t’ho mereixes. Farem tot el possible perquè el CF Badalona mantingui la categoria”, exposa Moreno al portal Futbol Catalunya.\nEl tècnic va arribar quan l’equip només havia sumat 2 punts dels 18 possibles i era el més golejat (10 gols) i el que menys n’anotava (4). “Hi ha molts aspectes que hem pogut corregir, però altres no. Tenim molts dèficits”, amplia el tècnic. “Si continuaré? Per respecte, la primera proposta que escoltaré serà la del Badalona. Sé que treballo per a una entitat i que tinc caps, que són els qui decideixen comptar amb mi o no”, tanca, sincer.


Nova fórmula millorada. Aquesta crema hidratant, lliure de hidrats de carboni, amb te blanc ric en antioxidants, envolta la pell en una bombolla protectora per ajudar a retardar l'aparició de signes d'envelliment. Els reforçants Edelweiss i White Birch ajuden a reforçar la barrera de la pell per defensar i neutralitzar els efectes nocius de la contaminació, els raigs infrarojos, l'ozó i altres agressors ambientals. A més, ofereix una ajuda sana d'hidratació amb SPF per a protecció UV. Així que la pell es manté joventment vibrant.\nMés de Origins


Bloc de la Fundació Pere Tarrés: Repensar el Tercer Sector Social\nRevisar les nostres actuacions a la llum de la utilitat social (missionalitat) i la sostenibilitat, i concentrar-nos en allò essencial. Han estat anys de dispersió, de recerca de recursos públics per a poder ocupar espai, allunyant-nos potser d'allò que ens donava sentit. Cal refundar-nos i deixar de fer algunes coses, per a concentrar-nos en allò on podem aportar.\nConnectar amb la societat. Hem de ser capaços d'identificar la nostra contribució específica, el valor que oferim i d'explicar-lo a la societat, dedicant esforços a comunicar, amb els múltiples canals que les tecnologies permeten ara. Valor en les activitats i serveis desenvolupats d'una manera pròpia d'acord amb les conviccions, amb qualitat, i en les reflexions sobre la situació de les persones i social, per a introduir canvis.\nTenir una estratègia pròpia de captació de recursos. Si hem arribat a explicar i a emocionar amb la nostra causa, serem capaços de dissenyar i d'implementar una estratègia de captació de recursos, més enllà de la prestació de serveis públics, que caldrà continuar fent sempre que sigui possible. Aquesta estratègia ens donarà més autonomia, a mig plaç. Ara no s'improvisa, i costa començar a veure els fruits.\nSer emprenedors socials. Identificar veritables necessitats en aquest context, i estudiar maneres de fer-les sostenibles i viables, amb la contribució econòmica de diferents agents, fins i tot dels propis usuaris amb fórmules diverses (contribucions modestes, crèdits,...) D'iniciatives de l'anomenat tercer món, podem aprendre molt.\nCol·laborar amb altres organitzacions. No podem ser bons en tot, ni tant sols tenir un tamany per a optimitzar alguns dels nostres serveis. Necessitem conèixer com ho fan altres, i aprofitar les sinèrgies que es puguin derivar de mecanismes de compres o activitats conjuntes.\nDefensar un model que permeti autonomia a les entitats. El sector públic s'ha de concentrar en aquells aspectes més rellevants dels drets socials, els quals hem de reivindicar en el conjunt de les actuacions de les administracions. Ara bé, hem de potenciar un model que permeti la complicitat de la societat en el benestar, entre d'altres sistemes a través de la desgravació fiscal (mecenatge) que tants bons resultats ha donat a països com Estats Units o França.\nMobilitzar la ciutadania. Implicar de manera voluntària a persones compromeses amb la nostra raó de ser, per a aportar servei i credibilitat al nostre projecte. I també per a defensar conviccions socials.\nAquest article ha estat publicat el dia 4 de juny de 2012 al portal Social.cat\nEtiquetes de comentaris: Cohesió Social; Tercer SEctor; Ocupació, Rafael Ruiz de Gauna


Una exposició recordarà el trenet Carcaixent-Dénia - Portal de Xàtiva\nEnguany es commemora el 150 aniversari de la posada en funcionament de la línia de ferrocarril que unia Carcaixent amb Gandia i, posteriorment, amb Dénia. És per això que l’associació Amics de la Vieta s’ha posat mans a l’obra per posar en comú els seus records relacionats amb la via i oferir-los als ciutadans de Carcaixent en forma d’exposició. La mostra s’inaugurarà el 9 d’octubre i es podrà visitar fins el 16 d’octubre als salons de la Penya Esportiva de Carcaixent.\nL’exposició recull fotografies, documents i objectes que ens conten la història de la Vieta, des del seu inici quan els vagons anaven estirats per cavalls fins el seu tancament pels problemes econòmics que arrossegava. A més centrar l’atenció en les persones que la freqüentaven, com a treballadors i usuaris. Visitant l’exposició el públic coneixerà quins foren els inicis de la via, diferenciarà les màquines i instal·lacions que tenia a Carcaixent i s’emocionarà amb les vivències de les persones per a les quals el tren ho era tot. També entendran quins foren els condicionants que forçaren el seu tancament i seran partícips dels records de les persones que la visqueren.\nAnterior Entrada anterior: Afa Albaida demana solidaritat amb l’Alzheimer\nSiguiente Entrada siguiente: Curs d’intel·ligència emocional per a ANIMA Associació Càncer Ontinyent


Guerra cibernètica? | Imma Escamilla\n← Què passa a Europa?\nEls excrements dels gossos. →\nPosted on 2 Octubre 2010\tby Imma Escamilla\nUn nou tipus de sabotatge en línia ha arribat que s’ha iniciat en una sola unitat USB i s’ha propagat ràpidament a través de sistemes informàtics industrials a tot el món, el cuc Stuxnet.\nEl cuc, dissenyat per espiar i posteriorment re-programar els sistemes industrials s’ha detectat en els equips a Indonèsia, l’Índia i Pakistan, però molt més a l’Iran, doncs el 60 per cent de les infeccions actuals han tingut lloc en aquest país, amb uns 30.000 ordinadors connectats a Internet afectats fins el moment, incloses les màquines a la planta d’energia nuclear a Bushehr, que s’inaugurarà les pròximes setmanes. Si l’objectiu eren les instal·lacions nuclears de l’Iran, el Stuxnet s’ha seguit propagant causant consternació a les instal·lacions industrials de tot el món.\nL’empresa de programació de seguretat Symantec ha calculat que Stuxnet hauria necessitat entre cinc i deu especialistes al voltant de sis mesos per ésser creat.\nUn nombre de dits han assenyalat a Israel, i en particular als seus cossos d’intel·ligència. L’estiu passat, Reuters va informar dels creixents projectes per una guerra cibernètica a l’Israel, amb el recentment retirat membre del gabinet israelià de seguretat que va indicar que les xarxes dels equips de l’Iran eren molt vulnerables.\nEls que som usuaris d’Internet estem acostumats a protegir l’ordinador amb antivirus, anti-spy, anti el que vulguis. Tot i això, alguna vegada se’ns escapa algun i acabem demandant a l’informàtic que ens vingui a netejar l’ordinador. Es normal rebre avisos per correu d’amics dient que si reps un correu de tal o amb l’anomenat qual, que no l’obrim doncs es un virus que esborrarà tota la informació que tenim al disc dur. Fins a quin punt això es cert? La veritat es que no ho sé perquè no els hi faig gaire cas. Ara, el que sí em preocupa, no és si el meu ordinador a casa te un virus, és la seguretat de les instal·lacions nuclears, la seguretat d’una nació. Estem protegits? Fins ara, la por que tenia es que algun president, amb un cop de bogeria, premés el famós botó, i ara pot ser que la por es decanti amb el mal que podrien fer uns ordinador infectats.\nPublicat a Tribuna Ganxona el 02/10/2010\nUna resposta a Guerra cibernètica?\n2 Octubre 2010 a les 17:57\nImma, la qüestió que exposes, junt amb la "invasió" xinesa es una de les causes que m'ha tret algun cop la son!!!.Esperem que no depenguem d'un boto!!!


Gambades!: Campionat d'Espanya de Clubs Júniors Indoor\nCampionat d'Espanya de Clubs Júniors Indoor\nEl dissabte es va cel·lebrar a la pista coberta de Sabadell el Campionat d'Espanya de Clubs en categoria júnior, amb la participació dels equips masculins de l'AA Catalunya, AD Marathon, Cuevas de Nerja UMA, FC Barcelona, ISS L'Hospitalet, JA Sabadell, Playas de Castellón, Puerto Alicantge OHL i Sympli-Scorpio 71. En categoria femenina s'enfrontaren els mateixos clubs amb l'excepció de l'AD Marathon i el JA Sabadell, que eren substituits per l'Sprint Atletismo Leon. Finalment el Playas de Castellón s'imposaria en categoria masculina, seguit pel Puerto de Alicante i el FC Barcelona. En categoria femenina, el campionat seria pel FC Barcelona.\nEls/les nostres atletes han tingut una destacada participació en la competició, amb dues victòries, una tercera i una cinquena posició. Les victòries van arribar de la mà d'Arnau Erta i Alba Aguilà (FCB), que s'imposava en 60m.t. i salt de llargada respectivament. Arnau ho feia marcant uns excel·lents 8"10 en els 60m.t. i lluitant fins el darrer moment amb l'atleta del Puerto de Alicante Julián Santiago. La sorpresa va ser protagonitzada per Alba Aguilà (FCB) que en la seva primera participació en la prova del salt de llargada va establir una gran marca de 5'23m. El club va patir una baixa de darrera hora i ens va demanar la inclusió de la lleidatana en aquesta prova. La d'Alcarràs va competir a alt nivell i malgrat les clares deficiències tècniques, va poder guanyar la prova i de pas deixar les seves credencials per altres campionats. De ben segur que aquesta no serà la darrera ocasió en que veurem a l'Alba saltant en els fossats.\nLa tercera posició arribava era establerta per Jonathan Gázquez (FCB) en els 1500m.ll. amb un registre de 4'06"11, a 2 segons de la seva millor marca, la qual esperem que obtingui en les properes competicions, quan ja gaudeixi de millor ritme competició. Per la seva part Ferran Bochaca (FCB) si va poder establir el seu rècord en els 300m.ll., al tancar el crono en 8'50"41, rebaixant en 3" la seva anterior marca. El de la Pobla, més centrat en el cros, hauria pogut rebaixar més encara aquest temps de no sortir massa fort en la primera part de la prova.\nEl darrer atleta del club en participar fou Llorenç Farran, (JAS) que malgrat la seva joventut i inexperiència, va formar part de la posta de 800m del relleu suec del seu club. En la mateixa prova, Jonathan Gázquez (FCB) realitza el segon relleu, amb una distància de 600m.\nTambé cal fer esment a la participació de dos lleidatans més, els dos en la prova de 800m.ll. En categoria femenina Marina Manjón (AAC) arribava en primera posició amb 2'20"21, mentre que Jesús Gimeno (FCB) ho feia en 5a posició amb 2'00"84.\nResultats del Campionat d'Espanya de Clubs Júniors Indoor\nFotos del Campionat d'Espanya de Clubs Júniors Indoor (JJVico)\nPer a quan un mòdul cobert a Lleida?\nCopa de la Reina i quelcom més.....\nArriba l'hora de la veritat!


El programa de detecció precoç constata 11 càncers de mama des de l’1 de gener del 2012 - FÒRUM.ad\nEl programa de detecció precoç constata 11 càncers de mama des de l’1 de gener del 2012\nEl 18/10/13 14:46\nEl ministeri de Salut i Benestar ha realitzat un balanç parcial del programa de detecció precoç del càncer de mama, amb motiu del dia mundial contra el càncer de mama que se celebra aquest dissabte 19 d’octubre, al mateix temps que ha recordat la importància de la detecció precoç. Tot i que el tancament de la darrera ronda del programa no tindrà lloc fins finalitzar l’any, el balanç parcial entre l’1 de gener del 2012 i el 30 de setembre del 2013 és de 3.234 mamografies realitzades, i la detecció d’11 càncers de mama.\nD’aquesta manera, el nombre de casos de càncer de mama que s’han detectat en el marc del programa de detecció precoç, des del seu inici fins al moment, ha estat de 35. El ministeri de Salut i Benestar assenyala que el percentatge de participació al programa ha anat augmentant any rere any, d’acord a la taula adjunta.\nA Andorra, igual que a la resta de països desenvolupats, el càncer de mama és un dels principals problemes de salut pública. Segons les dades obtingudes dels registres de càncer i de mortalitat del Ministeri de Salut i Benestar, els últims anys el càncer de mama ha estat entre les primeres causes de malaltia i mort en la població femenina resident al país.\nObservant la classificació per localització dels càncers detectats en dones en el quinquenni 2008-2012, el càncer de mama continua essent el primer amb un 30,5% dels càncers diagnosticats. Pel que fa a la mortalitat en dones, el càncer és la segona causa de mort per darrera de les malalties de l’aparell circulatori i, d’aquest grup de càncer, el tumor de mama és el que provoca més morts.\nObservant la classificació per localització dels càncers detectats en dones en el quinquenni 2008-2012, el càncer de mama continua essent el primer amb un 30,5% dels càncers diagnosticats, seguit pel càncer colorectal (11,6%) i el de tiroides (8,6%).\nEl Programa de Detecció Precoç del Càncer de Mama d’Andorra ofereix a les dones d’edats compreses entre 50 i 69 anys una mamografia de cribratge gratuïta cada dos anys amb l’objectiu final de reduir la mortalitat i la malaltia associada al càncer de mama en les dones d’aquest grup d’edat.\nLes dones són convidades a participar al programa mitjançant una carta personalitzada i un cop han participat, si el resultat és correcte, als dos anys tornen a rebre una carta, aquest cop amb dia i hora, per realitzar de nou la mamografia de cribratge. Si és necessari fer alguna mamografia abans dels 2 anys, el programa també els hi recorda a les dones.\nEl 100% de les mamografies són interpretades per dos radiòlegs independents que dirimeixen els seus desacords per consens. Tots els centres radiològics del país participen en el programa: el servei de diagnòstic per la imatge de l’Hospital Nostra Senyora de Meritxell, el consultori radiològic Dr.Farràs/Dr.Mir, i el Centre d’imatge diagnòstica Dra. Cuesta\nNotícia Anterior: Concurs “Fira´t i guanya!” de fotografia via instagram a la Fira de Sant Ermengol\nSegüent Notícia: La Guàrdia Civil descobreix més de 30.000 euros en dues inspeccions a la duana de la Farga de Moles


moderador | La Salle Palamós\nPublicat el 10 abril 2019 per moderador a Escola, Notícies\nEl passat dissabte dia 6 d’abril, un grup de famílies de la nostra escola han participat a la V Jornada de Robòtica Educativa ROBOTAC, que organitza el Punt Multimèdia de la FAB Casa del Mig al parc de l’Espanya Industrial de…\nPublicat el 1 abril 2019 per moderador a Escola, Notícies\nCoincidint amb el període de pre-inscripció, avui el conseller Josep Bargalló ha visitat sis escoles de la comarca. L’ acompanyaven l’alcalde Lluís Puig, en Martí Fonalleres, Director Territorial d’ensenyament, en Xavier Vilà, director adjunt, així com altres representants de l’ajuntament i del…\nPublicat el 19 març 2019 per moderador a Escola, Notícies\nL’ AMPA ofereix, per les famílies interessades, servei de casalet pels dies 15 – 16 – 17 i 18 d’abril, dies de vacances escolars de Setmana Santa. Horari: de 9.00h a 13.00h amb opció de quedar-se fins a les 14:00h…\nPublicat el 23 febrer 2019 per moderador a Escola, Notícies\nEls alumnes de 1r, 2n i 6è de l’Escola responen la carta en occità que els nostres amics de l’Escola Calandreta los Falabreguiers de Beziers ens van enviar. Aquesta activitat està emmarcada dins del Pla Estratègic d’Escola Plurilingüe que vam…\nPublicat el 22 febrer 2019 per moderador a Notícies\nJa és Carnaval i a la Salle ens estem preparant per gaudir d’una setmana plena de disbauxa i rauxa! Un any més, aquesta celebració vol comptar amb la participació de tots vosaltres, dels més grans als més petits. Els reis…\nPublicat el 22 febrer 2019 per moderador a Escola, Notícies\nEl dissabte 16 de març a les 10.30h, us esperem per explicar-vos el projecte de La Salle Palamos. Durant la trobada podreu visitar l’escola, assistir a la xerrada informativa i també fer un tast de la nostra cuina. Podreu accedir…\nPublicat el 10 febrer 2019 per moderador a Escola, Notícies\nEl passat divendres 8 de febrer vam celebrar la VII trobada d’escacs a la Salle Palamós. Vam poder gaudir de tots els diferents tallers que es van organitzar juntament amb els alumnes de 3r de l’escola Vila-romà. Vam posar en…\nLa Salle Palamós participa a la 3ª sessió de xarxa a l’Institut d’Estudis Catalans de Barcelona per treballar els Descriptors de l’Escola Plurilingüe. Mestres de la Salle Palamós formen part del Grup de Treball de recerca i innovació, conjuntament amb…\nEl passat 30 de gener vam celebrar el Dia Escolar de la No violència i la Pau a l’escola. Prèviament, des de l’àrea de tutoria, tots els nens i nenes havien treballat sobre la dinàmica basada en el conte “La…


#ReescrivimLaVellesa, mobilitzem-nos! | Amics de la Gent Gran\nAvui compartim el resum de la jornada que vàrem viure el passat 1 d'octubre, en el marc del Dia Internacional de les Persones Grans, un dia molt especial, sobretot perquè vam tornar a trobar-nos amb persones grans i persones voluntàries i vam il·luminar la Sagrada Família per reivindicar i impulsar un canvi en la societat.\nDes d'Amics de la Gent Gran lluitem contra la soledat no desitjada i l'edatisme, i defensem els drets de les persones grans ,entre ells, la percepció que té la resta de la societat d'aquest gran segment de la població.\nAbans de la pandèmia hi havia una situació d'invisibilització total de la realitat de les persones grans, dels seus drets, de les dificultats que afronten i la discriminació que pateixen.\nDurant el 2020, arran de l'aparició de la COVID-19, es va evidenciar la situació de les persones grans. Es va fer palpable la bretxa digital que existeix entre generacions, amb el confinament i la impossibilitat de mantenir el contacte humà si no era mitjançant un dispositiu digital. Moltes persones grans es van trobar en una situació d'aïllament i d'extrema soledat no desitjada. Alhora també es va visibilitzar la desatenció, la situació crítica a les residències, la gestió i el menyspreu cap a la gent gran.\nAquests exemples són només la punta de l'iceberg de la situació que pateixen milers de persones grans a la nostra societat, i fa palesa la necessitat de situar les persones grans al centre i establir mesures per garantir els seus drets i el seu benestar.\nAra per ara podem començar a notar que es torna a tancar la cortina que cobreix aquesta situació, amb la tornada a la "normalitat". Els casos o les situacions de les residències ja no són tan presents en les notícies i, per tant, han perdut rellevància, el que fa que es torni a mirar cap a una altra banda en aquests temes.\nPer evitar que es torni a invisibilitzar la situació, des de la fundació activem la campanya Reescrivim la Vellesa, que vam impulsar el passat 1 d'octubre, il·luminant la Sagrada Família.\nSuma't al canvi per aconseguir que la RAE canviï la definició de vellesa.\nDurant l'acte es va fer una crida a la ciutadania per assolir canviar la definició pejorativa que fa la RAE de "vellesa", la qual volem redefinir per impulsar aquest canvi social sobre la percepció d'aquesta etapa de la vida.\nConsiderem que aquesta definició no transmet el que és la vellesa, que conté només factors negatius, denigrants i discriminatoris.\nDes de la fundació continuem lluitant per la visibilització de les persones grans, organitzant actes, activant campanyes i posant-los en primera plana. És per això que impulsem aquesta campanya de signatures per demanar un canvi de la definició de "vellesa" que fa la RAE (Real Academia Española de la Lengua). Ajuda'ns a fomentar el canvi, començant per la percepció sobre la vellesa.\ndiumenge, 24 abril 2022\nSant Jordi en Companyia torna al carrer!\nDesprés de dos anys sense poder-la celebrar al carrer, aquest any hem tornat a recuperar l'essència…\ndijous, 14 abril 2022\nTOP 10 Llibres sobre Vellesa\nPreparant-nos de cara a Sant Jordi, avui us volem compartir un TOP 10 de llibres que tracten sobre…\ndijous, 31 març 2022\nCarta a la RAE: canviem la definició de VEJEZ!\nEl passat 10 de març vam presentar-nos a la seu de la RAE Real Academia Española, a Madrid, per…


Apunts de Viatge: ALASKA i YUKON al FOMENT MARTINENC\nAquest proper dissabte al Foment Martinenc de Barcelona inaugurem el nou curs dels Cafè Tertúlia i ho fem anant de viatge a Alaska i el Yukon, seguint els passos dels cercadors d'or que es van deixar endur per la Febre del Klondike de finals del segle XIX.\nFarem un recorregut al llarg del Chilkoot Trail, el camí històric que s’endinsava des d’Alaska cap a les terres del Yukon per a arribar fins a Dawson City, a les mines d’or del Klondike de Canadà. És un viatge ple d’història seguint els passos dels cercadors d’or que es van veure enduts per la Febre de l’Or del Klondike de finals del segls XIX i que van immortalitzar Charles Chaplin amb “La Quimera de l’Or” o Jack London amb “Ullal Blanc”.\nLa xerrada anirà acompanyada de fotografies de l'autor i fotografies històriques de l'època de la Febre de l'Or, comparant l'estat actual i passat dels paisatges i pobles.\nLa ruta segueix l'itinerari descrit al llibre TERRES DEL NORD, escrit per l'autor.\nTítol de la xerrada: ALASKA i YUKON, el Camí de l'Or\nLloc: Foment Martinenc, c/Provença 591-593 Barcelona


Un bloc denuncia l'estat de deixadesa de Tarragona i insta a una millora de la imatge de la ciutat\nN. ALBISUA. Tarragona\nLa Tarragona Patrimoni de la Pau, la turística, la de primera divisió, la candidata a Capital Europea l'any 2016, també té altres imatges que potser passen desapercebudes. Dos tarragonins han decidit aportar el seu gra de sorra per millorar la ciutat, i ho han fet amb la publicació d'un bloc, un diari virtual de denúncia dels petits detalls que degraden la imatge d'una ciutat que es proposa passar a la història, no només pel seu passat imperial, sinó també per un futur esplendorós. El bloc, que només té tres setmanes de vida, ja ha rebut més de 8.200 visites, i són molts els col·laboradors anònim que també hi aporten informació i fotografies.\n+ Mal estat d'un símbol. Foto: PERE TARTER\n+ Art aeri. Foto: PERE TARTER\n+ Escapçat i pintat. Foto: PERE TARTER\n+ Un parc «paranormal». Foto: C. LL.\n+ Pilons reaprofitats. Foto: PERE TARTER\n+ Erosió. Foto: PERE TARTER\nCèsar Llamborda i Pere Tarter prefereixen mantenir-se en l'anonimat per no restar protagonisme al contingut del seu bloc, que ja s'ha fet relativament famós tot i haver nascut fa poc més de tres setmanes i no haver-ne fet publicitat enlloc. Per això el signen amb aquests pseudònims. Ja l'han visitat més de 8.200 internautes, potser atrets pel títol del diari virtual, Tarragona 2016. Tot i que pugui portar a confusió, aquest nom no es refereix directament a la candidatura de Tarragona per ser Capital Europea de la Cultura el 2016, tot i que sí que hi té relació. En el perfil del bloc, en Cèsar i en Pere expliquen que amb aquesta web pretenen posar «un granet de sorra per Tarragona 2016», ja que es fixen «en els petits detalls» que veuen quan van pel carrer i els fan «arronsar el nas» i que, per tant, caldria millorar.\nAixí, a través de la fotodenúncia i dels comentaris irònics, aquests dos tarragonins volen posar de manifest l'altra cara de Tarragona, que pot ser també la de qualsevol ciutat i de la qual tant l'administració local com els mateixos ciutadans són responsables. La primera, per permetre la situació, i els segons, per no evitar-ho. Papereres trencades, mobiliari urbà obsolet i fet malbé, incivisme i vandalisme, tot hi cap, en aquest bloc; fins i tot projectes com el polèmic aparcament de Jaume I i la necròpolis romana, han passat per la ploma irònica dels dos internautes.\nAixí, la repercussió que aquest projecte tan curiós ha anat tenint en alguns mitjans de comunicació ha permès que el nombre de visites s'hi hagi multiplicat exponencialment en els últims dies, i que, fins i tot, els mateixos lectors (no exclusivament tarragonins) hagin començat a enviar-hi fotografies i denúncies particulars; un impacte que deixa petja en forma de comentaris en els articles, cada cop més habituals.\nEls desperfectes en el mural de la plaça dels Sedassos, i concretament, en el cavall de la imatge, és una de les denúncies amb més comentaris de lectors, com també el mal estat de llambordes. Reclamen una reacció del consistori. Mentre que la majoria de ciutats aposten pel soterrament de tots els serveis, a Tarragona encara queden restes d'«arqueologia aèria», com ara aquest maremàgnum de cables elèctrics en un carrer qualsevol. El vandalisme i l'incivisme també tenen un apartat important en el bloc. Un dels millors exemples és el d'aquesta escultura situada al Camp de Mart, sense el cap de l'infant i amb una pintada grollera. Els fenòmens que tenen lloc al Parc de la Ciutat, amb estructures com la de la imatge, que sembla que levitin, ha dut a pensar en l'existència d'una influència paranormal de la necròpolis romana, que també afecta les papereres de la zona. Tot un capítol a part mereixen els pilons de la ciutat. Alguns, tot i estar en molt males condicions, es reaprofiten, com el que apareix a la imatge. D'altres es poden trobar en llocs inimaginables, i molts, a punt de caure. Una de les imatges més espectaculars del que se'n podria dir deixadesa amb majúscules és l'estat de l'estructura de formigó situada al passeig de Sant Antoni. Els factors climatològics han erosionat les bigues.\n>Un bloc denuncia la deixadesa de Tarragona


Un jutjat de Reus veu un possible delicte d'injúries per part d'Abascal i Espinosa contra els migrants\nEls líders de VOX passen ser investigats en la causa que ha portat l'advocat Hilal Tarkou als jutjats\nActualitzada 03/02/2020 a les 12:56\nEl magistrat Diego Álvarez de Juan del Jutjat d'Instrucció número 3 de Reus ha decidit elevar la causa contra els líders de VOX, Santiago Abascal i Iván Espinosa, ja que veu una «possible existència d'una infracció penal».\nL’advocat reusenc Hilal Tarkou, a través de l’Associació de Ciutadans per la Convivència i el Desenvolupament Watani, va presentar el passar mes de novembre una denúncia contra el partit polític Vox per un suposat delicte d’incitació a l’odi i a la violència per unes declaracions públiques en al·lusió al col·lectiu immigrant.\nAra el magistrat del Álvarez de Juan ha decidit iniciar diligències prèvies contra els dirigents de l'ultradreta i Espinosa i Abascal passen a ser investigats enlloc d'imputats. A més a més, veu incoacció «per delicte d'injúries sense perjudici de les noves qualificacions durant el transcurs de la instrucció», ha afirmat Tarkou.\nLa denúncia feia referència a unes declaracions que va fer Iván Espinosa en una entrevista emesa per Antena 3 al seu programa Espejo Público assegurant que «un estranger és tres cops més propens a violar que un espanyol». I afegia les que va fer Santiago Abascal, al debat emès per la 1 de TVE, on va dir que «des de la Manada de San Fermín hi ha hagut més de 100 manades i el 70% dels que estan imputats són estrangers».\nPer aquestes declaracions, l'advocat reusenc va decidir portar el cas als jutjats per ser «altament perilloses i alarmistes» i perqueè considera que «encaixen plenament en l’article 510 del Codi Penal». Ara un jutge de Reus ha decidit donar un pas més per la denúncia de Tarkou.\nComenta el contingut : Un jutjat de Reus veu un possible delicte d'injúries per part d'Abascal i Espinosa contra els migrants


Durant segles, el riu ha estat via de transport fluvial de fusta fins a Lleida o Tortosa. Els raiers foren presents fins a primers del segle XX, quan els embassaments i el transport rodat van extingir l’activitat. El Museu dels Raiers del Pont de Claverol commemora l’ofici organitzant la baixada de rais anual declarada Festa Tradicional d'Interès Nacional.\nL’aigua però, continuà sent important a inicis del segle XX per abastir d’energia la potent indústria Barcelonina. És en aquest context quan s’apostà per l’energia hidroelèctrica com un recurs barat i eficient. El Pallars Jussà esdevingué el centre de totes les mirades perquè a la Vall Fosca és on es construirà la primera gran central hidroelèctrica de Catalunya. La comarca es transformà amb les obres d’infraestructures de la central: carreteres, colònies de treballadors, primers vehicles, arribada de 4.000 treballadors, etc. Les millors condicions laborals a la central va provocar un èxode de mà d’obra agrària i desaparició de molts d’oficis tradicionals. Però la Central de Cabdella no fou l’única. Pocs després s’inicià el pantà de Sant Antoni (1913) entre la Pobla de Segur, Salàs de Pallars, Conca de Dalt, Talarn, Isona i la Conca Dellà. L’obra fou feta per l'empresa canadenca Barcelona Traction, Light and Power Company Ltd, coneguda com “la Canadenca”. Mateixa companyia que construí l’embassament de Terradets (1935) fronterer amb la Noguera, submergint part dels municipis de Llimiana, Gavet de la Conca i Castell de Mur.\nTotes aquestes transformacions poden semblar llunyanes en el temps, però encara són ben presents en l’imaginari col·lectiu. Les centrals han generat en ple segle XXI una activitat econòmica paral·lela lligada al turisme. Al Museu Hidroelèctric de Cabdella, un espai singular que forma part del MNacTec és un bon lloc per descobrir tot aquest patrimoni hidroelèctric i les transformacions que se n’ha derivat. Els embassaments han permès crear espais naturals d’un gran interès on s’hi pot observar moltes espècies d’animals (aus, mamífers o rèptils). També activitats esportives que s’han convertit en tot un reclam, on empreses locals i foranies ofereixen un ventall ampli d’activitats.


L’equip absolut masculí de waterpolo del CN Rubí, campió del torneig de Porto\nL’equip absolut masculí de waterpolo del CN Rubí s'ha proclamat campió del torneig de Porto. FOTO: Cedida\nCap de setmana amb força activitat en totes les seccions esportives del club\nper Redacció Rubí. 22 de setembre de 2021 11:41\nL'equip absolut masculí de waterpolo del CN Rubí continua preparant la nova temporada, que arrencarà el pròxim 2 d'octubre a nivell nacional, i s’ha desplaçat aquest cap de setmana a Porto (Portugal), on ha disputat el III Internacional Tournament Porto City.\nL’equip dirigit per Tiago Ruiz s’ha proclamat campió del torneig, després d’imposar-se a tots els rivals internacionals: el Club Nautique Livry-Gargan, SSCM Paredes i el Club Fluvial Portuense.\n15 esportistes i també socis del club van realitzar la tradicional Travessia de l'Estany de Banyoles. FOTO: Cedida\nTambé diumenge, un total de 15 esportistes de les diferents seccions i també socis del club, van realitzar la tradicional Travessia de l'Estany de Banyoles. Tots ells van completar i finalitzar els 2.115 metres de la travessia llarga, mentre que els més petits van finalitzar els 1.000 metres.\nTriatló a Tossa de Mar. FOTO: Cedida\nBon paper de la secció de triatló\nPer la seva part, la secció de triatló del club va competir en dues proves. Fede Haba ho va fer a l’Infinitri Olympic Triathlon d’Almassora (Castelló), on va assolir una fantàstica 4a posició en la seva categoria, després de completar 1.900m nedant, 86 km en bicicleta i 21 km de cursa a peu.\nI al Tritour de Tossa de Mar, van competir en la modalitat Sprint l’Andrea Garcia (139G/27F/20cat), el Gerardo Blanco (145G/116M/11cat.) i el Toni Matías (169g/135M/66Cat). Tots tres van completar la prova i des del club els hi donen l’enhorabona.


Els precedents amb el Bayer Leverkusen, la Roma i el BATE Borisov - FC Barcelona\nFC Barcelona 5,627,248\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesEls precedents amb el Bayer Leverkusen, la Roma i el BATE Borisov\nEls precedents amb el Bayer Leverkusen, la Roma i el BATE Borisov\nEls tres equips, rivals a la fase de grups de la Lliga de Campions, ja s'han vist les cares amb el Barça a la màxima competició europea en d’altres edicions\nEl sorteig de la UEFA Champions League va decidir que el Barça, enquadrat al Grup E, competís contra el Bayer Leverkusen, la Roma i el BATE Borisov a la fase de grups. L’equip blaugrana ja sap el que significa veure’s les cares amb tots equips a aquestes alçades de la competició, amb un bagatge força variat. A continuació, repassem els precedents internacionals contra tots tres rivals:\nEl FC Barcelona ha jugat sis partits de Champions i dos duels de UEFA contra l’equip alemany. El bagatge és força positiu, amb cinc victòries, dues derrotes i un empat. Malgrat tot, una d’aquestes dues derrotes i l’empat es van produir la temporada 1987/88, als quarts de final de la UEFA. Els blaugranes van empatar al Müngersdorfer Stadion (0-0), a Colònia, mentre que, a la tornada, un gol de Tita va eliminar el Barça (0-1). Posteriorment, el Bayer Leverkusen es proclamaria campió de la competició contra l’Espanyol.\nDurant el curs 2001/02, Barça i Bayer es van tornar a trobar, aquest cop a la fase de grups de la Lliga de Campions, en què Luis Enrique va marcar en tots dos enfrontaments. En el duel del BayArena, els blaugrana van caure derrotats (2-1), però al Camp Nou van poder vèncer i van iniciar, d’aquesta manera, un seguit de victòries consecutives contra l’equip alemany.\nAixí, una temporada més tard, però aquest cop a la segona fase de grups, el Barça va sumar els sis punts, amb un 1-2 a Leverkusen i amb un 2-0 al Camp Nou. La temporada 2011/12, el Barça va tornar a guanyar tots dos partits contra els alemanys, aquest cop en els vuitens de final. Així doncs, l'equip va aconseguir un 1-3 al BayArena, a l'anada, i un 7-1 al Camp Nou, a la tornada.\nANY RESULTAT ESTADI COMPETICIÓ FASE\n1988 0-0 Müngersdorfer Stadion. Colònia UEFA Quarts\n1988 0-1 Camp Nou. Barcelona UEFA Quarts\n2001 2-1 BayArena. Leverkusen Champions 1a Fase de Grups\n2001 2-1 Camp Nou. Barcelona Champions 1a Fase de Grups\n2002 1-2 BayArena. Leverkusen Champions 2a Fase de Grups\nChampions 2a Fase de Grups\n2012 1-3 BayArena. Leverkusen Champions Vuitens\n2012 7-1 Camp Nou. Barcelona Champions Vuitens\nEn l'últim partit que el FC Barcelona va jugar contra el Bayer Leverkusen, Leo Messi va ser l'autèntic protagonista del partit de tornada de l’eliminatòria de vuitens de final, amb aquest espectacular repòquer de gols al Camp Nou:\nEn competició europea, i malgrat la llarga història que presenta la Roma, el Barça només s’ha enfrontat contra els italians en una segona fase de grups. Va ser la temporada 2001/02 i els resultats no van ser gaire favorable. Així doncs, l’equip blaugrana va sumar un punt al Camp Nou (1-1), però va perdre a l’Estadi Olímpic de Roma (3-0). En aquells dos partits, Luis Enrique i Totti, l’etern capità de la Roma, van ser titulars. Tot i aquests duels, el FC Barcelona es va classificar com a primer de grup, mentre que la Roma va quedar eliminada de la Champions.\nMolts anys abans, tots dos equips s’havien trobat a la Petita Copa del Món, una competició mundial de clubs que es disputava a Caracas durant els anys 50. L’any 1953, el Barça de Kubala va vèncer la Roma en la tercera jornada del torneig (1-0), però va caure en la cinquena (4-2).\nOlímpic Universitari. Caracas\nPetita Copa del Món Jornada 3\nPetita Copa del Món Jornada 5\n2002 3-0 Estadi Olímpic. Roma Champions 2a Fase de Grups\nSi amb la Roma els precedents són curts, amb l’equip bielorús encara són menors. Això sí, són més recents. I és el Barça i el BATE Borisov van coincidir a la fase de grups de la temporada 2011/12. Tots dos partits van acabar amb triomf blaugrana: 0-5 a Minsk i 4-0 al Camp Nou, en un partit en què van jugar fins a dotze futbolistes de La Masia.


Train to Busan - Directorfrustrat\nPosted on 11/01/2017 by Pau Garriga\nEl gènere zombi és un gènere molt explotat al cinema i on gairebé tot està inventat. En casos com aquest el més difícil és saber treballar bé amb el material i els tòpics als quals el públic està acostumat.\nTrain to Busan és una magnífica aportació al gènere que és capaç d’explotar de manera magistral l’ABC del gènere zombi i fer petites innovacions que encaixen perfectament.\nEn Seok-Woo és un pare divorciat que porta la seva filla petita a Busan per reunir-se amb la seva mare. Durant el trajecte en tren comencen a rebre notícies d’atacs violents arreu de Corea. Ben aviat descobriran que aquesta estranya infecció també ha afectat algun dels passatgers del tren.\nAllà on s’estrena, Train to Busan arrasa en crítica i públic, i no és per menys. Habitualment el cinema Coreà té un estil i unes interpretacions que s’allunyen molt del cànon occidental però Train to Busan està pensada pel mercat internacional i evita al mínim els tics tòpics d’aquest cinema asiàtic.\nPerò no només això l’ha convertida en el fenomen mundial en què s’ha convertit. Train to Busan té uns personatges amb els quals empatitzes ràpidament tot i les diferències culturals, uns efectes especials més que dignes i, sobretot, un ritme i una tensió que apareix des del minut 1 fins que s’acaba.\nA més Train to Busan aconsegueix convertir-se en una pel·lícula apta per qualsevol públic adult. No és un producte dedicat exclusivament als fans del gènere zombi, qualsevol al que agradin les pel·lícules d’acció o, simplement les pel·lícules ben fetes es trobarà còmode amb Train to Busan. La sang i el gore que poden tirar enrere al públic majoritari gairebé no són presents a la pel·lícula i se substitueixen per una bona dosi de tensió i acció.\nLes últimes notícies parlen que ja s’està preparant un remake americà. Si teniu oportunitat no espereu que s’estreni aquesta nova versió i aneu a veure l’original.\nCine, opinió train to busan


Nadal segons mossèn Alcover (1896)\nMiquel Ferrà i Martorell | 23 desembre 2000\nMossèn Antoni Maria Alcover (Santa Cirga, Manacor, 1862-Palma, 1932) trescant pel pla de Mallorca, viatja per pobles, llogarets i masies, com diu Josep Maria Llompart, «tornava amb un tresor de valor incalculable: la rondalla popular, el compendi de llegendes universals que, pastades lentament a través dels segles, el poble mallorquí havia adaptat al seu horitzó, a la seva pròpia sensibilitat».\nPerò la cosa no es limitava a recollir la literatura oral popular sinó que, al mateix temps, el dinàmic investigador, s'embutxacava locucions a punt de perdre's, tradicions que només eren vives a llocs amagats, eines rudimentàries i tasques camperoles, cançons antigues i pageses, jocs i artesanies... i costums, costums de festa heretades dels avis. D'això n'és fruit una monografia ben interessant, no publicada en llibre fins el 1957: Ses matances i ses festes de Nadal.\nAmb la seva riquíssima prosa, treta de la sava del país, Alcover ens explica, per exemple, que «Ell ja tenim es dissabte de Nadal damunt. Quin truiejar, quin desteixinar-se sa gent gran i sa menuda per tot arreu, per dins la vila i per fora vila, amb so dispondre la cosa per aquestes festes! A Son Fontinyol, vos assegur que és un gust, ara que ja comença a fer fosqueta, veure sa madona que se'n va d'un rebost a s'altre, allà dalt, a sa seua cambra, posant olles de saïm, coques de torró, magranes dolces i aubars i bessons d'ametla a punt per demà dematí rompre es foc... d'es berenar i demés tu-àutem. Vos assegur que no li passa res per alt, an aquella doneta, que no té aturai mai perque tot vaja enderc i no hi falt cap gra a sa dobla...».\nI així mateix, mentre uns preparen les menjades tradicionals, els infants es dediquen a compondre el «Betlem», que com diu el narrador, van fora corda i hi pengen les taronges i les neules i hi encenen el gresol. Aquests betlems que tenen una olor característica que perfuma les cases, al llarg de totes les festes. És l'olor del bosc, de les branquetes de mata, de pi i de murta. I especialment, la molsa i entre les castes de molsa, «la barba, un herbei menut i espès que surt d'hivern dins les garrigues, un herbei tan espès que el rellum seu tot seté i en poden arrabassar talabans o coques de més d'un pam quadrat, i això serveix per vestir els betlems, imitant turons i comellars...».\nLes figures de terra-cuita, amb vestuari mallorquí, hi posen el segell inconfusible. També les cases i muntanyes de suro. No oblidem, però, el tió de Nadal, dins la llar, que crema a les totes i posa escalfor a tot l'habitatge...», espetega una cosa de no dir, amb una flamarada com una cabeiera o com una bandera que la pren es vent, que es belluga, se caragola i s'escabeia tota xalesta, atxerevida i avalotada...».


El Parlament de les Illes Balears ha aprovat una declaració institucional que es fa ressò del moviment social impulsat per la Plataforma Illes amb Claror, que reclama no fer el canvi d’hora previst per a finals d’octubre.\nEl Parlament de les Illes Balears es fa ressò del moviment social impulsat per la Plataforma Illes amb Claror, que reclama no fer el canvi d’hora previst per a finals d’octubre, ja que la situació geogràfica de les nostres illes és la més oriental de l’Estat Espanyol i, per tant, de les més afectades per aquest canvi Illes amb Claror ha posat en marxa una campanya amb la qual pretenen adaptar el cicle vital i diari de la societat balear a les hores de sol. Per tant, la proposta no té a veure amb un tema identitari o de diferenciació cultural, sinó per evitar el malbaratament energètic i aprofundir en la racionalització d'horaris.\nLa decisió de pertànyer a un fus horari determinat, com el Greenwich, respon a decisions polítiques de caire industrial totalment obsoletes a dia d'avui. La societat moderna, en constant canvi i evolució, necessita que les hores de sol s'adaptin al seu temps lleure.\nLes Illes Balears són les primeres que veuen la sortida del Sol, però també les primeres que veuen com es pon. La diferència que pot arribar a haver-hi entre la comunitat gallega, que és la darrera que veu desaparèixer el sol, i la balear és de 50 minuts.\nEs tracta de tenir un horari lògic, racional i natural per treure el màxim benefici a un recurs tant apreciat com és el sol.\nEl beneficis que aportaria no canviar l'hora a l'hivern i mantenir l'horari d'estiu, òbviament a part de gaudir de més claror quan s'acaben les obligacions diàries (feina, universitat, escola...) són molt elevats, en diferents àmbits, com poden ser el sanitari, econòmic, social i familiar.\nLa llum solar és clau per la nostra salut i el nostre estat d’ànim. Com és sabut, a l'hivern es redueixen les hores de llum de manera natural, si a més li afegim el canvi d'horari “polític”, produeix una disminució encara més accentuada d'aquestes hores de sol ja minvades. Això repercuteix de manera negativa sobre la salut de les persones (depressió, insomni i moltes d’altres alteracions). En tenir més claror solar durant el temps lliure promou que es duguin a terme més activitats a l’aire lliure, amb el consegüent augment de la pràctica d’esports a l’aire lliure, disminució de les hores de consum televisiu…\nTambé tindria repercussions econòmiques importants, com és la reducció del consum d’electricitat; augment de les vendes del petit i mitjà comerç (que no es faci fosc tant d'hora a l'hivern incentivaria a la gent a sortir de casa i consumir al petit i mitjà comerç); desestacionalització turística i, per tant, disminució de l’atur degut a l’ocupació turística durant tot l’any.\nI no ens podem oblidar que es facilitaria la conciliació familiar i laboral, fomentant la igualtat i la coresponsabilitat. Cal recordar que Espanya està a la cua d’Europa pel que fa a la conciliació.\nEn poques paraules, estaríem millorant la qualitat de vida de la societat balear.\nPer tant, aquest Parlament es posiciona a favor de la petició social impulsada per la Plataforma Illes amb Claror de mantenir l’horari d’estiu, i demana al Govern espanyol que tengui en compte les particularitats geogràfiques de la nostra comunitat alhora de definir un horari més racional i conciliador. Així mateix, demanam que impulsi una nova cultura del temps a les organitzacions a favor de models més eficients i productius.


Ja comptem amb més de 9 anys d'experiència en l'ús de les TIC, en el marc del projecte Òmnia de la Generalitat de Catalunya, a la ciutat de Tàrrega.\nDurant aquest temps, les hem acostant als ciutadans i ciutadanes i a molts veïns de la seva comarca, com un instrument que ha facilitat la e-inclusió social i fomenta la comunicació, relació i participació, de molts col·lectius i en definitiva, persones.\nEscoltant els nostres usuaris i usuàries, i fent xarxa amb la resta de la comunitat Òmnia, ens hem fet grans, i plegats hem après moltes coses. Tot això, ens ha fet entendre que calia adaptar i replantejar la nostra acció, incorporant nous serveis i recursos, per poder cobrir les noves necessitats d'una societat, la nostra, cada cop més relacionada amb la informació i la comunicació, i en definitiva amb la tecnologia.\nPer tot això, l'Ajuntament de Tàrrega ha fet un nou esforç per capacitar la ciutat amb un nou espai per acostar aquestes tecnologies, tot atenent les necessitats, cada cop més plurals i especifiques, dels seus ciutadans i ciutadanes, creant el servei gòTIC Àjuntament de Tàrrega, ubicat al segon pis de l'edifici del Centre d'Entitats de la ciutat.