Fiestas populares | Com la dona s’incorpora al ball dels Tornejants d’Algemesí - El Salto - País Valencià\nLa primera dona tornejant dansa entre aplaudiments després d’un llarg procés d’entrebancs i debats. El fet va ocórrer la passada nit del 7 de setembre de 2019 durant la Festa de la Mare de Déu de la Salut d’Algemesí, Patrimoni Immaterial de la Humanitat des del 28 de novembre de 2011 per la UNESCO. Els tornejants havien recorregut al Patronat de la festa un any abans per tal de trobar una solució definitiva\nPrimera dona que balla de manera oficial com a tornejant en la Festa de la Mare de Déu de la Salut d’Algemesí. Enric de Gràcia\nLa incorporació de la dona a la Dansa dels Tornejants d’Algemesí ja és una realitat. El ball del torneig fa història al permetre a una dona incorporar-se de manera oficial, i amb normalitat, durant aquesta edició de la Festa de la Mare de Déu de la Salut.\nLa notícia cau, doncs, en l’adjectiu oficial, perquè altres dones havien fet la dansa abans, però sense aquest adjectiu. Recordem que és un ball de vora 200 anys d’història, i molts viatges, gent del carrer —de vegades dones— participa i fa el ball del torneig, però sense la vestimenta reglamentària i tan sols en algun moment puntual del recorregut.\nTambé hi ha hagut dones als assajos dels Tornejants que no han pogut participar-hi amb aquest caràcter d’oficialitat fins a la darrera nit del 7 de setembre. Mai, fins ara, una dona havia format part del grup de dansaires seleccionats per desenvolupar el ball del torneig durant la Festa de la Mare de Déu de la Salut.\nAquest canvi ha sigut possible després d’un llarg camí, que ha tingut certs entrebancs. Després d’alguns anys de converses, debats i assemblees, una part dels tornejants pren una decisió: incorporar dones al ball. Ara fa un any, durant les jornades Una visió de gènere de la nostra festa —que van succeir el 6 de setembre de 2018, al Museu de la Festa d’Algemesí—, diverses persones vinculades al Ball dels Tornejants van avançar que estaven preparant un comunicat per resoldre la situació de la incorporació de la dona al seu ball.\nLa realitat dels Tornejants era prou complexa. Per una banda, hi havia qui volia mantenir el ball de la manera més propera als seus orígens i, per l’altra, qui volia que totes les persones que assajaven i formaven part del ball hi pogueren participar amb normalitat. Però com aquest col·lectiu fester no va arribar a un acord, van formular una possible solució al voltant de la figura del Patronat de la Festa, que en el cas d’Algemesí és l'òrgan encarregat del “correcte” funcionament de la Festa de la Mare de Déu de la Salut.\nBall dels tornejants durant la Festa de la Mare de Déu de la Salut d’Algemesí, en 2019. Enric de Gràcia\ncarta dels tornejants al patronat\nLa carta que va rebre el Patronat començava amb lloances cap a les particularitats d’aquesta dansa bicentenària, però apressadament assenyalava el problema: el torneig és un ball d’homes. En la carta ho argumenten de la manera següent: “Els Tornejants són els cavallers de la Mare de Déu i, en tant que cavallers, homes”. No obstant, seguidament, reconeixen: “A ningú se li pot negar l’opció de formar part dels Tornejants i eixir a ballar en la processó sols pel fet de ser una dona”.\nCom que els Tornejants van veure impossible el consens, l’escrit finalitzava apel·lant a la necessitat de la intervenció amb el resultat d’una resolució definitiva presa pel Patronat. “El ball no és nostre i tant els dansants com el mestre estem de pas”, admeten en la carta, i deleguen al Patronat prendre una decisió al respecte, també perquè accepten que aquesta “no afectarà tan sols el Ball dels Tornejants, sinó que anirà més enllà, afectant el conjunt de la festa”.\nAmb tot, que aquesta carta aplegara al Patronat la mateixa setmana de la Festa de la Mare de Déu de la Salut —2019— va fer que ningú s’esperara una resposta ràpida, ja que el que es demanava era, a banda d’una decisió, “un debat”. Així i tot els Tornejants afegeixen un cop de realitat perquè les institucions s’impliquen en la resolució el més prompte possible i aquesta qüestió no s’allargue indefinidament en el temps: “Actualment, després d’alguns anys assajant i d'altres exercint de botarga, hi ha una xica que, segons el sistema d'accés al ball [...], té l’edat necessària per eixir a ballar”. En resum, volien una resposta abans de l’edició de la festa d’enguany.\nDebut de la primera dona que participa oficialment com a tornejant en la Festa de la Mare de Déu de la Salut d’Algemesí, en 2019. Enric de Gràcia\nDurant l’inici de l’estiu, el Patronat es va pronunciar. Ens ho confirma Juanfran Felici, ex-mestre dels Tornejants: “Les dones podran participar en les mateixes condicions que els hòmens, perquè això no afectarà la festa”. Segons conta l’ex-mestre, l’accés al ball depenia d’un sistema que tenia molt en compte la veterania i això dificultava la regeneració i la diversitat de participació de la gent que feia aquesta dansa. A més, Felici ens comenta que “a açò se li va sumar el fet que gent del mateix grup de tornejants es pronunciara a favor de posar obstacles a les dones que volien participar en el ball —que en l’actualitat són diverses— malgrat la resolució del Patronat”. Aquest fet fou el definitiu per al renunciament de Felici com a mestre.\nLa dimissió del mestre de tornejants al poc de la resposta del Patronat i les entrevistes que li van fer on explicava els motius van suposar un punt de pressió per resoldre definitivament la qüestió de la integració de la dona, ara entre els mateixos membres del grup; però també amb la mediació de les institucions.\nEl darrer 3 de setembre, els Tornejants d’Algemesí comunicaven la decisió presa, de manera oficial i junt amb l’Ajuntament d’Algemesí i el Patronat de la Festa, i anunciaven com aquest 7 de setembre la primera dona, Lola Lozano, complint els “mecanismes de funcionament habituals del ball i d’acord amb el seu Reglament de Règim Intern”, formaria part en el grup de dansaires. En el mateix comunicat també es fa menció a la UNESCO, ja que aquesta té les seues pròpies “exigències en matèria d’igualtat de gènere”. Tanmateix, el cas dels Tornejants no és un cas estrambòtic, ja que hi ha moltes altres festes de l’Estat que, siga per motius de tradició, històrics o religiosos, no compten amb alguna part de la població.\nUn altre exemple és la Festa de Moros i Cristians d’Alcoi. Com ho explicava Hermínia Blanquer per a aquest mateix diari, hi ha persones que porten des de finals dels anys 90 posant obstacles perquè les dones participen amb el “ple dret”. Això vol dir que hi ha persones que porten dues dècades pagant una quota com la dels hòmens i pel fet de ser dones estan limitades a participar amb un paper secundari en la festa alcoiana. No obstant, la incorporació de dones a balls o altres esdeveniments festius “d’hòmens” es comença a veure cada vegada amb més normalitat.\nEn el cas de la Festa d’Algemesí, sembla que “no ser un home” no serà mai més un obstacle per poder participar en una dansa, com es va poder comprovar la nit del 7 al 8 de setembre de 2019. David Pous, historiador i especialista en patrimoni, ens ho explica així: “Ha sigut un procés llarg, per les resistències que hi ha hagut, però jo espere que la qüestió de gènere siga un debat totalment superat, i no un fet puntual, perquè açò es convertisca en una dinàmica per a tota la festa d’Algemesí”. Però matisa que encara queda molt per tal de millorar la festa: “Cal portar el debat a altres punts també importants, com ara la regeneració, la gestió del Patrimoni Immaterial, i cap a estes coses”.\n#39439 17:20 17/9/2019\npero que fotos mas horribles !!!!!!!!!! que verguenza de diario , solo por eso paso de entrar mas a este diario , hay una profesion que se llama FOTOGRAFO . : - (


El rival més veterà - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl rival més veterà\nJosé Miguel Morales, porter titular del Badalona, el proper rival de l’Andorra, segueix al futbol professional amb 43 anys i complirà el partit 650 entre Segona A i Segona BPorterito 13, com se’l coneix a les xarxes socials, admet que la temporada dels tricolors està sent “millor del que em pensaven” i apunta que “han sabut ajuntar les peces”\n17/01/2020 (11:15 CET)\nL’FC Andorra visitarà el diumenge el camp del Badalona, en una nova jornada de lliga a Segona B. Es tracta d’un partit complicat, davant un equip en progressió després d’un inici complicat de campionat i que ja ha donat dues campanades a la Copa del Rei –eliminació d’un Primera com el Getafe inclosa-. Entre els homes a tenir en compte del conjunt escapulat hi ha el seu porter: José Miguel Morales. Amb 43 anys recentment complerts continua al peu del canó.\nPorterito 13, així apareix a les xarxes socials, és un cas poc habitual al futbol. A la seva edat, molts hi continuarien vinculats, sí, però des de les banquetes o els despatxos. De fet, fa uns anys, al Sant Andreu, club on va militar set temporades, li van proposar el càrrec de director esportiu. De porter, ja no el veien. Ell, en canvi, sí. Va rebutjar l’oferta i va fitxar, amb 39 anys, pel Badalona. Des de llavors “hem fet coses importants” i ell ha demostrat que “encara em quedava corda”.\nVa començar a jugar a les files del modest Torre Baró, la temporada 1996-97. D’allà va recalar al Santboià, amb el qual ja es va enfrontar a l’Andorra, llavors a Tercera Divisió. Posteriorment, ha viscut etapes molt importants a clubs com el Mataró, el Terrassa –a Segona A, vàries temporades-, el Sant Andreu i ara el conjunt escapulat. I als seus 43 anys, assegura, “segueixo tenint la il·lusió de quan vaig començar, o encara més, perquè crec que em queda poc i continuo gaudint com un nan”.\nSap que, tard o d’hora, ho haurà de deixar. “Que m’està arribant el moment ho sé fa 10 anys; un no pot ser etern”, admet. Per ara, però, n’hi pensa “Ara em trobo bé, fa anys que estic amb un dietista per estar el millor possible. Em trobo bé. Gaudeixo amb el que faig”, explica, tot deixant clar que seguirà “fins que em deixin, mentre es confiï en mi”. Apunta que “un porter ha d’estar sempre entre el 6 i el 8, ni excel·lent ni horrible, ser regular; crec que encara dono el nivell”.\nLa temporada amb el Badalona no està sent senzilla. El mal inici de lliga va provocar el relleu a la banqueta i la tornada de Manolo González, amb qui els resultats han millorat, tot i que l’equip segueix a la zona calenta. Fins i tot, s’han permès el luxe de superar dues rondes de Copa del Rei eliminant un Segona A, l’Oviedo, i un Primera, el Getafe. “Al començament no vam estar a l’altura ni vam tenir la sort que a vegades necessites”, explica Morales, que ho atribueix al fet que “ens falta va un punt de confiança”. Ara, però, amb el nou tècnic “ens ha donat el ser una mica més competitius”.\nSobre l’Andorra, Morales apunta que “tots pensàvem que farien una despesa important” però “tenia el dubte de si en fer l’equip tan ràpidament podrien tenir problemes d’acoblament”. En canvi, afirma que “pensava que farien un bon any però que els costaria més”. Així, remarca que “estan fent una temporada molt gran, estan a dalt per mèrits propis i perquè han sabut ajuntar les peces”. Valora també el fet que “tenen una idea de joc Barça i la confiança per arriscar en una categoria on és difícil com la Segona B”.\nEl diumenge, si així ho estima convenient Manolo González, Morales jugarà el seu partit número 549 a la categoria. El 650 entre Segona B i Segona A. Als 43 anys, encara espera sumar-ne molts més.


La marxa nòrdica o nordic walking és una activitat física basada en l’ús d’uns bastons concrets que s’afegeixen a la manera natural de caminar. És una activitat segura i eficaç perquè treballa el cos de forma equilibrada i simètrica, millorant el benestar físic i emocional de qui la practica.\nEls bastons que s’utilitzen faciliten l’impuls del cos endavant, tanmateix faciliten la integració de tronc i braços a la part inferior del cos. Aquesta integració es produeix respectant l’alineació correcta del cos al caminar.\nÉs molt important la realització d’una tècnica correcta per a obtenir els beneficis que se’n deriven de la seva pràctica. Per aquesta raó es recomanable aprendre la tècnica de la mà d’un professional especialitzat en aquesta disciplina.\nPodem practicar-la a qualsevol edat, des de la infantesa fins a la tercera edat ja que és adaptable a les característiques individuals de cada persona. La pràctica també s’adapta als objectius personals, es pot practicar per a fer salut (promovent hàbits de vida saludables o com a suport en el tractament de diferents patologies), com a mètode de fitness (per millorar la condició física) o per millorar el rendiment esportiu.\nSón múltiples els beneficis que s’obtenen amb una pràctica regular i ben realitzada:\n√ Incrementa la capacitat cardiopulmonar.\n√ Augmenta el consum de calories fins a un 45% respecte a caminar sense bastons.\n√ Allibera tensió de coll i espatlles.\n√ Afavoreix la prevenció del dolor d’esquena, osteoporosi, malalties del cor o l’asma.\n√ Millora els símptomes de pacients amb fibromiàlgia, dolor lumbar, càncer, diabetis, artritis, cardiopaties, Parkinson i malalties respiratòries entre d’altres.\n√ Està indicada per prevenir i/o controlar el limfedema derivat del càncer de mama.\n√ Pot contribuir a reforçar el sistema immunitari.\n√ Millora l’estat psicosocial de pacients amb depressió o estrès.\n√ Millora la capacitat funcional i la qualitat de vida.\n√ Millora la mobilitat de les articulacions.\n√ Ajuda en la reeducació postural.\n√ Genera sensació de benestar.\nPer a obtenir més informació sobre la marxa nòrdica pots consultar els estudis científics realitzats fins ara. Els trobaràs en el següent enllaç: INVESTIGACIÓ CIENTÍFICA RELATIVA AL NORDIC WALKING.\nA elCampObase amb Natàlia de Risum, per a ensenyar la tècnica, utilitzem el mètode de les 10 passes de la INWA (Federació Internacional de Nordic Walking).\nAquesta tècnica, que garanteix una bona alineació articular, es basa en una postura correcta, en un patró de marxa correcte i l’ús correcte dels bastons.\n“Se sap més del camí per haver-hi viatjat que per totes les conjectures i descripcions del món”.


Pas de sa Pintella Archivos - Esquirols de Consell\nImpactos: 1272 de Gener 2016. Primer dissabte de l’any i sorpresa… me toca a jo fer la crònica. Cosa que me pareix molt just que les feines es reparteixin. Un dels requisits de l’excursió d’avui era casc i arnés. Whatsapps de confirmació i aprofitant que sempre hi ha bons amics que te’ls poden deixar. L’excursió elegida eren els 7 passos de Deia. Un total d’onze cabretes que començaven a enfilar-se per la muntanya per descobrir-los. I ja que tenc una llista dels noms… aquests són: Pas de sa Pintella, Pas d’es Racó, Canal d’es Racó, Pas des Falcó, Pas Nou, Pas de Can Boqueta, Pas d’en Fussimany i Pas d’en…


El Grec, d'un en un - Butaques i somnis\nEl Grec, d'un en un\nElisa Díez 15:42 Festival Grec, Grec2014, Noticias\nFont: Jordi Bordes (elpuntavui.cat)\nWonderland fa un clam a la manera d'actuar en massa de la societat. Ahir, l'amfiteatre Grec arrencava amb una coreografia contrastada de la companyia Gallim Dance. L'opinió va ser d'aprovació. Fa uns anys, inaugurar amb dansa era considerat arriscat. Avui (tot i que la programació d'aquesta disciplina a la majoria dels teatres de la cartellera segueixi sent residual) ja no estranya a ningú. Mirant el mig got buit, sembla que, pas a pas, l'educació cultural va avançant. El Grec ho certifica.\nL'estiu a Barcelona començava sempre a l'entorn del solstici d'estiu amb la inauguració del Festival Grec. En aquesta sessió, s'hi congreguen també enguany tant autoritats polítiques (de caire municipal o nacional) com també artistes i gestors culturals d'arreu del territori. Des que Ramon Simó en va assumir la direcció, l'estiu triga una setmana a arribar. Perquè la inauguració és l'1 de juliol. No ho fa per servir menys espectacles, sinó per concentrar-los més en pocs dies. Això obliga l'espectador a triar i, paral·lelament, a fer que hi hagi més ciutadans disposats a provar alguna proposta del Grec.\nLa festa va començar amb una xiulada de la junta i comitès de l'Ajuntament de Barcelona a la porta del Grec tot reclamant amb un cartell que posava: “Trias, compleix la sentència. L'1 per cent és nostre.”\nL'espectacle de Wonderland aboca molta energia tot alternant la plasticitat amb el ritme, la dansa més subtil amb el cabaret més còmic. La virtuositat dels ballarins no aconsegueix mantenir la tensió al llarg de la coreografia.\nLa trobada a l'amfiteatre és una festa que pocs es perden. Ahir la inauguració la van presidir l'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, i el conseller de Cultura, Ferran Mascarell. També figuraven en la corona baixa de l'amfiteatre el tinent d'alcalde de Cultura i Coneixement, Jaume Ciurana, així com els membres de govern Sònia Recasens, Antoni Vives i Joaquim Forn; Joan Puigdollers, el portaveu de CiU a l'Ajuntament de Barcelona; els regidors Isabel Ribas (ICV); el regidor republicà Jordi Portabella, que s'acomiadava perquè ja ha descartat participar a les primàries d'ERC de l'11 de juliol; Gabriel Colomé (PSC); Ángeles Esteller (PP). De la Diputació, el seu president, Salvador Esteve, i el diputat de cultura, Joan Carles Garcia Cañizares. Altres autoritats i directors de festivals com Jordi Duran (Fira Tàrrega), Salvador Sunyer (Temporada Alta) i representants d'institucions culturals com Joan Carles Duarte (president del Conca), Isona Passola (presidenta de l'Acadèmia de Cinema de Catalunya), o Joan Maria Gual (Associació d'Actors i Directors Professionals de Catalunya) o Xavier Marcé (nou president d'Adetca), després del relleu que va propiciar Daniel Martínez (que manté el càrrec de president de Focus i tampoc va faltar a la tradicional cita).\nSense poder diferenciar el discurs, tot és molt manipulable. El director del festival, Ramon Simó, es referia a la presentació d'Eufòrics que “se'n pot fer un bon o un mal ús de la cultura i de la solidaritat: quan es destria el bo del mal ús s'evita ser manipulat”. Doncs, així mateix cal mirar el Grec que dilluns a la nit va obrir la Fura dels Baus amb un espectacle que parteix d'una idea ambiciosa però que no ha tingut temps per créixer. Traslladar el discurs de caos i amenaça i que situa l'espectador en un lloc vulnerable als mòbils és un bon recurs però cal enfortir la dramatúrgia, les aplicacions interactives i també garantir que un nombre amplíssim d'espectadors no es quedaran amb la frustració de tenir un aparell que és incompatible amb la versió que es demana. La Fura dels Baus celebra 35 anys mirant de fer un canvi de pell, una transmutació que demana més temps de reflexió dins del ventre matern.\nLa segona jornada del Grec preveu 10 estrenes. A més de Vells temps(el tercer Pinter de la temporada, ara dirigit per Sergi Belbel i que es programa a la Sala Beckett); l'òpera L'eclipsi (que fa metàfora del poder de la corrupció i la manipulació amb el casament en un cementiri amb peripècies pròpies d'un romanticisme encès); el musical Merda d'artista (que partiex de la trama real d'un artista wue va enllaunar la seva pròpia merda i la va enaltir a obra d'art); el thriller La partida (amb direcció de Julio Manrique que traspassa la vida derrotada dels personatges a una timba de pòquer iniciàtica) també arrenca temporada oficialment Els eufòrics a la Sala Muntaner (una comèdia que caricaturitza una Organització No Governamental convertida en una empresa per pagar sous i favors als seus socis) o el I Congrés Femení de Supervivència que produeix El Terrat i inclou Barts als escenaris del festival d'estiu. Ramon Simó dóna visibilitat als 88 infinitsd'Arnau Vilardebò, que ha fet més de 300 funcions en dos anys: en l'obra, 40 espectadors privilegiats trien algunes de les 88 històries vinculades a l'astronomia amb cúpula estel·lar projectada inclosa.\nDe les estrenes d'avui, hi ha molta expectació per la dramatúrgia d'Ivo Van Hove (director de Tragèdies romanes, una maratoniana sessió de 9 hores en què ajuntava una trilogia de lluites de Shakespeare, que va ser la sorpresa del 2013) sobre The Fointainhead (La deu), una novel·la de Ayn Rand que explora en la consciència d'un creador que es debat entrre mantenir-se fidel als seus ideals o perseguir la moda per assegurar-se l'èxit.\nEl Jamboree s'integra al Grec amb el concert deMigdalia Hechavarría & El Tosco. També és estrenaL'ombra de Pinotxo dins del MiniGrec, i s'engeguen les Converses a les Biblioteques així com les Nits d'estiual Caixafòrum.\nTags # Festival Grec # Grec2014\nPublicado por Elisa Díez en 15:42\nEtiquetas: Festival Grec, Grec2014, Noticias\nBALANCE DE LA TEMPORADA 13/14\nXavier Albertí: “Què hem de fer per destruir la ma...\nFrida Kahlo danza de nuevo\nNadia Ghulam: “L’obra parla de mi i jo estic viva,...\nESTRIPAR LA TERRA\nViaje a las entrañas de "Los Miserables"\nLos bailes del Siglo de Oro\nLa caricatura de la tragedia sigue viva 96 años de...\nEl TNC tanca l'any amb més ocupació i més activita...\nEstreno teatral de "Shakespeare in Love" bajo la p...\nLa gran farsa del capitalisme\nAfamats de musicals\nDe clásicos por Olmedo\nYasmina reza: “A veces encuentro a las mujeres muy...\nStathis Livathinos "La Ilíada es un animal salvaje...\nOchandiano monta en Almagro la gran fiesta de Mari...\nUna ‘Ilíada’ para el futuro\nLo alternativo llega al palco\nEl circ pren el cel i els carrers de la Bisbal\nMor Elaine Stritch, la llegendària actriu de Broadway\nCarta abierta al presidente del Gobierno Español s...\n“Señor presidente: rectifique ya”\nIgnacio Amestoy: "El teatro sólo ha sido silenciad...\nUna verge humana\nEl Grec estrena una obra que aborda la crisis a tr...\nJuan José Campanella: “Si ‘Casablanca’ hubiera sid...\nDivertidíssim 'Ubu Roi'\nDagoll Dagom: 40 anys en 10 moments\nEls embolics amorosos de ‘Molt soroll per res’ es ...\nEl futuro es el teatro independiente\nHelena Pimienta: "El teatro clásico tiene un patri...\nShakespeare reina en Britannia\nBlanca Portillo se mete en la piel de la Virgen\nEl festival de dansa de Deltebre amplia l'oferta i...\nAlta política y bajas pasiones en Broadway\nOcaña revive a Peribáñez\nJuan Carlos Pérez de la Fuente: “El teatro público...\nMor l'actor Gert Voss, un dels grans noms de l'esc...\nJuan Carlos Pérez de la Fuente: "Cuando alguien te...\nVICTÒRIA D'ENRIC V\nCap a noves percepcions\nJuan Carlos Pérez de la Fuente, nuevo director del...\nRoberto Oliván: “Les inscripcions s’esgoten en due...\nMisèries de sempre\nLa ausencia presente de Pina Bausch\nL'ombra del sol i de les victòries\nInvestigar, sentir y, luego, actuar\nEl Robespierre que todos llevamos dentro\nTempesta política a Avinyó\nSara Baras estrena 'Medusa' en Mérida\nDaniel Anglès dirigeix un musical sobre l'adolescè...\nLa dansa i el circ es fan forts al Grec\nGenials calaveres musicals\nAviñón, entre estrenos y huelgas\nLa danza, protagonista de la programación de la te...\nFira Tàrrega inaugurarà per primera vegada amb una...\nJosep Maria Miró: "Hemos asumido como natural inve...\nAlberola, el somriure amarg\n‘Makinavaja' estima Txékhov\nGàngster amarat de ‘whisky' busca dignitat\nIvo van Hove: “Sóc un director amoral”\nHelena Pimienta: "Cuando uno se siente agraviado, ...\nEl Festival de Teatro de Mérida arranca con 'Salomé'\nMujeres de teatro, aún falta dar el salto\nJulia Gutiérrez Caba: "Ya no estoy dispuesta a dar...\nPérez de la Fuente y Vera, candidatos a dirigir el...\nEl Versus Teatre acoge la versión cómica de 'Una n...\nEl Romea refà ponts\nMonty Python a escena: el retorno


Com personalitzar el nou menú d'inici de Windows 8 (o pantalla d'inici) - Windows 8 | Maig 2021\nCom personalitzar el nou menú d'inici de Windows 8 (o pantalla d'inici)\nEl nou menú d’inici o la pantalla d’inici a Windows 8 sens dubte serà el major canvi des del punt de vista d’un usuari mitjà. Com sempre, alguns són amorosos la nova interfície i d’altres es queixen amb la pèrdua del vell menú d’inici de Windows convencional.\nAra per als amants del vell menú d'inici de Windows, ja ho tenim et va donar una solució per obtenir el mateix a Windows 8. Per a aquells que us encanten el nou menú d'inici de Windows 8, vegem com podeu personalitzar-lo i fer-lo encara més adorable.\nNota: Aquest tutorial s'ha escrit a la vista prèvia del consumidor de Windows 8.\nÚs de la configuració nativa de Windows\nPas 1: Premeu la tecla Windows o arrossegueu i feu clic al botó del ratolí a la cantonada inferior esquerra de la pantalla per iniciar el menú d'inici. Tipus començar i feu clic a Configuració. Veureu dreceres d'una sèrie de configuracions del tauler de control de Windows.\nPas 2: Feu clic a Pantalla d’inici paràmetres (normalment el primer de la llista) per obrir la configuració PC.\nPas 3: A la configuració de personalització, podeu canviar el color de fons del menú d'inici seleccionant-ne un nou opcions de color disponibles. També podeu canviar el patró del vector de fons en el color que heu triat.\nPas 4: Tot això, sense botó Aplicar ni Aceptar. Tots els vostres canvis s’aplicaran a l’instant i així podreu tancar la finestra de configuració.\nLes opcions de personalització del menú d’inici mitjançant la configuració nativa de la finestra són molt limitades. Només podeu escollir un dels nou colors disponibles, i també són molt poques l’elecció del fons.\nSi no esteu satisfets amb l'eina integrada, podeu provar el personalitzador de la pantalla d'inici, una eina que us permet canviar l'aspecte del menú d'inici amb una gamma més gran d'opcions.\nUtilitzant el meu personalitzador de la pantalla d'inici del WCP\nPas 1: Baixeu i executeu el fitxer El meu personalitzador de la pantalla d'inici del WCP eina portàtil a l’ordinador Windows 8.\nPas 2: La interfície d’eines és explicativa i podeu canviar fàcilment el color i l’estil del menú d’inici. També podeu reduir el nombre de títols de l'aplicació al menú d'inici (quatre per defecte).\nPas 3: Un cop acabat, feu clic a Aplica la configuració novaperquè els canvis tinguin efecte. Si creeu un embolic del menú inicial provent diferents estils, podeu fer clic a Restauració per defectebotó per restablir l’aspecte predeterminat.\nDe moment, podeu utilitzar el meu personalitzador de la pantalla d'inici de WCP per obtenir una millor adherència a la personalització del menú inicial, però Windows 8 encara està en fase beta, de manera que hi ha possibilitats que el llançament final tingui una millor opció de personalització per als usuaris.\nCrec que una opció per aplicar a fotografia panoràmica com a menú d’inici, la imatge de fons serà excel·lent. L’equip de Windows 8, escolteu?\nllocs com piktochart\nllocs com b-ok\nhumidificador de boira fresca vs difusor


'Trolls', buscant la felicitat amb la música de Justin Timberlake - Teleponent\nInici Cultura Cinema ‘Trolls’, buscant la felicitat amb la música de Justin Timberlake\n‘Trolls’, buscant la felicitat amb la música de Justin Timberlake\nLa pel·lícula exposa un món únic inspirat en fibres, materials de vellut, pelatge, purpurina i colors brillants.\nHa estat un dels tràilers més seguits durant l’estiu i la tardor, i bàsicament gràcies a la banda sonora en la que s’ha incorporat l’èxit de l’estiu de Justin Timberlake, ja estrenat en plenes votacions del passat festival d’Eurovisió. Trolls és una aposta amb un punt d’irreverència sobre la cerca de la felicitat i del lluny que arriben alguns per aconseguir-la. La pel·lícula transporta als espectadors al colorit i meravellós món dels excessivament optimistes Trolls, uns personatges que estan sempre ballant i cantant, i dels còmicament pessimistes Bergens, que només són feliços quan tenen un Troll en l’estómac. Quan els Bergens envaeixen el Poblat Troll, Poppy, la Troll més feliç mai vista, i l’extremadament caut i rondinaire Branch inicien un viatge apassionant per rescatar als seus amics. Durant aquesta missió, omple d’aventures i contratemps, hauran de tractar d’aguantar-se l’u a l’altre el temps suficient per aconseguir el seu objectiu.\nTrolls utilitza la música per sostenir la narrativa de la pel·lícula; la banda sonora de la pel·lícula està produïda per Justin Timberlake, que treballa també com a productor executiu de música, i compta amb cançons del propi Justin Timberlake, Gwen Stefani, Anna Kendrick i Ariana Grande, així com diversos clàssics de l’època dels 60, 70 i 80 versionados per membres del repartiment.\nTrolls compta amb un repartiment estel·lar, que inclou a Anna Kendrick, Justin Timberlake, Christopher Mintz-Plasse, Russell Brand, Zooey Deschanel, Jeffrey Tambor, Christine Baranski, James Corden, Kunal Nayyar, Ron Funches, Icona Pop, Quvenzhané Wallis, John Cleese i Gwen Stefani.\nLa pel·lícula també exposa un món únic inspirat en fibres, materials de vellut, pelatge, purpurina i colors brillants. Els espectadors es veuran embolicats en aquest univers tàctil i atractiu, que no s’assembla a cap vist abans al cinema. Els productors ho criden una “immersió peluda”.\nI després estan també els pentinats de colors brillants, que tenen una grandària que desafia a la gravetat. Es tracta del segell d’identitat i la major glòria de tots els Trolls. Els més petits gaudiran del món únic de Trolls, replet d’inoblidables personatges, música, humor, aventures i color. I als majors els farà reflexionar sobre el tema general de la pel·lícula: la recerca de la felicitat.\nLa pel·lícula s’estrena aquest divendres dia 28 d’octubre.\nArticle anteriorAnimac estrena ‘Psiconautas: los niños olvidados’ al CaixaForum Lleida\nArticle següentLa Cambra de Lleida aposta per la millora i innovació del comerç minorista


Els consellers van al·legar indefensió davant Lamela i van rebutjar la violència - Diari de Girona\nEls consellers van al·legar indefensió davant Lamela i van rebutjar la violència\nacn/ddg 22.11.2017 | 07:33\nEl vicepresident destituït, Oriol Junqueras, i els consellers destituïts Jordi Turull, Josep Rull, Joaquim Forn, Raül Romeva i Dolors Bassa van al·legar davant la jutge de l'Audiència Nacional Carmen Lamela que no havien tingut prou temps de preparar-se la declaració per la querella de la fiscalia per rebel·lió i sedició. A més, també van rebutjar frontalment haver participat o promogut cap acció violenta o que intentés impedir l'actuació de les autoritats policials i judicials. A banda, Junqueras va reafirmar la legalitat de tots els diners gastats procedents del Pressupost de la Generalitat, mentre que Forn va negar haver donat als Mossos cap ordre per desobeir els manaments judicials.\nEn les gravacions sonores de les declaracions judicials del passat 2 de novembre, fetes públiques ahir pel diari Ara, els exmembres del Govern van assegurar, sempre només en resposta als seus advocats i en uns 3 minuts de mitjana, que la seva vida i trajectòria política es basava en la defensa dels seus postulats ideològics des d'un punt de vista totalment pacífic.\nJunqueras va dir que com a catòlic i per convenciment personal qualsevol violència li semblava fora de lloc. «No he participat ni promogut cap acte violent, en tota la meva vida. Tota l'acció política es pot defensar tot, però mai he defensat la violència. Aquests mesos ha parlat de democràcia, urnes, però sempre pacificisme, civisme, sinó, no hi seria».\nRomeva va explicar que la posició del Govern contra la violència era unànime, i que cap conseller individualment o terceres persones en contacte amb el Govern van promoure accions violentes. «Porto 25 anys militant en l'objecció de consciència, el pacifisme i la lluita pels drets fonamentals de forma sempre pacífica i democràtica», va recordar, i no considera la violència una opció política ni de vida. Preguntat sobre si van promoure alguna concentració multitudinària i pacífica per impedir a la policia fer la seva feina, va dir que sempre han defensat la llibertat d'expressió pacífica i democràtica i els drets fonamentals, «mai instant a l'entorpiment i menys amb violència».\nBassa va recordar que era mestra d'una escola cristiana concertada de Torroella de Montgrí i que els seus principis són contraris a qualsevol tipus de violència, i sempre ha promogut el pacifisme i la tranquil·litat a tot arreu.\nTurull va dir que sempre ha parlat de democràcia i urnes dins del pacifisme i el civisme. «Si no fos així, no hi seria jo», va dir. «La violència no és justificable en cap condició, es pot defensar el que sigui dins del pacifisme, i el 99% dels catalans són gent de pau».\nPer la seva part, Rull va afirmar no entendre la política i el servei públic sense passar per «un compromís insubornable amb la democràcia, la llibertat i la pau».\nDe la mateixa manera, tots van remarcar que van rebre la querella unes 24 hores abans i no havien tingut temps de llegir-se a fons les més de 100 pàgines, no havien tingut accés als documents citats en la pròpia querella i no havien pogut preparar l'estratègia de defensa amb els seus advocats. En resposta a Rull, Lamela li va recordar que podien demanar tornar a declarar quan volguessin.\nSobre els 6,2 milions que la fiscalia i Lamela consideren que es va gastar en el referèndum, Junqueras recorda que hi ha diverses certificacions de la Intervenció de la Generalitat que asseguren que no s'ha gastat cap diner públic en allò que no correspongués.\nForn va dir que com a conseller mai va donar cap instrucció o consigna, directa o indirecta a través d'altres càrrecs polítics, perquè els Mossos deixessin d'obeir manaments judicials o no complissin les obligacions legals. «Al contrari, sempre he dit que agradessin o no els mandats judicials, s'havien de complir; està escrit i recollit en entrevistes, els Mossos tenen competències en matèria de policia judicial, i sempre s'han de complir les ordres judicials, fossin del tipus que fossin».\nPer la seva part, l'advocat dels consellers d'ERC, Andreu Van den Eynde, va demanar a Lamela que fes «abstracció» del cas concret per situar-se en el debat sobre la possibilitat de la presó preventiva i es basés només en el risc de fuga i el de reiteració delictiva. El lletrat considerava que un investigat es pot fugar de la justícia sigui o no greu el delicte que se li atribueix. Sobre la reiteració delictiva, va dir que cap conseller pretenia seguir amb la «dinàmica o agenda» descrita en la querella de la fiscalia, ja que l'itinerari semblava acabar-se amb la DUI. «La reiteració delictiva sembla impossible, o no està argumentada», concloïa.


Sol a classe | Traduquímica\nÒscarAzAl / 6 Novembre 2011\nSuposo que el 99 % dels lectors no heu copsat la referència a la pel·lícula del Macaulay Culkin perquè ningú no fa neutra la e de classe. També sóc un il·lús pensant que algú tindrà el títol interioritzat en català. L’esperança és l’últim que es perd.\nNo hauria d’haver sortit de casa!\nJa sabeu que a l’escola no tinc classes senceres per a mi, sinó que m’enduc la meitat de la classe i deixo la resta de nens amb la professora d’anglès. La setmana passada va passar una cosa inesperada. Bé, potser tan inesperada no era, però realment no és que l’esperéssim. La professora es va posar malalta. Això no suposa cap problema greu en un país amb gent ben formada i una administració eficient. Però no és el cas.\nQuan vaig arribar a l’escola divendres passat em van dir que la tutora de 3r em faria de suport amb el seu grup perquè faltava la professora d’anglès. Li vaig proposar una activitat per fer amb la meitat que s’havien de quedar a classe i em vaig endur els meus per fer el que havia preparat. Vaig suposar que la tutora de 6è seria també a classe a la tarda. Vaig pecar d’ingenu. La tutora tenia festa i el cotutor no sabia res de cap suport. Per sort, la directora passava per allà i li vaig demanar que enviés algú. Per alguna estranya raó no se’ls havia acudit que la professora estaria malalta a jornada completa i em va prometre solucionar-ho ràpidament. Devem tenir diferents conceptes de rapidesa perquè passats vint minuts encara no apareixia ningú.\nNo us penseu que en faig un gra massa i que si puc tenir una classe sencera a l’acadèmia també puc a l’escola. Us en puc donar dos motius de pes. D’entrada el sou cobreix sessions amb mitja classe i jo treballo pel que em paguen. L’altre detall important és que en aquella classe hi ha un nen que requereix atencions especials. Vaig tenir sort que són una classe de sants i, conscients de la dificultat de la situació, dos d’ells es van oferir per controlar el company i ho vam salvar —fins i tot ens vam divertir—; perquè la directora es va oblidar de mi quan li van demanar una altra cosa.\nI la resta l’explico més endavant, que us tinc acostumats a textos d’extensió limitada i no voldria que us passés res —a la majoria.\n6 Novembre 2011 in Educació formal i informal, Miscel·lània. Etiquetes: escola, professors\n← ‘Saber perder’\nCacaolat: pues ya ves tú →\n7 thoughts on “Sol a classe”\n6 Novembre 2011 at 00:34\nHome no facis això, ens has deixat a mitges\n6 Novembre 2011 at 13:24\nja fas bé en deixar-ho aquí, trobar un text de més de 500 paraules en aquest bloc em podria atabalar i trencar el meu sistema de valors establert\n6 Novembre 2011 at 16:01\nTranquil/l·la (?) Puricatala, aviat t’acostumaràs a aquest sistema. Mira el Pons que ben ensenyat que el tinc.\n7 Novembre 2011 at 23:55\nUi, t’has canviat el look!?\nPer cert, et felicito, ets molt competent i vas dominar la situació. La setmana que vé tres classes juntes!\n8 Novembre 2011 at 01:04\nSí, després d’un any amb el mateix tema he decidit canviar una mica. I m’agrada.\nGràcies per la felicitació. Tot i que, com he dit, el mèrit és dels dos companys i de la classe en general, que són uns sants.\nRetroenllaç: Sol a classe 2: Perduda en algun lloc « Visc en un bloc


Marga Sanz (EU): “Els PGE deixen al País Valencià en una autèntica ruïna”\t:: Esquerra Unida del País Valencià\tInici\nMarga Sanz (EU): “Els PGE deixen al País Valencià en una autèntica ruïna”\tdiumenge 30 setembre 2012\t| Publicat a: Actualitat, Notícies, País Valencià, Portada\tSanz insta a Fabra a que deixe d’actuar “com un pusil·lànime davant Rajoy” i exigisca el pròxim dimarts un finançament just\nLa coordinadora d’EUPV i síndica en Les Corts assegura que els Pressupostos Generals de l’Estat “provocaran menys incentius per al creixement, més atur i més recessió per al País Valencià. Castiguen durament a la nostra comunitat, la qual es col·loca entre les que més retallades pateixen. Són el reflexe de la desídia del govern del Rajoy i de com de feble és Fabra, qui ens temem que en la pròxima conferència de presidents actuarà també fent-li la comparsa a Rajoy”, critica.\nPer a la dirigent d’esquerres els nous conters de l’Estat “deixen al País Valencià sense eixida a la crisi i a la penúria social que vivim. Són la plasmació de l’abandonament i mostren també quina és la posició de nul·la exigència en la què està instal·lat el president Fabra”, descriu Sanz.\nLa diputada d’esquerres recorda que la conferència de presidents que tindrà lloc el pròxim dimarts, “hauria de ser clau per a que Fabra demostrarà que governa i que no actua com un pusil·lànime davant de Rajoy, però ens temem que la seua posició feble es mantindrà i no exigirà el finançament just i inajornable que mereix el País Valencià. Sanz recorda a Fabra que aquest finançament just “és un deute, i no exigir-lo és incomplir allò acordat en Les Corts de manera unànime”.


CambrilsDiari.cat | Els primers investigats de la Cooperativa declaren que no intervenien en els comptes\nEls primers investigats de la Cooperativa declaren que no intervenien en els comptes\nEl seu advocat confia que el magistrat dictamini el sobreseïment de la investigació dels seus clients | Han aportat documentació per demostrar-ho\nImatge de l'advocat dels dos vocals | CambrilsDiari.cat\nEls primers investigats per la possible responsabilitat en la fallida de la secció de crèdit de la Cooperativa de Cambrils han començat a declarar aquest dimarts davant del jutjat d'instrucció número 3 de Reus, que instrueix la causa. El cas està obert a partir de la denúncia feta per un grup d'onze afectats que s'han querellat contra els antics gestors de l'entitat, i que se suma a una altra querella de sis afectats més. Els dos primers investigats, Agustí Massagué i Jaume Solana, han acreditat davant del jutge que no formaven part de la intervenció de comptes de la cooperativa, i el seu advocat confia que el magistrat dictamini el sobreseïment de la investigació dels seus clients. Per dilluns vinent, després d'alguns ajornaments, està previst que declari Josep Maria Siuró, exdirector general de la Cooperativa. Els altres investigats són el director gerent, Xavier Mas; el president del consell rector, Jaume Baiges; interventors de comptes, el secretari i el tresorer.\nCom ha explicat, l'advocat de dos dels investigats, Anton Verdeny, cap dels seus clients formava part de la intervenció de comptes de la cooperativa. Així ho han aportat amb documentació al jutge que els ha pres declaració aquest dimarts. El lletrat ha explicat que en el cas de Massagué no és soci des de fa uns quants anys, està jubilat i que, malgrat que en una assemblea va ser escollit per formar-ne part va renunciar allí mateix, tal com s'ha acreditat. Respecte l'altre client, Jaume Solana, que sí que és soci, l'advocat ha explicat que té una incapacitat reconeguda i que va renunciar a tenir qualsevol càrrec, malgrat que en els anys 1995 i 1997 sí que havia estat interventor de comptes. «Desconeixem el motiu i amb quina intenció algú ha posat allà el nom dels meus clients com antics gestors de l'entitat», ha manifestat.\nVerdeny ha explicat que confia que el jutge dicti un auto de sobreseïment de la causa respecte els seus clients i espera que la declaració de l'exdirector general de l'entitat, Josep Maria Siuró, prevista per dilluns vinent pugui aclarir els fets. L'advocat ha recordat que els seus clients també són afectats per la cooperativa ja que en un dels casos tenia un dipòsit de 7.000 euros i l'altre un compte corrent de 3.000 euros. «Són dos perjudicats que a sobre es veuen investigats per una cosa que no han fet», ha lamentat el lletrat.


Studio Apartment Bibione near River 1 Bibione Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nStudio Apartment Bibione near River 1\nMés informació sobre Studio Apartment Bibione near River 1\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Bibione, no busqui més enllà de Studio Apartment Bibione near River 1. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Studio Apartment Bibione near River 1 asseguren una estada plaentera als seus clients. Habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Studio Apartment Bibione near River 1 sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, banyera hidromassatge, aire condicionat, servei de despertador, escriptori per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Piscina exterior de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Studio Apartment Bibione near River 1 la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Bibione.


Escola d'escriptura. Com funcionen els cursos virtuals de l’Escola d’Escriptura . Formació i recursos per a escriptors\n/ Cursos virtuals\n/ Com funcionen els cursos virtuals\nCom funcionen els cursos virtuals de l’Escola d’Escriptura Hem desenvolupat una metodologia d’estudi que us permetrà el seguiment dels cursos virtuals d’una forma amigable i propera amb el professorat de l’Escola, així com una comunicació senzilla amb la resta d’alumnes del teu curs virtual. Metodologia dels cursos El cursos estan estructurats en períodes d’aprenentatge de quinze dies que tenen com a base de treball les unitats didàctiques (UD). Per exemple: els cursos virtuals de Narrativa tenen una durada de 8 mesos i s’estructuren en 15 quinzenes amb les 15 unitats didàctiques corresponents del curs. Al campus virtual utilitzem eines de vídeo, àudio i presentacions interactives per fer més propera la vostra\ncomunicació amb el professorat: Un cop formalitzeu la matricula al curs veureu un vídeo del professorat com a benvinguda al campus virtual.\nEl primer dia de curs es publica un vídeo on el docent presenta el curs i els objectius a assolir. Les correccions dels vostres exercicis es duen a terme mitjançant videocorreccions (vegeu un exemple de\nDurant el curs us comunicareu amb el professorat i la resta del grup del curs mitjançant fòrums, xats i correu intern del campus virtual.\nCada quinzena didàctica l'alumnat realitzareu amb el docent una activitat conjunta\nCalendari de cada quinzena didàctica del curs\nEl cursos estan estructurats en períodes d’aprenentatge de quinze dies on treballareu amb la unitat didàctica (UD)\ncorresponent. Com a mínim, cada quatre dies és produirà una interacció o activitat en el curs (que podreu\nconsultar i fer quan vulgueu),\ni totes aquestes activitats estaran programades al vostre calendari acadèmic personalitzat.\nCada quinzena didàctica del curs s'estructura així:\nLliurament de la unitat didàctica (UD).\nLliurament del Document d’exercicis (DE):\nproposta d’exercici + activitat de xat + lectures recomanades.\nInici del fòrum-debat corresponent (dubtes, consultes i comentaris de la UD actual) on podreu\ninteractuar amb el docent i la resta del grup.\nInici d’una activitat de curs: qüestionari pregunta-resposta corresponent a la UD actual.\nParticipació del docent al fòrum de la UD actual per respondre les preguntes i comentaris del\nFinalitza el termini per lliurar l'exercici de la UD.\nS'obre la carpeta del curs perquè pugueu llegir i comentar els textos dels companys.\nActivitat opcional (comentari d'un llibre, discussió literària, anàlisi d'un autor...).\nDesè o Onzè dia:\nInici d'una activitat de xat d'una hora i mitja entre l'alumnat i el docent del curs.\nEl professor/a publica la correcció del vostre exercici (videopresentació d'un mínim de 5\nmin.), més un text breu amb recomanacions generals per a aquest exercici i posteriors.\nEl dia quinze (dilluns):\n• Participació del docent i tancament del fòrum de la UD actual.\n• Inici de la següent quinzena didàctica del curs.\nMaterial dels cursos i correcció dels exercicis\nUn equip de treball de docents de l’Escola ha redactat els continguts de les unitats\ndidàctiques dels cursos amb una estructura i un to\nadaptat expressament a l’entorn virtual.\nTambé hem desenvolupat exercicis, exemples, activitats de xat i qüestionaris vinculats a\ncada unitat didàctica.\nTemari de la unitat\n( Vegeu la Unitat de\npresentació del curs virtual de Narrativa\n). Juntament amb la unitat didàctica corresponent rebreu un Document d'exercicis\namb una proposta d' exercici pràctic que els alumnes haureu de lliurar en el termini màxim de nou dies, una proposta d' activitat pel xat conjunt quinzenal i lectures recomanades pel professorat. Cronograma de la correcció d'exercicis:\nEl primer dia de la quinzena didàctica en curs:\nel docent publica una videopresentació explicant el tipus d'exercici que proposa i els\nS'obre un fòrum de debat exclusiu per als comentaris i consultes respecte a la UD en curs i\nl'exercici que s'ha de fer (“ Fòrum de consultes i comentaris de la UD actual”).\nEl docent contesta les vostres consultes al fòrum.\nAcaba el termini per lliurar l'exercici en un document .DOC (a partir d'un model de document d'exercicis que estarà disponible al campus virtual).\nEl docent publica una videopresentació amb una correcció personalitzada del vostre exercici,\naixí com una valoració d'aspectes generals a comentar i recomanacions per als exercicis\nEn aquestes videocorreccions veureu el document del vostre exercici amb les anotacions del\ndocent. Durant el vídeo, anirà marcant en temps real els paràgrafs corresponents que vulgui destacar\nalhora que comentarà amb àudio tots els detalls de la correcció. Aquest mètode audiovisual us facilita la retentiva i la comprensió de la correcció, així com\nus fa més propera la comunicació amb el professorat. El docent dedicarà un mínim de 4 minuts a la videocorrecció individual de cada un dels vostres exercicis. En qualsevol moment podreu consultar totes les correccions anteriors dels vostres exercicis. Cada correcció dels exercicis del curs seguirà la estructura següent: Comentari general de l'exercici: interès del text i adequació als objectius previstos.\nCorrecció d'estil, gramatical i ortogràfica.\nAdequació de l'exercici de l'alumne al contingut teòric treballat en la UD en curs.\nEn funció de cada exercici, el docent decidirà quin d'aquests apartats esmentats cal\nanalitzar o no.\tImprimir


Montbui anuncia que suspèn la Festa Major davant la proliferació de casos de COVID-19 a Catalunya\n”És una mesura obligada, per preservar la seguretat de la nostra ciutadania” assegura el batlle Jesús Miguel Juárez\nDilluns, 6 juliol 2020. 15:00. Redacció AnoiaDiari.\nEl govern montbuienc ha pres una decisió gens senzilla i aquest mateix dilluns el batlle Jesús Miguel Juárez informava que no hi haurà Festa Major. La setmana passada s'havien donat a conèixer els actes, que ja estaven ajustats a l'escenari de la COVID-19.\nEl batlle montbuienc 'Schummi' Juárez ha anunciat a través d'un vídeo-comunicat que el consistori suspèn finalment la celebració de la Festa Major prevista pel cap de setmana del 17 al 19 de juliol. De la mateixa manera, el govern montbuienc no obrirà finalment la piscina municipal d'estiu. Al llarg d'aquest cap de setmana -en la que el Govern català ha pres decisions com el confinament de Lleida- el govern d'Ara Montbui i ERC ha valorat tots els pros i els contres de la realització d'aquestes activitats i s'ha optat per prendre una sèrie de mesures dirigides a preservar la seguretat dels montbuiencs i montbuienques, i d'aquelles persones que podrien visitar el municipi.\nEl batlle recorda que "la pandèmia ha trasbalsat les nostres vides i persones que estimàvem ja no hi són. Des d'aquí vagi el nostre record i màxim reconeixement per a totes elles. A Montbui, hem treballat amb la intenció de poder dur a terme una Festa Major adaptada al nou escenari, amb les mesures de distanciament social i protocols de seguretat adients. Teníem a punt el programa, els artistes, i també totes les activitats adaptades a la nova normalitat". Juárez assenyala que "malgrat tota aquesta feina, durant els darrers dies hem pogut comprovar com els casos de COVID-19 augmentaven de forma important arreu del territori català, arribant a produir-se el tancament perimetral de la comarca del Segrià, tal com ja vam viure a la Conca d'Òdena ara fa uns mesos. Des d'aquí volem enviar tot el nostre suport a tots els municipis afectats per aquest tancament."\nL'alcalde conclou que "després d'haver-nos reunit amb les autoritats competents del món de la salut, ens veiem obligats a prendre una sèrie de mesures dirigides a preservar la seguretat de la nostra ciutadania. Hem decidit que enguany no es realitzi la Festa Major de Montbui, prevista pels dies 17, 18 i 19 de juliol. Volem minimitzar l'exposició i els riscos de possible contagi de totes les persones de Montbui, i de les persones que ens visitarien durant aquells dies." Juárez agraeix "profundament la dedicació de totes les entitats i persones a títol individual que han participat durant mesos en la programació d'una Festa Major que no podrà celebrar-se, en aquest cas, per motius de força major."\nEls dimarts de juliol, cinema d'humor a la fresca al pati de l'Ateneu Igualadí\nEl Museu Molí Paperer frega les 24.000 visites el darrer any\nEl projecte de l'igualadí Carles Pauné, Paunezz, seleccionat per participar al Sona9\n1 Aquest estiu, escapa't a l'Anoia: Passejada al Balç de Fontanilles 6324 lectures\n2 Aquest estiu, escapa't a l'Anoia: Camí a l'alzina mil·lenària 4189 lectures\n3 Cascades d'aigua a Montserrat 3949 lectures\n4 El risc d'un possible rebrot a la comarca es contempla com a moderat 1975 lectures\n5 La darrera inspecció ambiental de la Generalitat suspenia nou instal·lacions de la comarca 1679 lectures\n6 L'Igualada Hoquei Club preveu una temporada intermitent per les aturades i a on el 90% de clubs juguen en pista coberta 1662 lectures\n7 L’espectacle de les Perseides es podrà veure fins a la nit del dijous 1475 lectures\n8 Quico Tretze i Red Pèrill estrenen remescla de La gran onada, el tema que dóna nom al darrer treball de Sopa de Cabra 1269 lectures\n9 La Comissió de Territori de la Generalitat aprova el PDU de les Vies Blaves 1036 lectures\n10 Un estudi d'Evvo Retail il·lustra que l’estoc de cereals de les grans superfícies d’Igualada posat en línia faria 11 vegades l’Empire State Building 984 lectures


El Govern duplica la inversió en la neteja de torrents amb un pressupost de 2,4 milions d'euros fins el 2019\n15 maig 2021 09:46\nEl Consell de Govern ha autoritzat la Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca a exercir la competència en matèria d’autorització i disposició de la despesa derivada de la tramitació de l’expedient de contractació del servei de neteja, adequació i millora de diversos trams de lleres de les Illes Balears per un import de 2.420.000 €. Es duplica així la inversió en neteja de torrents, que el 2016 va ser de 470.000 euros, amb l'objectiu d’augmentar la capacitat de desguàs per reduir el risc d'inundacions davant pluges intenses.\nAquest ritme d’inversió permetrà condicionar un 10 % de la xarxa de torrents cada any, de manera que en deu anys tots estaran en condicions òptimes, continuant una roda que s’havia aturat la legislatura passada, quan es varen pressupostar entre 186.246,40 € i 263.905,43 € per a aquestes tasques. Les tasques de neteja consisteixen en el desbrossament de la vegetació, la tala i la poda d'arbres, el desbrossament selectiu i la retirada de residus i obstruccions, entre d'altres.\nBen fet perque si no es fan net hi pot haver innundacions . Ara bé, convé saber que tant els rius com els torrents, són competència de la administració de l'Estat, concretament del Ministeri de Foment i que A LES ILLES BALEARS ho ha de fer el Govern juntament amb les administracions locals.\nI com bé diu l"article, que si no s'en cuiden, almenys que cedesquin les competències i el pressupost, perquè el que podria passar si es descuida, no és cap acudit


LLENGÜES I BANDERES - TOTLLEIDA\nLLENGÜES I BANDERES\nPer Octavi Pereña i Cortina Última actualització Ene 22,2019\n“L’abanderat, sobre tot si és un polític en campanya, hauria de portar un codi de barres. És fonamental saber què s’embolca quan un hom es cobreix amb una bandera. Pot embolicar un farcell d’odi o l’orgull solidari de ser un país d’asil i acollida. Pot amagar desconfiança vers l’estranger o la mà estesa a qui escull viure en un vell país que es buida. En una bandera s’hi pot embolicar el dany d’un retrocés masclista o el desig de gaudir d’un país que sigui avantguarda en igualtat. Ja no ens podem equivocar en saber el que amaga una bandera: ¿un lloc de por i intimidació per a la dona o un hàbitat de llibertat? En la bandera s’hi pot embolicar la llibertat d’expressió com un bé màxim a respectar o el propòsit de silenciar la paraula contraria. Una bandera pot embolicar la clau d’una biblioteca o el martell d’heretges. Pot embolicar memòria fèrtil o amnèsia retrògrada, pluralitat o monocultiu. Pot embolicar, en fi, un Estat de benestar o una maquinària de fer mal” (Manuel Rivas, en el seu escrit: “Què es pot embolicar en una bandera?”). la bandera, com internet, com un invent, és innòcua. El problema es troba en la persona que la fa servir. L’ésser humà és la peça clau, segons sigui aquest la bandera portarà destrucció o benestar.\nJoana Benet en el seu escrit “Voxers de l’odi”, redacta: ”Ser civilitzat no té res a veure amb tenir estudis superiors o amb tenir un alt quocient”. Citant Teodor Todorov diu: “Ser civilitzat significa ser capaç de reconèixer plenament la humanitat dels altres, encara que tinguin rostres i hàbits diferents dels nostres, saber-se posar al seu lloc i mirar-nos a nosaltres mateixos des de fora”.\nEn el món en que vivim s’està produint una regressió moral, una perillosa pedagogia que involuciona valors i contextos que semblaven superats. L’ésser humà com a ésser racional que és pensa i idea ideologies per crear un món feliç, però és incapaç de crear-ne cap. En el moment que l’ésser humà es deífica i es creu capaç de crear un paradís en els límits del seu poder, crea un nacionalisme excloent que esborra sigui com sigui tot el que se li oposa. No dubta utilitzar les clavegueres de l’Estat per eliminar tota dissidència que s’oposi al seu messianisme. De Messies només n’hi ha hagut un. Els qui volen usurpar les funcions messiàniques que no els corresponen no són guiats per Déu que és amor, sinó pel diable que és el pare de la mentida i homicida des del principi. Vet aquí perquè els messianismes polítics, els religiosos també, tots sense excepció es caracteritzen per l’odi, la violència, la injustícia i tots els mals que un es pugui imaginar, que no contribueixen al benestar dels pobles sinó a la seva ruïna. Els nacionalismes excloents que limiten les llibertats ciutadanes es caracteritzen per l’elevat grau de corrupció perquè eliminen de l’esfera pública els mecanismes de control que poden limitar la seva expansió.\nAquest tipus de nacionalisme excloent divinitza la pàtria i la bandera i persegueix a tot aquell que no jura fidelitat a aquests dos símbols nacionals. Una mirada a la història i ens adonarem que aquests nacionalisme no han sobreviscut el pas del temps. Déu que ha fixat els temps i els límits, quan la corrupció fa vessar el got Déu intervé i traspassa el poder a un altre. No hi ha regne o república etern. Tots s’ensorren per la mateixa causa: CORRUPCIÓ.\nEls cristians tenim un avantatge sobre els qui no ho són. Atès que som ciutadans de països concrets, la nostra vertadera ciutadania es troba en el Regne de Déu etern. El que siguem ciutadans del Regne de Déu no ens treu la responsabilitat de treballar pel bé de la nació en que ens ha posat Déu.\nEls nacionalistes excloents encara que tinguin el nom de Crist a la boca no són vers cristians perquè Jesús el Pacifista per excel·lència no aprova la coerció, la violència que s’exerceix sobre la ciutadania per imposar els seus punts de vista, ni la depuració de funcionaris públics pel fet de tenir una ideologia diferent. Es pot ser religiós però això no significa que es sigui un vertader cristià. A aquest comportament anticristià al que se li posa una capa de vernís cristià, especialment el dels clergues que es consideren representants de Crist aquí a la terra, té unes conseqüències molt nefastes perquè aquest comportament no cristià fa que molts cataloguin Déu el Pare i Déu el Fill per la manera de ser d’aquests falsos apòstols\nEls nacionalismes neixen de la confusió de l’única llengua que es parlava quan els homes en el seu deliri de grandesa es van dir: “Veniu, edifiquem-nos una ciutat i una torre amb el seu cim en els cels, i fem-nos un nom a fi que no siguem dispersats per sobre la superfície de la terra” (Gènesi 14: 4). L’ordre de Déu era que l’home s’havia d’escampar per tota la terra. Desobeint Déu es van voler aplegar en una gran ciutat i van voler convertir-se en déus construint una torre que arribés fins el cel. Déu mirant des de l’altura el que feien els homes se’n va riure de la seva niciesa i va dir: “Venim, baixem i confonguem allà la seva llengua, a fi que ningú entengui la llengua dels altres. I el Senyor els va dispersar d’allí per damunt la superfície de tota la terra, i van deixar d’edificar a ciutat” (vv. 7,8). El primer imperi que va néixer es va enfonsar i així ha estat amb tots els que l’han segui fins ara. Ningú pot divinitzar-se. Les llengües són el resultat del pecat però també seran senyal d’unitat en la diversitat quan en el Regne de Déu els redimits per Crist “canten un càntic nou dient:” Digne ets de prendre el llibre i d’obrir els seus segells, perquè vas ser immolat, amb la teva sang ens vas comprar per a Déu, de tolta tribu i llengua i poble i nació” (Apocalipsi 5: 9). En el Regne de Déu etern on no hi ha pecat s’han acabat les disputes per la supervivència de les llengües. La diversitat lingüística i nacional servirà per adorar Déu sense confrontar-se els uns amb els altres com es fa ara.\nOctavi Pereña i Cortina 121 posts 0 comments


Taller d'Escriptura Creativa: Esperant (Anna Collado)\nFa set hores que està a la sala d’espera de Traumatologia de l’hospital. Coneix perfectament l’espai perquè hi ha anat moltes vegades. Al taulell de recepció de l’entrada hi ha els dos administratius mirant de trobar, com sempre, el punt just entre l’empatia i la professionalitat.\nAl llindar de la porta, un rètol amb uns llavis femenins i un dit índex que els travessa perpendicularment, convida al silenci. I per si no queda clar, duu escrit “silenci” amb lletres majúscules de mida XXL.\nID 9508498 © Fernando Cortés | Dreamstime.com\nLes cadires, unides de quatre en quatre per una estructura de ferro, ressegueixen les parets de l’estança. Són de plàstic blanc i no, no són gaire còmodes. Al centre, sis fileres dobles de cadires miren la meitat cap a un costat de la sala i l’altra meitat cap a l’altre costat. Com si les persones que s’hi esperen estiguessin enfadades les unes amb les altres o pertanyessin a dos bàndols oposats.\nLes parets estan enrajolades de blanc, amb un rivet verd poma a mitja alçada. Ho ha provat moltes vegades però encara no ha aconseguit comptar correctament el número de rajoles que hi ha a cada fila i a cada columna... sempre es descompta en un punt o altre perquè li comencen a ballar les línies que les uneixen. Sobre les rajoles, hi ha enganxats cartells contra les retallades i algun informatiu per a la prevenció de malalties. Un d’ells aconsella mantenir les mans netes i desinfectades i està situat just al damunt d’un dispensador automàtic de sabó desinfectant per a mans.\nDe tant en tant, els altaveus situats a dues de les quatre cantonades del sostre diuen el nom d’algun pacient o familiar, però el seu encara no l’han dit. La veu enllaunada indica també el dispensari on s’ha d’adreçar la persona citada. Al so de la locució, un petit esglai envaeix la sala i la confirmació que facilita la repetició de la crida fa posar-se en moviment un o una dels ocupants de la sala. El ritme d’arribada de nous pacients és sistemàticament més ràpid que el del so dels altaveus... i això fa que el nombre d’ocupants de la sala vagi creixent indefectiblement.\nA estones, llegeix. Li agrada llegir i aquí el temps passa tan lentament... Quan alguna persona nova arriba, deixa el llibre a un costat i para atenció a la conversa del nouvingut i els seus acompanyats: “No et preocupis, no serà res” són les frases més utilitzades. Però si para l’orella, pot assabentar-se amb pèls i senyals del motiu causant de la visita: accident domèstic, pràctica d’algun esport, baralla de més o menys envergadura,... li agrada especular a primer cop d’ull sobre el que ha succeït i, si l’encerta, es posa content.\nEls i les malaltes, acostumen a arribar a peu coix saltironant amb el suport de l’acompanyant, o bé subjectant-se un braç o una mà amb cura extrema, els que no es veuen amb cor de caminar hi arriben en una cadira de rodes que els ha proporcionat algun dels administratius de recepció.\nSi en surt l’ocasió, entaula conversa amb les persones. Això, tot i que de vegades el fa posar una mica trist, també li agrada, ja que el fa sentir útil si pot donar-los consol. A més, tot i que soni egoista, les penes dels demés fan que ell se senti menys desafortunat amb la vida que li ha tocat viure, tristament saturada de pèrdues.\nQuan es fa l’hora, abandona la sala i saluda els administratius abans de travessar, decidit, la porta del carrer.\n—Fins demà, nois.\n—Fins demà, Santi —respon un d’ells que, tot seguit es gira cap al company i li diu:— L’he vist tristot avui... vés a saber amb qui ha estat parlant.\nEtiquetes: 018. En un no-lloc, 18. En un no-lloc, Anna Collado, Curs 2013-2014


Girona inicia la prolongació de la via ciclista del carrer de la Creu i l’ampliació de la vorera de l’avinguda de Sant Narcís - El Gerió Digital\nGirona inicia la prolongació de la via ciclista del carrer de la Creu i l’ampliació de la vorera de l’avinguda de Sant Narcís\nEs fan per garantir el distanciament físic i evitar contagis de covid-19\nDimecres, 17 de juny de 2020 13:15h\nUna de les ampliacions de vorera que s'han fet al carrer Poeta Marquina\nL’Ajuntament de Girona inicia aquesta setmana les obres de prolongació de la via ciclista del carrer de la Creu i l’ampliació de la vorera de l’avinguda de Sant Narcís, en el tram comprès entre el carrer de Narcís Monturiol i el passeig d’Olot.\nLes dues actuacions s’inclouen dins els treballs que el consistori està realitzant a la via pública per tal d’ampliar els espais destinats a vianants i a bicicletes que tenen com objectiu garantir el distanciament físic i evitar contagis de la covid-19. Particularment, l’espai per a bicicletes s’amplia perquè, segons l’experiència en altres països, pot créixer el nombre d’usuaris d’aquest mitjà de transport, ja que dona als ciutadans més confiança que el transport públic.\nSegons l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, aquest conjunt de treballs “són unes obres d’urbanisme tàctic, de menys cost però molt efectives per afavorir la mobilitat sostenible i consolidar aquest nou model que fomenta sobretot el transport no motoritzat, i que arran dels requeriments de seguretat sanitària s’està fent més necessari que mai”.\nA l’avinguda de Sant Narcís s’ampliarà la zona d’ús per a vianants, eliminant les places d’estacionament en el tram que va des del passeig d’Olot fins al carrer de Narcís Monturiol. El nou espai es delimitarà amb barreres de formigó (new jerseis) i s’adequarà amb bancs. La zona blava d’aquest punt es reubicarà al carrer de Ramon Muntaner, al passeig d’Olot (entre el carrer del Pare Coll i Ramon Muntaner) i a la plaça de l’Assumpció. I la zona de càrrega i descàrrega es traslladarà al carrer de Ramon Muntaner. Està previst que aquestes actuacions es dugin a terme aquesta setmana, si la pluja ho permet.\nD’altra banda, la setmana vinent està previst ampliar l’espai destinat als vianants de la ronda de Sant Antoni Maria Claret, entre els carrers de Joan Maragall i Ultònia. Se suprimirà la zona blava d’estacionament i s’adequarà l’espai amb bancs.\nTotes aquestes actuacions tenen com a objectiu garantir el distanciament físic entre persones o bicicletes davant l’increment progressiu de la mobilitat urbana i la transició cap a la nova normalitat després del confinament. Des del 4 de maig, el consistori ha iniciat 15 actuacions d’aquesta tipologia, 11 ja estan finalitzades i 4 s’estan executant. Entre les ja finalitzades hi ha l’ampliació de la zona d’ús per a vianants en diferents punts de la ciutat: a la banda oest de la plaça de Catalunya, al carrer de Tomás de Lorenzana (entre el carrer de Barcelona i Juli Garreta), al carrer de Juli Garreta (entre la ronda de Sant Antoni Maria Claret i Tomás de Lorenzana), al carrer de Santa Eugènia (entre Pere de Palol i la travessia del Carril), a la plaça del Poeta Marquina i al carrer d’Andreu Tuyet i Santamaria.\nTambé s’ha reformat la plaça de Sant Feliu, suprimint les places d’estacionament i instal·lant bancs. A més, s’ha creat una “Zona 30” al carrer de Tomás de Lorenzana, entre la Rutlla i Migdia; i el carrer de Joan Maragall, entre la Gran Via de Jaume I i la plaça de Catalunya, ha passat a ser una via compartida entre vehicles i vianants, amb prioritat per als vianants, i s’ha inclòs un carril bici en sentit plaça de Catalunya. La xarxa ciclista ha crescut també amb el nou carril bici del carrer del Migdia (entre Riu Cardener i Caldes de Montbui) i amb sharrows fins a Emili Grahit. A més, s’han repassat les marques del carril bici del carrer de Santa Eugènia.\n“Continuarem fent aquest tipus de treballs en el centre i en els diversos barris. Fins ara la resposta a totes les actuacions està sent molt positiva per part dels usuaris i la ciutadania, i aquest és el millor indicador dels bons resultats d’una aposta decidida per part del govern en un canvi de fons en la mobilitat a la ciutat”, ha afirmat la regidora de Mobilitat i Via Pública de l’Ajuntament de Girona, Marta Sureda.\nEn aquests moments, estan en marxa els treballs d’ampliació de l’espai per a vianants de la ronda de Sant Antoni Maria Claret (entre Joan Maragall i Ultònia) i de l’avinguda de Sant Narcís (entre Narcís Monturiol i el passeig d’Olot). També s’està treballant en l’ampliació del pas de vianants de la plaça de la Reina Sibil·la de Fortià i en la continuació del carril bici del carrer de la Creu.


Sostenibilitat | My CMS\nRSC i els ODS en el punt de mira estratègic\nLa Zona Franca és un actiu estratègic per dinamitzar l’economia de l’àrea metropolitana de Barcelona. Des de la nostra creació el 1916, sempre hem estat una entitat autònoma, amb una personalitat jurídica singular que es finança amb fons propis. La nostra activitat principal és la gestió i l’administració dels actius del Polígon Industrial de la Zona Franca i de la seva Zona Franca Duanera, a més de la projecció internacional de Barcelona, Catalunya i Espanya en els sectors logístic i immobiliari.\nCom a entitat impulsora d’espais de desenvolupament productiu i transferència tecnològica, utilitzem la innovació per avançar en matèria de sostenibilitat i economia 4.0. La promoció de fires i esdeveniments empresarials internacionals completa la nostra activitat al voltant de la projecció de l’economia local i regional.\nLa reinversió dels nostres beneficis tant en el nostre compromís social com en aquesta tasca de dinamització econòmica ens fa ser col·laboradors habituals de la majoria d’actors econòmics i de nombrosos col·lectius de caràcter social i humanitari.\n“La Zona Franca és un agent públic que contribueix al canvi tecnològic de les empreses i a assolir els ODS en una nova cultura industrial que coexisteix amb el marc urbà”\nPere Navarro, Cercle d’Economia, Sitges 2019.\nAl llarg de la història centenària de la nostra entitat, sempre hem mantingut un compromís constant amb la comunitat que acull l’activitat de la Zona Franca.\nUn compromís que s’ha fet molt explícit sota la presidència executiva de Pere Navarro.\nEl 2019 va ser l’any en què els Objectius de Desenvolupament Sostenible proposats a l’Agenda 2030 van esdevenir la prioritat de la Zona Franca i l’element distintiu de la nostra Responsabilitat Social Corporativa. També és l’any en què vam començar a comunicar amb més intensitat tot el nostre esforç en matèria social i mediambiental.\nLa reunió del Cercle d’Economia de Sitges també va ser la posada de llarg d’una nova imatge corporativa de la Zona Franca, amb la qual hem volgut subratllar la importància de Barcelona i de l’àrea geogràfica de la Zona Franca. També va ser la posada de llarg d’una nova etapa de govern amb la transparència, el compromís i la innovació com a elements transversals.\nEl 2019 vam tenir moltes oportunitats de demostrar la nostra implicació rotunda amb l’Agenda 2030 i amb l’impuls de les polítiques d’economia circular des de dos focus: el social i el mediambiental.\nAccions de compromís amb la sostenibilitat social\nAl maig del 2019 vam fer pública la nostra declaració de Política de Gestió Ètica i Responsabilitat Social per mitjà del desenvolupament dels 10 principis del Pacte Mundial de les Nacions Unides en matèria de drets humans, treball, medi ambient i corrupció, i de l’Agenda 2030.\nEs tracta d’una nova guia de comportament basada en l’ètica empresarial i la responsabilitat social corporativa que vam conèixer en profunditat per mitjà de l’experiència de la Creu Roja i Abertis per complir l’Agenda 2030 i els ODS, experiència que ens van explicar al juliol d’aquell any.\nA més de reafirmar l’adhesió de la Zona Franca al pacte esmentat, volem retre comptes públicament dels nostres avenços i èxits pel que fa als ODS; és per això que hem publicat el Primer Informe del Progrés del Pacte Mundial, que esperem ampliar amb més conquestes en properes edicions.\nODS 3: La salut i el benestar, una prioritat de la Zona Franca\nEl 2019, la sensibilitat pel benestar de les persones va ser una prioritat dins la Zona Franca.\nAl març vam signar la Declaració de Luxemburg i vam assumir el compromís d’integrar els principis bàsics de promoció de la salut al lloc de treball.\nEl compromís de posar-ne en pràctica els principis i difondre’ls.\nEl compromís de compartir i promoure els nostres coneixements i bones pràctiques en l’àmbit de la seguretat sanitària i del benestar dels treballadors.\nA més, vam aconseguir la certificació ISO 450011 per al nostre sistema de gestió de seguretat i salut, un sistema que va superar satisfactòriament les auditories legals preventives i de seguiment.\nEl 2019, les bones pràctiques de la nostra entitat en aquesta matèria van ser reconegudes amb la devolució del 10 % de les prestacions de la Seguretat Social com a premi per la disminució de la sinistralitat laboral a la Zona Franca.\nVam voler celebrar els dies internacionals de l’Activitat Física i la Seguretat, el Dia sense Tabac, el Dia de l’Ictus i molts d’altres per tal de llançar un missatge de sensibilització i compromís de la Zona Franca amb la salut dels nostres treballadors.\nDes de l’Àrea de Prevenció de Riscos Laborals del Departament de Personal, també es va promoure el benestar amb accions que van tancar un any especialment bolcat en la salut de les persones que treballen a la Zona Franca:\nEsmorzars saludables amb fruita\nCampanyes de vacunació antigripal i de donació de sang\nTallers d’higiene, de son, de control postural, de gestió de l’estrès i de mindfulness.\nODS 4: Educació de qualitat, també al nostre sector\nL’acord que vam subscriure al març amb l’Autoritat Portuària de Barcelona, anomenat “Forma’t al Port”, busca promoure la formació professional dual a l’espai logístico-portuari de la ciutat, i es va completar amb una jornada sobre aquesta eina formativa.\nODS 5: Apostem per la igualtat de gènere\nEl 8 de març vam llançar la campanya #jotambésócfranca per reivindicar la igualtat d’oportunitats sense distinció de gènere. El nostre objectiu era visibilitzar la presència de la dona en el marc de la Zona Franca i posar de manifest la seva aportació al sector industrial, un afany del qual es van fer ressò, en els seus àmbits respectius, els salons logístic i immobiliari.\nA més, juntament amb la revista Woman i la seva campanya #womanpower, vam impulsar diversos debats que van abordar la lluita contra el «sostre de vidre» i el camí per trencar els estereotips socials de gènere.\nODS 10: El repte de contribuir a la reducció de les desigualtats\nEl compromís social de la Zona Franca també es va fer evident amb l’organització, juntament amb COCEMFE Catalunya, del I Congrés sobre el Dret a l’Autonomia Personal i sobre Discapacitat Física i Orgànica, Envelliment i Cronicitat.\nFa temps que demostrem un compromís en aquest àmbit per mitjà d’altres iniciatives, com el suport constant (juntament amb Onda Cero Catalunya i Renfe) als premis Ciutat Solidària, que distingeixen entitats socials sense ànim de lucre de Barcelona que treballen en l’àmbit de la solidaritat, la salut, la infància, l’educació i la reinserció sociolaboral.\nODS 17: Un any d’aliances\nEl 2019 les nostres aliances van seguir creixent, com també ho van fer els objectius comuns amb altres entitats. Entre aquestes noves aliances hi ha la que vam signar al gener amb el Futbol Club Barcelona per projectar la imatge de la ciutat.\nEl 2019, la projecció internacional del nostre territori va viure un altre gran moment amb l’organització del V Congrés Internacional de Zones Franques, un esdeveniment mundial que va tenir lloc a Europa per primer cop.\nAccions de compromís amb la sostenibilitat ambiental\nL’emergència climàtica exigeix respostes decidides per part de totes les institucions i actors. Atès que l’Agenda 2030 és un objectiu que s’assoleix amb gestió diària i conscienciació corporativa, els nostres indicadors de gestió mediambiental són la prova de la nostra feina.\nEs tracta d’un repte que vam abordar fomentant el canvi des de dins i aprofitant la nostra capacitat d’influència sobre la resta d’empreses: al desembre del 2019, Pere Navarro va dur el nom de la Zona Franca a la Cimera del Clima COP25 de Madrid per intervenir al panel “Innovació Climàtica per a la Transició Energètica”.\nEl Polígon Industrial de la Zona Franca va ser el primer d’Espanya a obtenir certificacions mediambientals per la seva gestió de les àrees comunes, i hem seguit treballant per complir el nostre objectiu:\nvolem esdevenir una àrea productiva més verda, més humana, més amable.\nAl juny, la nostra iniciativa EcoCircularZF, impulsada pel Departament d’Urbanisme de la Zona Franca, va rebre el Premi Barcelona+Sostenible, un reconeixement a les accions de simbiosi industrial orientades al residu zero.\nAl llarg del 2019, vam completar la iniciativa amb un bon ritme d’accions de divulgació mediambiental entre les empreses del polígon, amb diverses jornades dedicades a::\nLogística inversa d’envasos\nSostenibilitat en edificis\nEconomia circular i logística\nODS 13: Sabem optimitzar els consums energètics i de recursos\nLa Zona Franca també va prioritzar l’optimització del consum energètic i de recursos mitjançant:\nEl desenvolupament d’una aplicació digital per supervisar obres i activitats empresarials al polígon.\nL’anàlisi dels fluxos interns d’aigua del polígon per millorar-ne l’aprofitament fins aconseguir que l’aigua regenerada abasteixi les empreses de la Zona Franca.\nLa recollida de la matèria orgànica dels menjadors de les empreses per traslladar-la a l’Ecoparc que hi ha a la Zona Franca.\nNoves solucions de mobilitat com la prolongació del traçat del carril bici del polígon. També afavorint el programa BusUp per compartir l’autobús d’empresa i fomentant l’ús del vehicle compartit amb l’aplicació RACC Hop, a la qual es van subscriure 10 empreses amb un potencial de 4.000 empleats.\nEl Sistema de Gestió Ambiental del Consorci de la Zona Franca de Barcelona disposa de la certificació EMAS.\nSer a l’avantguarda és ser més sostenibles\nSense paper i sense plàstics\nDes de l’Àrea de Sistemes de la Informació s’avança cap a la digitalització total dels processos i es prioritza l’escaneig documental. És la nostra forma de minimitzar el consum de paper o cartró que, a més, adquirim reciclats.\nTambé estem implantant l’eliminació del plàstic, i la certificació ambiental ha passat a ser un criteri generalitzat a les compres. Igualment, abans de contractar prestadors de productes i serveis, valorem si estan adherits a l’Agenda 2030.\nA la Guia del Visitant de totes les fires que organitza la Zona Franca, destaquem amb un llistat específic els expositors que ofereixen productes o serveis sostenibles.\nPetits passos que sumen el canvi que també volem aconseguir\nAls esdeveniments firals, per mostrar el nostre compromís amb els principis de l’economia circular, aportem estands de fusta amb certificació sostenible (Forestal Steward Council) i amb un disseny que prioritza l’aprofitament d’elements per a altres esdeveniments.\nls nostres rètols es fan amb vinils ecoimprimibles, decorem amb pintura sense dissolvents, il·luminem amb leds i utilitzem materials reciclables i sense plàstic.\nEls actes de la Zona Franca sempre inclouen accions de promoció de la sostenibilitat, l’Agenda 2030 i els ODS.\nSom un espai productiu que harmonitza la innovació i la cura del medi ambient\nEns sumem a l’aposta per l’eficiència energètica\nDurant el 2019, la Zona Franca també va ser a l’avantguarda de les solucions mediambientals, i ens vam sumar a iniciatives punteres com la central Ecoenergies, un dels projectes més importants en matèria d’eficiència energètica del sud d’Europa.\nEs tracta d’una planta energètica de producció i distribució de calor i fred i de valoració de biomassa. Compleix l’objectiu de subministrar fred industrial, calefacció, aire condicionat i aigua sanitària al Polígon Industrial, al barri de La Marina i a la Gran Via de l’Hospitalet de la manera més sostenible possible.\nEn una segona fase, serà capaç de recuperar el fred residual de la regasificadora del port.\nIndicadors de gestió ambiental\nIndicadors de comportament ambiental en zones comunes del Polígon de la ZF\nIndicadors de comportament ambiental a l’edifici seu del CZFB


Wikiloc | Ruta Beniarrés - Atzeneta d'Albaida (Nocturna)\nBeniarrés - Atzeneta d'Albaida (Nocturna)\n2.178 140 1182\nCova de l'Or des de Beniarrés (senderismo)\nRuta nocturna que realitzem des de Beniarrés fins Atzeneta d'Albaida.\nEixim des de Beniarrés direcció Camí Partida Ribera, on als 2’5 km. aproximadament, agarrarem la senda que ens porta per la Font de la Gota a la Caseta de les Planisses o dels Guardes.\nJa hem recorregut sobre 5’5 km. aproximadament, i esta és la nostra primera parada obligatòria, on fem un paronet per a descansar i sopar.\nUna vegada hem recarregat les piles, agarrarem la pista forestal PR213.4, on ens porta per tota la part de l'Ombria del Benicadell fins a arribar a la Font Freda, on tornem a parar, per a fer un altre descans, ja que hem recorregut des del principi de la ruta, uns 12 km.\nDurant el trajecte fem alguna parada tècniqua, per a fer un reagrupament de personal.\nDes de la Font Freda fem ja l'última part de la ruta, on descendim per la pista forestal fins a arribar al Alberg Municipal d'Atzeneta, on donem per finalitzada la ruta.\nVista al Benicadell des de les afores de Beniarrés, pel camí Partida Ribera.\nAcabem de pujar pel camí Partida Ribera, on apleguem a la pista forestal, on no l'agarrem, desviant-mos per la senda que passa per la Font de la Gota.\nFont de la Gota, on per desgràcia no hi ha aigua.\nCaseta de les Planisses o dels Guardes\nCaseta de les Planisses o dels Guardes, pon fem una parada per a sopar i descansar.\nEncreuament cap al cim del Benicadell.\nEncreuament cap a les Fontetes de Beniatjar.\nEncreuament cap al Castell de Carbonera.\nUn dels encreuaments que porta al corra de Diego.\nEsta senda porta al Castell de Carrícola.\nSenda que porta al corral de Penalba i la nevera de Joaquim.\nEsta senda també porta al Castell de Carrícola.\nAlberg Municipal 'El Regit'\nHola, ha encontrado interesante esta ruta Beniarrés - Atzeneta d'Albaida (Nocturna) https://es.wikiloc.com/rutas-senderismo/beniarres-atzeneta-dalbaida-nocturna-38914963 Saludos, Wikiloc | Rutas del Mundo


ESGLESIA DE MANACOR: ACTITUDS DE JESÚS\nSi algú vol ser el primer, que es faci el darrer de tots i el servidor de tots.\nEl grup de Jesús travessa Galilea, camí de Jerusalem. ho fan de manera reservada, sense que ningú se entera. Jesús vol dedicar-se a instruir als seus deixebles. És molt important el que vol gravar en els seus cors: el seu camí no és camí de glòria, èxit i poder. És el contrari: poa a la crucifixió i al rebuig, encara que acabarà en resurrecció.\nAls deixebles no els cap dins el cap el que els diu Jesús. Els fa por fins al punt de preguntar-li. No volen pensar en la crucifixió. No entra en els seus plans ni expectatives. Mentre Jesús els parla d'entrega i de creu, ells parlen de les seves ambicions: ¿Qui serà el més important en el grup? ¿Qui ocuparà el lloc més elevat? ¿Qui rebrà més honors?\nJesús «s'asseu». Vol ensenyar-lis el que mai han d'oblidar. Crida els Dotze, els que estan més associats a la seva missió i els convida a que s'acostin, ja que els veu molt distaciats de ell. Per seguir les seves passes i semblar-se a ell han d'aprendre dues actituds fonamentals.\n«Qui vulgui ser el primer, que sigui el darrer de tots i servidor de tots».\nEl deixeble de Jesús ha de renunciar a ambicions, rangs, honors i vanitats. En el seu grup ningú ha de pretendre estar sobre els altres. Al contrari, ha d'ocupar el darrer lloc, posar-se al nivell dels que no tenen poder ni ostenten cap rang. I, a partir d'aquí, ser com Jesús: «servidor de tots»\nTan important que Jesús la il·lustra amb un gest simbòlic entranyable. Posa a un nin enmig dels Dotze, en el centre del grup, per què aquells homes ambiciosos s'oblidin de honors i grandeses, i posin els ulls en els petits, els dèbils, els més necessitats de defensa i cura. Aleshores, l'abraça i els diu:\n“Qui acull a un infant com aquest en nom meu, m'acull a mi».\nQui acull a un «petit» acull al més «gran», a Jesús. I qui acull a Jesús acull al Pare que l'ha enviat.\nUna Església que acull als petits i indefensos ensenya a acollir a Déu. Una Eglésia que mira cap als grans i s'associa amb els poderosos de la terra perverteix la Bona Nova de Déu anunciada per Jesús.


The Prisoner :: Amb compte ::\nby Roger Compte · Published 31/5/2004 · Updated 27/11/2009\nAprofitant la merda de temps de dilluns festiu, he començat a visionar en DVD la sèrie The Prisoner. Al·lucinant que el 1967 haguéssin emés una sèrie així de rara i amb un muntatge tan “diferent”. Tan sorprenent com que no hi va haver res de tant “original” fins Twin Peaks, que fins i tot es podria considerar més convencional que aquesta. Resumint l’argument de The Prisoner: un agent secret dimiteix de la seva feina i vol escapar, però el segresten i es desperta a un lloc desconegut: The village, un poble amb gent vestida de manera rara, on tothom és supereducat, on la gent no té un nom sinó un número (el protagonista és el número 6). I on és impossible escapar: si intentes sortir dels límits, venen unes boles gegants de color blanc que t’aixafen. Al número 6 (interpretat per Patrick McGoohan, també creador de la sèrie) el pressionen constantment perquè els doni informació de quins motius el van portar a presentar la dimissió. El culte a la sèrie ha generat una associació, Six of one, que porta “disfrutant i analitzant la trencadora sèrie de televisió de Patrick McGoohan des de 1977”\nby Roger Compte · Published 3/9/2013 · Last modified 7/11/2013\nNext story 666 no és un prefixe telefònic\nPrevious story La política del sexe


Conegueu lhome que hackearà la cartera de Bitcoin perdudes per diners | CAT.DemocraziakmZero.org\nDave Bitcoin, l'àlies de l'arquitectura de programari que hackeja contrasenyes cryptocurrrency de les persones, l'augment dels preus d'èter símbol blockchain de Etereum ha generat una quantitat significativa de treball; treball que no s'hauria dirigit el seu camí sense el seu enfocament en el desenvolupament de la confiança.\nI per ser clars, Dave Bitcoin hackeja contrasenyes de les persones amb el seu permís. Corre els Serveis de Recuperació de Cartera pàgina web, que recupera les contrasenyes perdudes o oblidades de la gent per la força bruta desxifrat - és a dir, utilitzant un programa d'ordinador per tractar de milions de contrasenyes en un curt període de temps.\nS'ofereix el servei de bitcoin, litecoin i la majoria d'altres carteres moneda digital alternativa, i al desembre, va començar a desxifrar carteres de pre-venda Etereum.\n"M'encanta un repte", va dir Dave Bitcoin, qui és el pseudònim que queda dels dies en què no estava clar si moneda digital era legal.\nDavid va dir a Bitcoin CoinDesk:\n"Al principi, allà per mitjan 2013, només volia entendre la criptografia utilitzada per Bitcoin i els formats de xifrat en les carteres. Em vaig adonar que jo era capaç d'ajudar potencialment a les persones que han oblidat les seves contrasenyes cartera, i va créixer a partir d'aquí ".\nDavid Bitcoin ha treballat amb més de 1.000 persones des que es va posar en marxa el servei, amb més necessitat de recuperació de la contrasenya només alguns que volien elimina arxius de la cartera recuperats. La seva taxa d'èxit és del 30%, però és una taxa que varia en funció dràsticament la quantitat d'informació que un client dóna.\nDes de gener de negoci Etereum de Dave Bitcoin s'ha disparat, coincidint amb l'augment de preu del 1000%. Avui dia, al voltant del 50% del seu negoci desxifra carteres Etereum, el 40% està relacionat Bitcoin i el 10% restant està recuperant altcoin carteres, com litecoin o dogecoin.\nDavid Bitcoin cobra el 20% de la quantitat a la cartera, que és un risc, ja que en general no sap quant hi ha a la cartera abans que ho desxifra.\n"Intento ajudar a tots, fins i tot si els diners involucrat en les carteres no té gaire sentit financer", va dir Dave Bitcoin.\nAquest èmfasi en el servei al client és necessari perquè ell està tractant de construir una oferta de confiança amb un servei que és una mica intimidatori.\nPer començar, els consumidors han de lliurar el que ells pensen que la contrasenya podria ser. Atès que molts consumidors utilitzen el mateix o variacions de la mateixa contrasenya per a múltiples comptes, això pot ser preocupant.\nPerò després que Dave obre una cartera i pren la seva cort, li envia un correu electrònic explicant als clients que han de canviar o deixar d'utilitzar qualsevol de les contrasenyes que es donen a conèixer a ell.\nEl programari utilitza Dave és configurable, però si la contrasenya és particularment inusual, es necessita un codi personalitzat en funció de cada client per desxifrar.\nProgramari de Dave Bitcoin s'executa en ordinadors d'alt rendiment, generalment Amazon Web Services (AWS) ordinadors. Cada node de l'equip tira d'un subconjunt dels candidats d'contrasenya d'una base de dades en línia d'alta velocitat i els processa, l'execució de les operacions primitives criptogràfiques adients per examinar les contrasenyes candidats per determinar la contrasenya correcta.\nDavid utilitza tots dos nodes Linux i Windows en AWS.\n"Puc posar en marxa un node en AWS o 100 o més, només amb el clic d'un botó," va dir. "Però, per descomptat, l'execució d'aquests ordinadors ve amb un cost financer, de manera que necessita per equilibrar el cost de la desencriptació en comparació amb la probabilitat d'èxit."\nEl programari també és capaç d'utilitzar targetes GPU per a aquest tipus de cartera més comuns, com els oferts per Bitcoin Core, accelerant el procés de recuperació.\nAmb diversos dels seus algoritmes codificats, el programari pot realitzar milions d'intents de desxifrat per segon.\n"És un procés divertit, i res és més agradable d'ajudar a algú a recuperar les seves bitcoins o èter o altcoins," va dir Dave, però la recompensa econòmica no ha estat suficient perquè renunciï al seu treball diari com un arquitecte de programari.\nValor de la reputació\nDesprés d'algunes investigacions, Moneder serveis de recuperació sembla ser l'única oferta de serveis de recuperació de moneda digital. Potser a causa de la falta d'altres opcions, Dave Bitcoin ha establert una confiança en els últims anys.\nStephanie Murphy, l'amfitrió del podcast "Parlem Bitcoin" i Ludvig Oberg, cofundador d'intercanvi de Bitcoin sueca, Safellohave utilitza el servei. I el proveïdor de la cartera bitcoin Blockchainredirects seus clients a la recerca de la recuperació de contrasenyes a Dave Bitcoin.\n"La meva reputació és molt important per a mi, i jo actuï honestament amb els meus clients en tot moment", va dir. "La confiança és una cosa fràgil, i sóc conscient que he de seguir sent absolutament net perquè no perdi el respecte de la comunitat criptogràfica."\nAixò impacta en un obstacle central per bitcoin i una altra moneda digital arrencades d'interfície amb els diners dels consumidors. Hi ha hagut nombroses empreses bitcoin, per exemple Mt gox, que han fracassat, prenent els diners dels consumidors amb ells, i altres negocis que van resultar ser les operacions d'estafa fugir amb els diners invertits pels clients.\nAixò ha portat la calor de l'Oficina de Protecció Financera del Consumidor (CFPB) en la indústria. La CFPB ha anat en augment en els serveis de supervisió Bitcoin des de fa anys, l'emissió d'un avís sobre els riscos possed per moneda virtual a l'agost de 2014.\nUn dels riscos esmentats és l'absència de clau privada o les opcions de recuperació de contrasenya.\nPerò Investigació organització educativa del consumidor realment ha advocat per bitcoin en aquest sentit, dient Bitcoin podria impulsar la protecció al consumidor, perquè el protocol fa possible que la gent a prendre la seguretat en les seves pròpies mans en lloc de dependre de tercers.\nPerò serà un repte aconseguir que els consumidors canviar a sistemes més responsables quan s'utilitzen per a l'assegurança i altres proteccions.\nCom va dir Dave Bitcoin i el seu servei de prova:\n"És encara aviat en el món moneda digital."\nImatge cortesia de David Bitcoin\nPresident de la CFTC: Tenim Supervisió de Derivats Bitcoins\nBitfinex recupera el volum de Bitcoin, però la percepció enfronta les ràfegues\nItBit revela que el projecte Bankchain no utilitzarà Bitcoin\nEncertant dues vegades? El lladre de Joseph Poon pren el projecte dintercanvi Ethereum


Columbia Flashback Blau comprar i ofertes a Trekkinn\nS Teal / Zinc\nDescripció Columbia Flashback\nRecordeu que el moment en que realment, realment volia una caçadora resistent a l'aigua i que deixés? T té un?\nbutxaca de la mà\nCordó ajustable en el doblec\nTela: Shell: Repel·lent d'Aigua Gola de tela 100% polièster\nColumbia Flashback és un producte que pertany a la categoria de Jaquetes dins de la secció de Roba home a la botiga de muntanya trekkinn. No esperis més i descobreix totes les avantatges i promocions que t’ofereix la comunitat de trekkinn. Quins són els principals avantatges de Columbia Flashback? Aquest producte està especialment dissenyat per proporcionar-te el màxim confort i fer-te gaudir del teu esport favorit: muntanya.\nCaracterístiques Columbia Flashback\nTecnologias Columbia Flashback\nJuan camilo lerolle mejia - 10/11/2018\nEscelente per a un trek a vent o una mica de pluja. excel·lents acabats\nEscelente para un trek en viento o algo de lluvia. Excelentes acabados\nJuan camilo lerolle mejia - 09/11/2018\nExcel·lent per als trek de bon vent i en pluja. Queda molt bé\nExcelente para los trek de buen viento y en lluvia. Queda muy bien\n$ 93.3 $64.45\n$ 46.96 $32.45\n$ 65.06 $44.95