Responsabilitat Global: II Premis Proteus d'Ètica\nPer a iniciatives i persones que al llarg de l'any han promogut l'Ètica II Premis Proteus d'Ètica\nBases 2a edició\nEditorial Proteus convoca la segona edició dels Premis Proteus d'Ètica, uns guardons amb què pretén distingir aquelles iniciatives, treballs, empreses o persones que, d'una manera significativa, han descrit, analitzat, tractat, promogut l'ètica i els valors socials o han contribuït a la seva difusió a la societat amb les seves accions i/o el seu exemple.\nEn els II Premis Proteus d'Ètica, s'estableixen les següents categories:\n1. Personalitat de l'any...\no En àmbit esportiu\no En l'àmbit cultural\no En l'àmbit social\n2. Iniciativa empresarial\n3. Projecte social\n4. Projecte pedagògic\n5. Cultura i Comunicació\n1. A la personalitat de l'any\nCriteri de valoració: reconeixement a una persona física que, per les seves qualitats, visió, valors i tarannà hagi promogut l'ètica o hagi actuat en conseqüència en un determinat moment, especialment al llarg del 2010.\nAquesta categoria consta de tres guardons:\n- Personalitat de l'any en l'àmbit esportiu\n- Personalitat de l'any en l'àmbit cultural (literatura, música, cinema, art...)\n- Personalitat de l'any en l'àmbit social (ciència, cooperació, sostenibilitat...)\n2. A la iniciativa empresarial\nCriteri de valoració: reconeixement d'una empresa, acció o iniciativa empresarial que hagi contribuït, especial durant el 2010, a construir una societat socialment més responsable (responsabilitat social) o bé que, a través de la seva política empresarial, hagi contribuït a la difusió de valors, com la igualtat, la no-discriminació, la sostenibilitat, etc.\n3. Al projecte social\nCriteri de valoració: reconeixement a un projecte o a una institució, organització, entitat o fundació sense ànim de lucre, que, empesa per una consciència social, serveixi la societat, a fi de contribuir a la integració, el desenvolupament, etc.\n4. Al projecte pedagògic\nCriteri de valoració: reconeixement a un projecte vinculat a l'àmbit educatiu, especialment del curs 2009-2010, que hagi tractat l'ètica o treballat valors per tal de difondre'ls entre nens, joves o altres col∙lectius específics. II Premis Proteus d'Ètica\nCriteri de valoració: reconeixement a un mitjà de comunicació, treball periodístic (escrit, audiovisual o digital), obra audiovisual (pel∙lícula, curt, espot...) o treball cultural (cinema, teatre, exposició, etc.) que, al llarg de 2010, hagi convidat a reflexionar o hagi destacat pel seu compromís ètic.\n1. La convocatòria és anual.\n2. Els Premis Proteus d'Ètica en cap cas tenen dotació econòmica. Són un reconeixement a la tasca feta.\n3. L'àmbit dels Premis Proteus d'Ètica és estatal.\nPresentació de propostes:\n4. La presentació de propostes per a la categoria de personalitat de l'any en els tres àmbits (esportiu, cultural i social) està oberta a tota la ciutadania.\n5. La presentació de propostes per a les categories d'iniciativa empresarial, projecte social, projecte pedagògic i cultura i comunicació, rau en les aportacions d'un comitè d'experts.\n6. La presentació d'un candidat haurà d'anar acompanyada amb el motiu del seu nomenament i una breu referència al candidat.\n7. Les propostes de candidats es poden presentar via correu electrònic a info@editorialproteus.com o bé a través del bloc dels premis.\n8. El termini de presentació de les propostes finalitzarà el 15 de novembre de 2010.\nSelecció de candidats finalistes\n9. L'equip d'Editorial Proteus*, en qualitat de Consell Assessor dels Premis, serà l'encarregat de fer la preselecció de totes les propostes rebudes, en cas de rebre més de 10 propostes/categoria, per tal d’ajustar a un màxim de 10, els candidats finalistes per a cada una de les categories.\n* format pels responsables de cada col∙lecció de l'Editorial, per l'equip de disseny, traducció i comunicació.\nPer a la preselecció dels candidats finalistes es tindrà en compte:\n9.1 El nombre de vegades que s'ha proposat una mateixa proposta\n9.2 Els criteris de valoració preestablerts en aquestes mateixes bases\n10. El nom dels 10 candidats finalistes es donaran a conèixer al públic el 15 de novembre, i es comunicarà alhora a cadascun dels candidats.\n11. Un cop seleccionats els candidats per a cada categoria, cada membre del jurat rebrà tota la informació/documentació referent als candidats per a la seva avaluació.\n12. La concessió final dels guardons recaurà en el jurat format per catedràtics d'ètica i filosofia de reconegut prestigi nacional, a més del director de l'Editorial Proteus\n13. La reunió de deliberació del jurat tindrà lloc el 30 de novembre de 2010.\n14. El veredicte del jurat es donarà a conèixer en el lliurament de premis que tindrà lloc el proper 15 de desembre, a les 20 h, al Museu Marítim de Barcelona.\n15. Les incidències no previstes en aquestes bases seran resoltes per l'equip d'Editorial Proteus o, si els correspon, pel jurat.\nEditorial Proteus és un projecte d'edició i venda de textos que tenen l'Ètica com a eix vertebrador de continguts. Nascuda el 2008, sorgeix amb la pretensió de contribuir a la difusió de valors, tot configurant una ciutadania responsable, atenta als desafiaments ètics del Segle XXI. Si l'Ètica va néixer fa milers d'anys amb l'esperança de servir com a criteri compartit per la vida feliç en comunitat, la seva raó d'ésser avui dia continua sent plenament vàlida.\nEditorial Proteus és un projecte multidisciplinari, que aspira a situar l'Ètica al centre de les referències de la nostra vida quotidiana. Els que impulsem i creiem en el projecte som conscients de la conveniència de recuperar l'Ètica com a instrument no retòric, sino real, en una època plena d'incerteses. L'Ètica és avui més necessària que mai. Més que mai, sentim la necessitat de recòrrer a criteris que ens orientin per tal de trobar respostes a un món desconcertant. Més que mai, cerquem recolzaments que, no com a resposta infalible, sinó com a suggeriment, ens ajudin a conformar les nostres pròpies opinions i a actuar adequadament.\nEditorial Proteus atorga una especial importància a l'apropament de l'Ètica a tots els segments de població de la forma més didàctica possible. No aspirem a assentar càtedra, sinó ajudar a obrir portes. Volem seduir per orientar. Per a això, acostar l'Ètica als nois i noies és una de les nostres prioritats. Són ells qui definiran el món de l'endemà i, tot i que al món tot està encara per fer, hem de començar avui a concebre aquell món futur amb els nois i noies d'avui. Ells són els agents principals en qui val la pena invertir els nostres esforços.


El PP menysprea la proposta federal socialista\n"Ja parlarem de nous models constitucionals després, si és que fa falta", deixa anar el president a través del seu compte de Twitter. Miquel Ramis diu que el PSIB "continua tan allunyat de la realitat com quan governava"\n3 min. Palma 08/07/2013 18:34\nEl president, José Ramón Bauzá, i el portaveu del PP balear, Miquel Ramis, han menyspreat avui la proposta federal socialista. El president ha deixat anar per Twitter que ara toca reactivar l'economia i que un pic resolta ja es parlarà de la Constitució, "si és que fa falta". Ramis ha dit, en un comunicat, que la proposta i el suport "entusiasta" de la portaveu socialista, Francina Armengol, demostren que ella i el partit "continuen tan allunyats de la realitat com quan governaven".\nBauzá, ha respost per Twitter la proposta federal dels socialistes -que just aquest dilluns havia defensat Armengol-. Ho ha fet dient, en dues piulades, que ara "allò important és fer feina sense descansar per aconseguir la reactivació econòmica" i tot seguit ha afegit: "Ja parlarem de nous models constitucionals després, si és que fa falta".\nPer la seva banda Ramis, en un comunicat, ha dit irònicament: "més que l'atur, la fi de la crisi i la reactivació econòmica, als ciutadans d'aquesta terra els deu importar molt més la reforma de la Constitució". Segons el polític popular "la credibilitat del PSIB-PSOE està sota mínims, ara lamenten que Balears pateixi un model de finançament pactat per ells i del qual feien bandera". Segons Ramis el "caradurisme" de la portaveu socialista "clama al cel" perquè tanca als ulls "a una realitat que poc a poc està millorant" i "manté el seu discurs com un disc ratllat" mentre proposa canvis de model d'Estat en lloc de fer feina per treure l'arxipèlag de la crisi. "Primer ens arruïnen, després ni reconeixen ni volen fer feina per ajudar en la pitjor crisi econòmica i social de la història, i ara ens vénen amb models que, a més, van en detriment de la solidaritat entre comunitats que sempre ha defensat la Constitució", ha rematat el portaveu popular.\nJustament avui mateix la portaveu socialista havia volgut donar suport a la proposta federal que el PSOE ha consensuat aquest cap de setmana a Granada afirmant que implicaria tota una sèrie de millores per als ciutadans, incloent-hi la compensació de la insularitat i més doblers per a Educació, Salut i Serveis Socials. Tot i que Bauzá no l'ha anomenada directament ni a ella ni als socialistes, doncs, s'entén que els dos tuits que ha fet són una resposta a la proposta federal dels socialistes. Aquesta mena de declaracions per Twitter són poc habituals en el president que, tal com constata aquest anàlisi de l'ús que fa del Twitter, just va piular deu opinions o mesures polítiques durant tot el mes passat.\nLa proposta del PSOE faria perdre fins a 610 milions a Extremadura i guanyar-ne fins a 360 a Balears


Espectacle de màgia itinerant per a carrer | Tus Magos\nEspectacle de màgia itinerant per a carrer\nEls espectacles itinerants de carrer amb mags professionals són espectacles de màgia itinerants fantàstics per a festes en el exterior, al carrer. Es tracta d’espectacles de carrer on el mag realitza jocs de màgia visuals, de manera itinerant, i per a què puguin veure’ls i gaudir-los totes aquelles persones que es trobin en les places i carrers dels pobles i ciutats.\nUs presentem el nostre tricicle màgic, que com bé indica el nom, és un vehicle a tres rodes, amb caixes incorporades des d’on el mag traurà tots els elements màgics que necessita per a realitzar els jocs de màgia davant de tots els participants.\nEls jocs de màgia realitzats en aquest espectacle de carrer itinerant són jocs grans i visuals, jocs atractius i on la màgia arribarà a veure’s des d’una distància optima, per a què puguin veure-ho el màxim de persones possibles.\nHabitualment és Magic Sergio el mag encarregat de realitzar aquest tipus d’actuacions amb el tricicle màgic, ja que és un element propi, que domina a la perfecció, i amb el qual ha realitzat infinitat de fires i esdeveniments, així com també ha realitzat un munt d’accions itinerants per a centres comercials i associacions de comerciants per a carrers comercials i botigues al carrer.\nEl tricicle màgic és un espectacle de màgia per a carrer que dóna molt de joc, ja sigui per a nadal o per a qualsevol època de l’any.\nSi esteu buscant una animació itinerant de carrer, sens dubte, us recomano la millor opció: el tricicle màgic, amb el seu espectacle de màgia dirigit a tot tipus de públic.\nEls nens i els adults gaudiran a la par. Podran seguir el mag i gaudir de l’espectacle de màgia en els diferents punts de la ciutat.\nA més, el tricicle màgic porta música incorporada, és per això que es converteix en un espectacle itinerant de carrer molt visual i atractiu. També porta bombolles de sabó que surten del seu interior, com si es tractés d’un tub d’escap màgic i genial per als nens i les nenes.\nEspectacle de màgia itinerant, per a carrers o centres comercials, genial per a desplaçar-se i moure’s d’un punt a l’altre de la manera més fàcil i còmoda, a pedals o a motor, disposem les dues opcions per a què s’adapti a cada tipus d’esdeveniment i celebració.


El festival (a)phònica, escalfa motors aquesta setmana amb diverses activitats paral·leles - SIESTV\n16 juny 2017 El festival (a)phònica, escalfa motors aquesta setmana amb diverses activitats paral·leles\nTindrà lloc del 30 de juny al 2 de juliol amb una quarantena de propostes per a tot tipus de públic\nPosted at 00:43h in Cultura, Música\tby\tsiestv\nRedacció.- El Festival de la Veu de Banyoles, (a)phònica, que tindrà lloc del 30 de juny al 2 de juliol, escalfa motors aquesta setmana amb diverses activitats paral·leles: el divendres 16 de juny s’inaugura la instal·lació artística Ursonate Karaoke de cabosanroque, a partir del dissabte 17 de juny també es podrà veure l’exposició Banyoles il·lustrada, i el diumenge 18 de juny tindrà lloc la 17a Trobada de Cantaires del Pla de l’Estany.\nGràcies a la col·laboració amb diverses entitats, col·lectius i establiments del Pla de l’Estany, el Festival (a)phònica compta amb una vintena d’activitats paral·leles que van des d’exposicions, tallers o tast de concerts a presentacions de llibres, entre d’altres. Aquest divendres 16 de juny s’inaugura la instal·lació artística Ursonate Karaoke de cabosanroque a la Fundació Lluís Coromina-Espai Eat Art, que es podrà veure fins al 2 de juliol. Una interpretació sonora i lumínica de l’enregistrament original del 1932 de la poesia fonètica en forma de sonata de Kurt Schwitters Ursonate. A partir de la litúrgia formal del karaoke, cabosanroque convida els espectadors a reinterpretar l’obra. La inauguració tindrà lloc el mateix divendres a les 20 h i es podrà veure fins al diumenge 2 de juliol.\nA partir del dissabte 17 també es podrà veure l’exposició Banyoles il·lustrada a la Llotja del Tint, que s’inaugurarà el mateix dia a les 20 h i es podrà veure fins al 6 d’agost. Es tracta d’una mostra sobre la imatge gràfica d’enguany, dissenyada per Enserio i amb il·lustració de Miguel Bustos. En aquesta exposició s’hi trobaran tots els elements i personatges que s’han il·lustrat amb un petit text de Miquel Aguirre per a cada un d’ells: la Carpa Ramona, la Brugui, el monstre de Banyoles, el Tren Pinxo, en Darder… Tot plegat, complementat amb material del mateix il·lustrador. Durant l’acte d’inauguració, es comptarà amb la col·laboració de Rim Vins i vinyes de Jordi Esteve, que oferiran un tast de Sarau 2015, vi negre empordanés 70% Garnatxa negra i 30% Carinyena amb 4 mesos de criança amb bótes de roure americà. Un vi l’etiqueta del qual també ha estat il·lustrada per Miguel Bustos. També es comptarà amb la col·laboració de Galetes Trias.\nEn relació amb la imatge d’enguany es durà terme, també a la Llotja del Tint, el taller Personatges il·lustres de Banyoles, a càrrec de l’il·lustrador Miguel Bustos i recomanat per a nens i nenes de 5 a 10 anys. Els participants podran crear el seu propi cartell del festival, amb segells del monsre de Banyoles, l’Estany, Sant Martirià, i la Ramona, entre d’altres.\nEl diumenge 18 es durà a terme la 17a Trobada de Cantaires del Pla de l’Estany (18:30 h, plaça de Palol de Revardit), que aplega les veus de diverses corals de la comarca en una jornada per compartir repertoris i experiències. Aquest any, s’hi sumen noves formacions, cosa que encara fa més palès que el cant coral a casa nostra batega fort. En concret, es comptarà amb la participació de Grup de Caramelles de Sant Miquel de Campmajor, Coral Les Estunes del Centre Cívic de Porqueres, Coral Veus de l’Estany, Coral La Vall del Terri, Coral Plenitud del Casal de la Gent Gran de Banyoles, Coral de Fontcoberta, Veus de Can Puig i Cor Les Marin.\nA més d’aquestes activitats, s’han programat altres propostes com l’exposició (a) 2017 a la Biblioteca Comarcal del Pla de l’Estany, el club de lectura amb l’autor: Enric Casasses: De la nota del preu del sopar del mosso, els concerts de Cor de Teatre Joves i Cor de Teatre Formació, la instal·lació de l’Obrador BNY Veus de primera, la presentació del llibre El dolor de la bellesa de Roger Mas (amb la presència del mateix autor), i els Tasts de concerts amb Màia, The Escarteen Sisters, Corrandes són Corrandes, Deux Clichés, David Mauricio, Chet i Alidé Sans.\nL’(a)phònica tindrà lloc del divendres 30 de juny al diumenge 2 de juliol, amb noms tan destacats com Viggo Mortensen i Rafel Plana (entrades exhaurides), Marlango, José González, Andrea Motis & Joan Chamoro Quartet, Morgan, La iaia… En total, 44 propostes, el 75% de les quals gratuïtes. Les entrades i abonaments per als espectacles de pagament es poden adquirir al web del festival (www.aphonica.banyoles.cat) i a l’Oficina d’Atenció Ciutadana de l’Ajuntament de Banyoles (Pg. Indústria, 25, de dilluns a dijous de 8:30 h a 18:45 h i divendres, de 8:30 h a 14:45 h).


Recuperem el magazín matinal de Catalunya Música i les desconnexions en aranès a Catalunya Informació - Saül Gordillo\nDilluns, 1 de juny de 2020 13:00 h\nLa programació de la dotzena setmana d'estat d'alarma aporta alguna novetat rellevant al Grup d'Emissores de Catalunya. A partir d'aquest dilluns, 1 de juny, el magazín de Catalunya Música Tots els matins del món, que presenten Ester Pinart i Joan Vives, torna a l’antena de Catalunya Música en directe, presencialment des dels estudis i en un nou horari, de 8 a 11 del matí. Com a novetat, inclourà una secció informativa a càrrec d’Albert Torrens i Marta Lanau, del programa Assaig general, que repassaran cada dia l’actualitat musical. A partir del diumenge 7 de juny, s’incorporaran dos programes més de l’emissora, però aquests fets des de casa: I tu, què escoltes?, amb Àlex Robles i Víctor Garcia de Gomar (diumenge a les 9.00 hores), i Focus, amb Maria Montes (a les 23.00). Amb aquestes incorporacions, Catalunya Música se suma a la resta d'emissores, que han recuperat una certa normalitat de la seva programació però aprofundint en el teletreball i el format de 'ràdio confinada' per garantir la seguretat dels nostres professionals en el tram final de l'estat d'alarma.\nLa programació de la dotzena setmana d’estat d’alarma es manté com l'anterior setmana a Catalunya Ràdio, però la novetat és que presencialment als estudis de Diagonal 614 els programes Estat de Gràcia, amb Roger de Gràcia, i APM?, amb Xavi Cazorla, Ernest Codina i Joel Díaz, a les tardes, i el concurs d’El matí de Catalunya Ràdio L’apocalipsi amb Elisenda Carod, Elisenda Pineda i Charlie Pee. Dos programes de tardes i una secció al migdia que deixen el confinament i tornen al format de ràdio en directe des de l'emissora, la qual cosa permetrà guanyar qualitat.\nRecuperem les desconnexions de dues hores diàries en aranès a Catalunya Informació. Aquesta és la principal novetat de l'emissora informativa, que a les 8.00 hores i a les 12.00 desconnectarà a la Val d'Aran per emetre la programació habitual en aranès, amb Eth maitin d'Aran.\nL'emisora musical i cultural iCat manté la programació en la dotzena setmana d'estat d'alarma.\nDijous, 15 oct.


“El debat polític no hauria de passar per damunt del sanitari” - Ràdio Estel\nInici » Actualitat » “El debat polític no hauria de passar per damunt del sanitari”\n“El debat polític no hauria de passar per damunt del sanitari”\nEl diputat d'Esquerra Republicana al Congrés Joan Capdevila ha valorat aquest dilluns les restriccions imposades pel govern de Pedro Sánchez a Madrid, que són ja…\nEl diputat d'Esquerra Republicana al Congrés Joan Capdevila ha valorat aquest dilluns les restriccions imposades pel govern de Pedro Sánchez a Madrid, que són ja són una realitat. Es tracta d’un confinament perimetral que afecta 4,7 milions de persones de la capital i 9 municipis dels voltants. En una entrevista al programa El Mirador de l'actualitat de Ràdio Estel, Capdevila ha destacat que “qualsevol minut que perdem pot tenir greus conseqüències”, referint-se a l'enfrontament entre Comunitat de Madrid i govern espanyol. D'aquesta situació de confrontació política, ha lamentat que "hi ha una part de sainet important". Dilluns, primer dia feiner amb aquesta realitat, s'han registrat algunes retencions de trànsit a l'accés a la capital espanyola, però la mobilitat s'ha reduït en relació amb un dilluns qualsevol. Els controls són informatius perquè s'està pendent de l'aval judicial a les restriccions.\nLa realitat del ciutadà conviu amb la política de desencontres entre institucions. Fins a l'Audiència Nacional ha arribat el recurs presentat per la Comunitat de Madrid contra les mesures aprovades pel Ministeri de Sanitat, que han suposat aquest tancament perimetral. La presidenta autonòmica, Isabel Díaz Ayuso, diu que Pedro Sánchez actua per motivacions polítiques i que les restriccions decidides a Madrid són una forma d'atac a seva gestió. Això, a més de la situació crítica de la pandèmia a la capital, fa que tot sigui ara molt complicat. Joan Capdevila, també membre de la Junta de la Lliga Espiritual de la Mare de Déu de Montserrat ha comentat com es viu la situació.\nVosté viu entre Madrid i Barcelona. Com s'està vivint la situació sanitaria a Madrid?\nQuan vaig a Madrid, em centro molt en la feina. Normalment vaig de l’hotel a la feina i a l’inrevés. Faig molt cas de les restriccions, això, sí. No ens ajuntem més de sis persones i, per tant, la vida social queda molt limitada. He vist com anava creixent el desconfinament, de mica en mica, perquè he assistit ha reunions quan anaven fent la desescalada.\nIsabel Díaz Ayuso ha dit que tota aquesta maniobra no obeeix a necessitats sanitàries sinó a estratègies polítiques. Com valora vostè aquesta idea?\nTinc la percepció que hi ha una part de sainet important en tot plegat. També penso allò que molta gent pot pensar, com ara que el debat polític no hauria de passar per damunt del purament sanitari. Quan algú està malalt, allò que ha de fer es creure el que diu el metge. Qualsevol minut que perdem pot pesar i tenir greus conseqüències. També és cert que, en un temps com aquest, fins i tot el més savi s’ha de sotmetre en l’assaig-error. Per exemple, al principi teníem els guants, però ara sabem que es millor rentar-se les mans. Ens convé estar molt previnguts i que no se’ns faci tard. Això és clau.\nD'altra banda, l'alcalde de Manlleu, Àlex Garrido, que divendres va decidir dimitir del càrrec després que es fes públic un vídeo on apareix ebri, ha assegurat aquest dilluns que, al darrere de la difusió del vídeo, hi ha una "clara intencionalitat política d'enderrocar-lo personalment i políticament". Garrido ho emmarca en una estratègia de desgast de l’independentisme per part d’alguns mitjans i creu que la projecció pública que havia tingut les últimes setmanes va provocar que algú fes córrer les imatges. Com ho valora vostè tot plegat? Creu que un alcalde o servidor públic ha de dimitir per una situació com aquesta?\n"No jutgeu i no sereu jutjats!". Aquesta és la meva resposta. Garrido es trobava en una festa privada, fora d’hores de feina, i les seves decisions privades no van tenir cap conseqüència en l’àmbit de la gestió. Em consta que és una persona mot estimada, per la seva tasca, el seu tarannà i la seva entrega pel càrrec. El mateix Winston Churchill tenia els seus moments i els seus vicis, i va ser clau en la lluita contra el nazisme. Qui estigui lliure de pecat que tiri la primera pedra. Em sembla que ens estem tornant una mica massa calvinistes. És la meva opinió.\nEs pot escoltar AQUÍ el programa El Mirador de l'actualitat d'aquest dilluns 5 d'octubre.


Comunitat Econòmica Africana - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Comunitat Econòmica Africana és una organització depenent de la Unió Africana que busca el desenvolupament econòmic del continent a través de l'establiment de zones de lliure comerç i de tractats d'ajuda mútua. S'estructura en blocs regionals, encara que la majoria de països participen en més d'un bloc, ja que les fronteres africanes estan molt marcades per l'imperialisme i no és fàcil establir límits entre regions culturals i fronteres estatals.\n1 Fases proposades\n2 Blocs regionals\n2.1 Comunitat d'estats del Sahel\n2.2 Mercat comú de l'Àfrica oriental i austral (COMESA)\n2.3 Comunitat de l'Àfrica de l'Est\n2.4 Comunitat econòmica de l'Àfrica central (CEEAC)\n2.5 Comunitat Econòmica dels Estats de l'Àfrica Occidental (ECOWAS)\n2.6 L'Autoritat Intergovernamental per al desenvolupament\n2.7 Comunitat per al desenvolupament de l'Àfrica Austral\n2.8 Unió del Magrib Àrab (UMA)\nS'ha establert un pla en 6 fases per assolir la unió econòmica, que han d'anar completant els blocs regionals membres amb tractats parcials (tractat d'Abuja).\nLa primera fase comportava la creació dels blocs regionals en 1999. Es van crear, però la UMA no s'ha integrat en el progrés global de l'organització.\nLa segona fase incloïa recomanacions per enfortir els lligams entre els països de cada bloc, a partir de tractats bilaterals. Aquesta fase, que acaba el 2007, ha d'encetar les zones de lliure comerç, en tràmit segons la zona.\nEl 2019 el lliure comerç ha d'estar implementat en tot el continent, per donar pas a la fase 5, la creació d'un mercat únic amb totes les seves conseqüències, incloent la divisa única, proposada per al 2028. Aleshores podria començar a idear-se la unió política.\nComunitat d'estats del SahelModifica\nÉs una organització creada en 1998 que consta de 25 de membres que envolten el Sàhara (llistats per ordre d'incorporació): Burkina Faso, Txad, Líbia, Mali, Níger, Sudan, República Centreafricana, Eritrea, Djibouti, Gàmbia, Senegal, Egipte, Marroc, Nigèria, Somàlia, Tunísia, Benín, Togo, Costa d'Ivori, Guinea Bissau, Libèria, Ghana, Sierra Leone, Comores i Guinea.\nEl seu objectiu primordial és crear una zona de lliure comerç entre els seus integrants, però encara està lluny de l'assoliment. Com a bloc regional, ha assolit el rang d'observador a les assemblees de l'ONU. El conflicte de Darfur centra les preocupacions dels seus líders.\nMercat comú de l'Àfrica oriental i austral (COMESA)Modifica\nÉs un dels blocs més potents del continent. Format en 1994, ha assolit una àrea de lliure comerç parcial (hi estan integrats alguns dels membres fundadors) que va ampliant-se progressivament. Inclou 20 països amb 340 milions d'habitants en total: Angola, Burundi, Comores, República Democràtica del Congo, Djibouti, Egipte, Eritrea, Etiòpia, Kenya, Líbia, Madagascar, Malawi, Maurici, Ruanda, les Seychelles, Sudan, Swazilàndia, Uganda, Zàmbia i Zimbabwe.\nLa COMESA vol integrar tots els seus membres en l'àrea de lliure comerç i avançar cap a una moneda comuna el 2018 (si bé alguns estats s'hi oposen).\nComunitat de l'Àfrica de l'EstModifica\nAquest bloc és el de més tradició històrica, ja que va ser fundat el 1967. A causa de les pugnes internes pel poder, es va dissoldre el 1977 i es va tornar a rellançar l'any 2000. Està format per cinc membres: Kenya, Tanzània, Uganda, Burundi i Ruanda.\nEl bloc està en vies d'assolir una àrea de lliure comerç. Es va plantejar una divisa comuna, anomenada el xíling est-africà i una unió política, la Federació de l'Àfrica de l'Est, que hauria de néixer el 2010. Els països integrants volen establir tractats de cooperació per al foment del turisme, basat en la riquesa natural i paisatgística.\nComunitat econòmica de l'Àfrica central (CEEAC)Modifica\nEs va fundar el 1985 però va romandre inactiva durant anys per les guerres de la regió dels Grans Llacs. El 1999 es va rellançar a instàncies de la Comunitat Econòmica Africana. Alguns països van fundar la CEMAC, un subgrup per a la integració econòmica. La Unió Europea advoca per la fusió de la CEMAC amb la comunitat original i ha signat convenis de col·laboració en matèries d'exportacions i forces de pau.\nLa CEEAC té tres llengües de treball: el francès, l'espanyol i el portuguès. La seva seu es troba a Libreville, al Gabon. Els seus objectius són crear una economia autosuficient a partir de la creació d'un fons per al desenvolupament, establir una àrea de lliure comerç i arribar a la divisa comuna.\nEls països membres de la CEEAC i la CEMAC són Camerun, República Centreafricana, Txad, Congo, República Democràtica del Congo, Guinea Equatorial i Gabon. Només part de la primera estan: Burundi, Ruanda, São Tomé i Príncipe i Angola.\nComunitat Econòmica dels Estats de l'Àfrica Occidental (ECOWAS)Modifica\nLa Comunitat Econòmica dels Estats de l'Àfrica Occidental va fundar-se el 1975 i està dividida en dos subgrups, la UEMOA i el WAMZ. El primer està avançant cap a la lliure circulació de mercaderies i persones mentre que el segon se centra a planificar la unió monetària dels Estats de la zona\nL'Autoritat Intergovernamental per al desenvolupamentModifica\nÉs una organització formada per Djibouti, Etiòpia, Kenya, Somàlia, Sudan i Uganda el 1986 (els països de l'anomenada "banya d'Àfrica"). Va sorgir per fer front a la fam i els desastres naturals de finals del segle xx, que van devastar la regió. Així els Estats s'unien en les seves demandes a l'exterior, especialment d'ajuda humanitària i control de recursos.\nL'organització va perdre força des de l'inici del segle XXI per diverses raons: Kenya i Uganda han centrat els seus esforços en la Comunitat de l'Àfrica de l'Est, Somàlia porta més de 15 anys sense govern operatiu, Sudan té greus conflictes interns i hi ha discussió sobre la pertinença de regions fronteres entre Etiòpia i Eritrea, amb amenaça de guerra.\nComunitat per al desenvolupament de l'Àfrica AustralModifica\nÉs una organització que busca la cooperació econòmica i política de la meitat sud del continent. Fundada als anys 60, s'ha anat ampliant fins a constar de 15 membres: Angola, Botswana, Lesotho, Malawi, Moçambic, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia, Zimbabwe, Namíbia, Sud-àfrica, Maurici, RD Congo, Madagascar i les illes Seychelles.\nS'han establert diversos protocols d'ajuda mútua en educació, sanitat i política exterior i s'avança cap a l'establiment d'un mercat únic amb una sola divisa. El principal problema per avançar és la recança dels Estats a cedir poder legislatiu a l'organització.\nUnió del Magrib Àrab (UMA)Modifica\nLa Unió del Magrib Àrab no participa plenament de la Comunitat Econòmica Africana per l'oposició del Marroc i funciona com a entitat semi-independent.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Comunitat_Econòmica_Africana&oldid=26328581»\nDarrera modificació: 12 feb 2021 a les 20:22


Parròquia de Sant Esteve - CASTELLAR DEL VALLÈS (CATALUNYA)\nEsglésia neogòtica aixecada entre el 1885 i el 1892; se l’ha batejada com “La Catedral del Vallès” per les seves grans dimensions. Consta d'una nau de cinc trams coberta amb arcs diafragma apuntats que sostenen un ric teginat decorat amb pintures; el transsepte cobert per un teginat damunt arcs de creueria presenta grans finestrals gòtics calats als murs extrems dels seus braços; la capçalera la forma un absis poligonal de nou costats amb ostentosos contraforts exteriors. En el tram situat als peus de la nau hi ha allotjat un cor alt amb una barana de pedra amb calats neogòtics damunt d'un arc rebaixat i d'una volta de creueria. Al dessota de la nau, com un soterrani, ben visible externament per la banda de migdia, hi ha dependències diverses i la tomba del fundador.\nEl frontis orientat a llevant està ricament decorat amb elements de l'estil gòtic; la portalada té un portal rectangular amb la llinda damunt mènsules envoltada per unes arquivoltes apuntades que deixen un timpà decorat amb imatges en relleu; està flanquejada per dos contraforts de mitja alçada i coronada per un petit gablet; al seu damunt hi ha oberta una rosassa calada i motllurada; per coronament del frontis hi té una cornisa angular decorada amb diversos frisos goticitzants com un de flametes amb volutes, i una creu de pedra molt decorada al cim; uns contraforts a les cantoneres sobresurten per damunt de la teulada amb dos pinacles amb florons.\nDimensions: 49'73 x 9'85 x 21'55 metres respectivament de llargada, amplada i alçada; la llargada inclou els 3'45 metres de la fondària del cancell; l'amplada total comptada des del fons de les capelles laterals fa 19'20 metres; el transsepte en fa 18'94 x 9'90 x 21'55.\nArquitectes: Joan Martorell i Emili Sala.\nCampanar coetani del temple. Té una alta base de planta quadrada (7'62 x 7'62 m) i un segon cos de perímetre lleugerament més reduït on hi figura una esfera horària a la cara de migdia i òculs cecs amb una creu en relleu a les altres. El tercer cos, també quadrat, disminueix progressivament de perímetre i agafa forma octagonal envoltat de pinacles i gablets fins a acabar en un terradet que sosté una estructura metàl·lica treballada amb formes decoratives com volutes i calats. Està bastit amb pedra carreuda blanquinosa.\nSituació: encabit en l'angle nord-oest que formen el transsepte i l’absis.\nAlçada: 46’60 metres és l'alçada només de la torre bastida amb pedra; la total arriba als 55’62 metres; aquesta mesura inclou l'estructura metàl·lica superior que sembla formar part del mateix campanar i no ser pas una peça que pot treure's i posar-se segons criteris diversos dels rectors titulars; l'alçada que se li sol donar només arriba als 53'50 metres; un servidor n'he trobat uns quants més; no penso pas que hagi comès cap error (encara que tot podria ser) més enllà d'alguns centímetres, i per això la dono per bona.\nDALMAU i ARGEMIR, Delfí [Campanars Parroquials de Torre de Catalunya] (12-02-2004)\nDALMAU i ARGEMIR, Delfí [Campanars Parroquials de Torre de Catalunya] (22-12-2012)\nDOMENE, Cristina El grup de la Pedra Seca restaura el rellotge mecànic del Campanar 2017\nL'ACTUAL.CAT Neteja del campanar de Sant Esteve 2016\nRellotge mecànic - Parròquia de Sant Esteve - CASTELLAR DEL VALLÈS (CATALUNYA)\nCASTELLAR DEL VALLÈS: Campanes, campaners i tocs


El banquer que va portar les autopistes a Espanya\nAmic molt pròxim dels Millet, Ferrer-Bonsoms va ser president d’Acesa i de la Unión Industrial Bancaria\nMolt abans que Javier de la Rosa fos etiquetat pels mitjans estatals de manera unànime com "el financiero catalán ”, un altre català es va guanyar el títol de financer de renom per la seva tasca fonamental en la banca. Es tractava de Josep Ferrer-Bonsoms, nascut al Penedès i internacional com ben pocs. Malgrat la seva llarga trajectòria al món bancari, la seva obra estrella, la que va ocupar més titulars, va ser una infraestructura: la primera autopista de l’Estat, el tram Montgat-Mataró, que després baixaria fins a Barcelona i uniria també l’avinguda Diagonal amb Molins de Rei. Aquell 1969, en què es va trepitjar per primer cop l’asfalt de l’autopista, la premsa va oferir la notícia de la inauguració com la porta d’entrada a una nova era de l’automoció i dels desplaçaments massius.\nLa veritat és que el negoci sí que tenia molta cosa de financer i per això el consorci d’empreses concessionàries l’encapçalava un banc català, la Unión Industrial Bancaria. És aquí on apareix la figura de Ferrer-Bonsoms, que presidia el banc (que més tard passaria a dir-se Bankunión) i que va assumir també el lideratge d’Acesa, la firma que agrupava els inversors a la concessió.\nPerò la seva trajectòria professional no es va iniciar a la banca, sinó a les assegurances. De jove va aconseguir el títol d’actuari (ja saben, aquells economistes experts en càlcul de riscos i de probabilitats) i es va incorporar al sector assegurador de la mà de la família Millet, històrics propietaris de la firma Chasyr (Compañía Hispano-Americana de Seguros y Reaseguros). La relació va ser tan estreta, que es va acabar casant amb la filla de Salvador Millet Maristany, Carme Millet Muntadas, amb qui va tenir quinze fills. Després d’un periple per Xile i l’Argentina, va tornar a Catalunya i es va matricular a l’escola de negocis Iese.\nAls 63 anys, amb els negocis ferits de mort per la crisi de finals dels 70, va superar les oposicions per ser auditor\nEl primer càrrec al sector bancari el va ocupar a partir del 1956, quan va assumir un lloc directiu al Banco Popular, una entitat també fortament vinculada als Millet. Sis anys més tard seria nomenat conseller delegat del Banco Atlántico, adquirit a la família Güell amb alguns amics, com Casimiro Molins, el del ciment. El 1968 passaria a ser-ne vicepresident. Com hem dit al principi, també va ser la cara visible de la Unión Industrial Bancaria, una entitat que tenia per objectiu finançar el potent teixit industrial català d’aquells anys. El projecte va quedar tocat de mort a finals dels setanta i va ser necessari que l’adquirís el Banco Hispano Americano per capitalitzar-lo. El banc comprador va fusionar Bankunión (nova denominació de la UIB) amb el Banco Urquijo, i en va resultar el Banco Urquijo Unión.\nPerò tornem enrere en el temps: quan Ferrer-Bonsoms va assumir l’esmentada presidència d’Acesa, la concessionària d’autopistes estava en el moment més àlgid, amb un prestigi a prova de bombes. N’és una mostra que el 1968 se li va atorgar la Clau de Barcelona i un any més tard va rebre un guardó que equivaldria a ser distingit com a “financer de l’any” de Barcelona. A més, la firma de publicitat per als cinemes Movierecord el va fitxar com a conseller delegat. L’any 1972 va ingressar a la prestigiosa Reial Acadèmia de Ciències Econòmiques i Financeres i a la dècada dels setanta va presidir la Fundación General Mediterránea, de l’Opus Dei, la prelatura que va ser sempre prop de la seva carrera professional.\nLa trajectòria fulgurant de Ferrer va rebre un cop molt dur amb la crisi de finals dels setanta, que va afectar la banca amb especial virulència. Va anar abandonant els càrrecs que ocupava i es va traslladar a Llatinoamèrica a la recerca de negocis. Un cop tornat a Barcelona, la seva situació professional era molt delicada, de manera que va prendre una decisió sorprenent per mirar d’obrir-se portes: aconseguir superar l’oposició de censor jurat de comptes. Ho va aconseguir amb 63 anys, cosa del tot inusual. A partir d’aquell moment es va enfocar al món de l’auditoria i la consultoria fins a la jubilació definitiva. El 1988 se li va concedir la Creu de Sant Jordi.\nHOMENOTS I DONASSES empresa història


El Govern deroga l''impost al sol' | Sostenible\nReconeix el dret a autoconsumir sense càrrecs ni càrregues\nFont: Sara Ledo. El periódico\nVa dir que ho faria abans d’acabar l’any i ha complert la paraula. La ministra Teresa Ribera ha donat ales a l’autoconsum amb la derogació de l’'impost al sol’ en el Consell de Ministres d’aquest 5 d’octubre. "Per fi aquest país es deslliura de la gran absurditat de què s’han burlat la majoria dels observadors internacionals". Amb aquestes paraules de "particular satisfacció" posava Ribera punt final al popularment anomenat 'impost al sol’, un càrrec que va establir el Govern del Partit Popular l’octubre del 2015, segons el qual les persones amb instal·lacions renovables per a l’autoconsum havien de pagar una quantitat per l’energia generada i consumida a la seva pròpia instal·lació per contribuir al manteniment del sistema elèctric.\nA més, la nova regulació impulsada per l’Executiu inclou la simplificació dels tràmits burocràtics i tècnics requerits, com és el cas de la inscripció en el registre administratiu d’instal·lacions de producció d’energia elèctrica per a les instal·lacions no superiors a 100 quilowatts, així com el dret a l’autoconsum compartit per un o diversos consumidors, ja que, segons la ministra, el 65 % dels espanyols viu en règim de coveïnat.\n"Fins ara la normativa et permetia una divisió de la coberta, el que es preveu ara que es faciliti és que tinguis tota la coberta plena de plaques i puguis compartir l’energia amb els veïns, que cada un pugui consumir aquestes energies. Si no hi ha els veïns, tu consumiràs el total, i si hi són el consumireu entre tots", ha explicat a aquest mitja l’expert en energia Jorge Morales de Labra, que afegeix que si no tens lloc a casa per a les plaques podràs posar-les "a l’escola de davant" o un altre lloc.\nA Espanya, segons l’Institut per a la Diversificació i Estalvi de l’Energia (IDEA), la potència elèctrica registrada en instal·lacions d’autoconsum ascendeix 1.196 MW, 170 MW dels quals corresponen a instal·lacions de fonts d’energia renovables. "Com a dada significativa del retard que Espanya té en aquesta matèria, hem de pensar que un país tan ric en sol com és Espanya compta amb mil instal·lacions, en comparació amb les més d’un milió que té Alemanya", ha conclòs Teresa Ribera.\nEl decret també inclou mesures per fomentar la generació elèctrica a partir de fonts renovables, com l’eliminació de traves burocràtiques que han dificultat la presència de més mobilitat elèctrica, segons Ribera. "Dels més de 9.000 MW [de les subhastes renovables] que s’havien d’instal·lar d’aquí al 2020 i que havien d’acabar els procediments abans del 31 de desembre del 2018 només n’hi ha 80”, ha precisat Ribera.


Aprovació de la nova normativa audiovisual a l’Europa comunitària per part del Parlament Europeu – Lo Campus diari\nAprovació de la nova normativa audiovisual a l’Europa comunitària per part del Parlament Europeu\nData publicació 2 octubre 2018 2 octubre 2018 per redacció\nEl Parlament Europeu ha aprovat avui en sessió plenària la directiva revisada sobre els serveis de mitjans audiovisuals (AVMSD, per la sigla en anglès). Com a part de l’estratègia pel mercat únic digital, aquestes noves normes tenen l’objectiu de crear un entorn reglamentari més just per al conjunt del sector audiovisual, inclosos els serveis a la carta i les plataformes per compartir vídeos. Les normes donen suport a les produccions audiovisuals europees i garanteixen la independència dels reguladors audiovisuals, reforcen la protecció dels menors i consoliden la lluita contra el discurs de l’odi en tots els continguts audiovisuals. La nova directiva garanteix que hi hagi un 30% d’obres europees als catàlegs a la carta. També manté el principi del país d’origen com a pedra angular de la normativa audiovisual de la UE i precisa de manera més clara les normes dels Estats membres aplicables a cada situació. El vicepresident de Mercat Únic Digital de la Comissió Europea, Andrus Ansip, i la comissària responsable d’Economia i Societat Digital, Mariya Gabriel, s’han felicitat pel vot positiu al Parlament Europeu: “Europa necessita normes audiovisuals adaptades a la transformació del sector. A partir d’ara, tots els operadors formaran part d’un entorn normatiu més just, en el qual els europeus, especialment els infants, estaran millor protegits contra els discursos d’odi i els continguts perjudicials, i on les produccions europees es podran desenvolupar”. El Consell de la UE adoptarà la directiva durant les properes setmanes, abans de la seva entrada en vigor d’aquí a final d’any. Un cop les noves regles s’hagin adoptat oficialment, els Estats membres disposaran de 21 mesos per transposar-les a la seva legislació nacional.♦\nPlàstica Negra, el surrealisme xilè. Homenatge a la figura d'Enrique Gómez Correa / Seminari i expos...\nLa publicació universitària LO CAMPUS arriba als quioscos\nPremis Nobel avisen a València que la inversió en investigació que es faci en l'actualitat "afectarà...


Vila-seca » Actualitat » Notícies » Esports\nBayer amb les entitats esportives de Vila-seca\nRecentment ha tingut lloc a l'Ajuntament de Vila-seca el lliurament dels ajuts econòmics que com cada any realitza l'empresa Bayer a les entitats esportives del municipi de Vila-seca.\nL'import total de la col·laboració ha estat de 3.500 euros i van ser lliurats pel director de Bayer a ... Llegiu més\nVila-seca homenatja a Helena Casas i Ferran López\nAquest migdia l'alcalde de Vila-seca, Josep Poblet, acompanyat del regidor d'Esports, Francisco J. Almazán, ha rebut oficialment als ciclistes vila-secans Helena Casas i Ferran López. Els dos ciclistes, recentment proclamats campions d'Espanya, són molt estimats a Vila-seca i compten amb una àm... Llegiu més\nAquest diumenge se celebrarà la 27a Diada de la Bicicleta a Vila-seca\nEl proper diumenge dia 5 d'octubre tindrà lloc a Vila-seca la 27a Diada de la Bicicleta. La diada coincideix amb el dia que es compleix el 27è aniversari del Club Ciclista de Vila-seca i l'Escola de Ciclisme Municipal (1987-2014).\nL'itinerari, que s'iniciarà a dos quarts d'onze des de ... Llegiu més\nCap de setmana esportiu a Vila-seca\nVila-seca gaudirà a partir de demà d'un cap de setmana esportiu protagonitzat pel futbol sala i el patinatge. D'una banda, dissabte a les 9 del matí començarà el Torneig de Futbol Sala La Pineda Cup, el qual es durà a terme al Pavelló Municipal d'Esports de la Pineda amb la participació de 8 eq... Llegiu més\nVila-seca, protagonista principal de la Volta Ciclista a Tarragona\nAquest matí s'ha presentat en roda de premsa a l'hotel Gran Palas de la Pineda, la 52 edició d'aquesta tradicional Volta, que torna amb un nou format de tres etapes i que tindrà lloc del 6 al 8 de juny.\nL'acte davant els mitjans de comunicació, ha estat presid... Llegiu més


PARAFARMACIA NOVA: 2013\nXERRADA D'ALIMENTACIÓ INFANTIL\nEl passat mes de juny a la Parafarmàcia Nova vam fer una xerrada d'alimentació infantil a càrrec dels laboratoris Hero.\nVam parlar de l'alimentació infantil dels 0 als 3 anys, com introduim l'alimentació complemantària, quan es donen llets especials, i de molts altres temes.\nLa xerrada va tenir molt èxit i esperem repetir-la ben aviat!\nxerrada d'alimentació infantil juny 2013\nxerrada d'alimentació infantil a la Parafarmàcia Nova\nRecordeu que si voleu mes consells i informació sobre l'alimentació dels 0 als 3 anys podeu passar per la botiga i us resoldrem tots els dubtes que tingueu!\nTenim molta varietat de llets i cereals per nadons i us recomanarem la millor en cada cas.\nPublicat per Parafarmàcia Nova a 17:29 Cap comentari:\nHas de fer un detall a un nadó?\nA la Parafarmàcia Nova t’oferim moltes idees per regalar a nadons. Aqui us deixem unes quantes fotografies dels últims detalls que hem fet. No cal dir que ens adaptem a totes les butxaques i els podem personalitzar al màxim. Detalls desde 10€.\nTambé podeu regalar canastretes amb els xumets i els bibes personalitzats amb el nom del nadó, tot pensant que serà un regal d’allò més útil i apreciat!\nPublicat per Parafarmàcia Nova a 22:51 Cap comentari:\nPublicat per Parafarmàcia Nova a 13:39 Cap comentari:\nDESINTOXICA’T I APRIMA’T DESPRÉS DELS EXCESSOS DE NADAL AMB EL NOSTRE SERVEI DE DIETISTA!\nEl dia 14 de gener torna a començar el nostre servei de dietista.\nÉs un servei molt complert dirigit per l’equip de NC (Nutricion Center), que es desplaça quinzenalment a la nostra Parafarmacia per oferir als nostres clients una visita per un preu molt reduït (8€).\nQui es vulgui apuntar farà dos controls al mes, on els faran una dieta personalitzada i els mesuraran diversos paràmetres per fer un bon control de pes: pressió arterial, retenció de líquids, metabolisme... (tot inclòs en els 8 € de la visita).\nNomés cal trucar a la botiga per demanar hora i posar-te les piles per estar genial de cara a l’estiu!\nPublicat per Parafarmàcia Nova a 18:38 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Activitats, Alimentació


Gabrielle Union revela el seu secret per semblar tan gran als 47 anys - Entreteniment | De Novembre 2020\nL’estrella de “Estranyes coses”, Finn Wolfhard, interpreta Nova a “Thor: Love and Thunder”?\n'Star Wars': aquí és el per què de la sèrie de precuela Disney + Rogue One sobre Cassian Andor es podria millorar 'The Mandalorian'\nAquest és l'estat sorprenent amb la taxa de suïcidi més elevada\n'Long Island Medium': Qui és l'ex-marit de Theresa Caputo, Larry, que es troba ara?\n3 diferències entre Twitter i Instagram\nQui era el repartiment de 'The Office' que interaccionava darrere de la càmera?\nGabrielle Union revela el seu secret per semblar tan gran als 47 anys\nNo fa tant fred aquí; hi ha d’haver una mare calenta a l’ambient. Gabrielle Union, l’actriu coneguda pels seus papers aPosa-ho en joc, 10 coses que odio sobre tu, els cinc primers llocs, amor i bàsquet i penso com un home,va complir 47 anys aquest dimarts passat. Union es va casar amb la jugadora de la NBA, Dwayne Wade, el 2014 i van donar a llum a la seva filla Kaavia el novembre del 2018. També és la madrastra dels tres fills de Wade.\nGabrielle Union i Dwyane Wade | Rich Fury / Getty Images\nInternet va passar dimarts meravellant-se per la seva aparença jove i vibrant del 47è aniversari. El primer America’s Got Talent El jutge té clarament alguns trencaments de la màniga.\nEl 47è aniversari del naixement de Gabrielle va ser dimarts, 29 d’octubre\nSembla que Twitter no podria fer cap càrrec que Gabrielle Union va complir 47 anys aquesta setmana. I, sincerament, tampoc.\nEstic segur que en algun lloc de la piràmide egípcia hi ha un codi que demostra el 29/10/1972, el dia en què la terra es quedaria en peu mentre van néixer dues nenes negres, que romandrien les bitlles malades sense vida.\nHappy Birthday @itsgabrielleu i @TraceeEllisRoss pic.twitter.com/1Sahc9nwmE\n- Sylvia Obell (@SylviaObell) 29 d’octubre de 2019\nUn fan va tuitejar, en resposta a un tweet d'aniversari per a Gabrielle Union, 'Això només em va fer adonar que pensava que tenia 27 anys com ara dotze anys'. Un altre tweeter va comparar la seva pròpia edat i es mira a l'actriu, escrivint 'No obstant això als 41 anys. sembla com pells de plàtan. ”Molt igual, Eric.\nDéu ... Però als 41 em semblen pells de plàtan. \ncursa d’arrossegament aquari\n- Eric Ja'kanyipola (@ Jakodwar_1) 30 d'octubre de 2019\n'Per què conec adolescents que semblen més grans que tu', va respondre un altre usuari de Twitter.\nL'estrella 'Bring It On' revela el seu secret sobre com es veu bé a qualsevol edat\nGabrielle Union va retuitejar un missatge d'aniversari dimarts, evidenciant-nos simples camperols sobre com aconseguir la seva lluentor real.\nDesprés que la revista MEFeater va fer un 'feliç aniversari' a l'actriu, Union va respondre amb la resposta a la pregunta que ens vam fer tots: quin és el seu secret per semblar bé?\nGabrielle Union | Andrew Lipovsky / NBCU Photo Bank / NBCUniversal a través de Getty Images\n'El secret que preguntes', ha tuitejat Union. '... aigua, tequila, fronteres i una ajuda addicional a la rendició de comptes'. Va desaprofitar els seus consells amb un cor negre i un emoji flexionat del bíceps.\nQuina combinació! Molta aigua és imprescindible. Tequila, és fantàstic de sentir. Però, la rendició de comptes i els límits? Gabrielle Union, una reina entre nosaltres, recordant que està bé divertir-nos una mica (beure tequila), però també que estar sa consisteix tant en la salut mental com en l’autocura que es tracta de dieta i exercici.\n- Viquipèdia 'la vida real és prou terrorífica' marró (@eveewing) 29 d'octubre de 2019\nEls seus seguidors van prendre nota (i van reblar literalment GIF de presa de notes). Un tweeter va fer les preguntes logístiques: 'És que una part d'aigua, 2 parts tequila, 2 parts de límits i 3 parts de responsabilitat? Demanant a un amic. '\nTequila ... pic.twitter.com/Pw8gvIozpB\n- George M Johnson (@IamGMJohnson) 29 d'octubre de 2019\nQuè podem dir, és el món de Gabrielle Union i només hi vivim\nGabrielle Union es disfressa de disfresses de Halloween amb la seva nena\nIce Ice Ice ... La seva freda és #BringItOn #CaliforniaLove\nUna publicació compartida per Gabrielle Union-Wade (@gabunion) el 27 d'octubre de 2019 a les 13:52 PDT\nAquest cap de setmana passat, Gabrielle Union ens va posar a tots en la nostra sensació nostàlgica vestint-nos com ellaPorta-hopersonatge, Isis. El capità animador dels Clovers va aconseguir que la seva filla es divertís, vestint-se també al bebè Kaavia amb un adorable uniforme verd igualat.\nNo és sorprenent, Gabrielle Union va matar el vestit de majúscules. La mare de finals dels anys 40 continua demostrant que la bellesa no està limitada per l'edat.\nUn usuari de Twitter va escriure: 'La ciència té algunes explicacions per fer'.\nLa ciència té algunes explicacions per fer. pic.twitter.com/2K4xRVpl7G\nrutina d'entrenaments de christina el moussa\n- Franklin Leonard (@franklinleonard) 28 d’octubre de 2019\n'Lawd she’s fire', ha tuitejat un altre aficionat.\nFeliç aniversari al més bonic Trèvol de 47 anys que hi ha a l’ambient.\n'The Walking Dead': 6 prediccions per a la temporada 7\nSelena Gomez i Demi Lovato són encara amics?\nAriel Winter Digne i com guanya diners\n7 aliments que tenen molt de sodi\nNick Cannon diu que Mariah Carey és l'única dona que mai s'ha tornat a casar\nL’actor Loki, Tom Hiddleston, “reuneix” amb Times Square Avengers a la nova foto\n'Llei i ordre: SVU' continua a Netflix?\nS’aconsegueix Ryan Seacrest amb el marit de Kelly Ripa, Mark Consuelos?


NUESA LITERÀRIA: Donòstia amb pluja.\nDonòstia amb pluja.\nHi ha moments que la pluja a Donòstia està tan amarada a la ciutat i al mar que en realitat tot és una unitat, com un sol ésser. Quan passa això, els colors tenen una lluminositat especial, com si s'encenguessin amb una llum pròpia que els sortís de dins. La pluja es presenta com una mena de fluid sagrat que desenteranyina el paisatge i ho embelleix tot. La bellesa de la pluja és sovint incompresa per les ments més utilitaristes, a les quals els costa veure que el paisatge amb la pluja és una festa. La pluja a Euskadi és una festa de la Terra que es vesteix de gala i que alhora ho espiritualitza tot. A la natura, passa sempre que tot allò festiu és alhora sagrat, espiritual, misteriós, místic... amb una espiritualitat que ve de molt enrere i que fuig molt i molt endavant, deslligada de religiositat i doctrines i profundament unida al poder del cosmos.\nImatges del Delta. Silenci, llibertat i taurons. I...\nNo tinc la Terra, però la Terra em té.\nEl món és ple de persones que estan enganxades a l...\nFauna subaquàtica de Calella de la Costa.\nHi ha colors allà a on nosaltres els Homo sapiens ...\nDe vegades, no fer cas de les pors produeix la mor...\nViure la intensitat de descobrir que formes part d...\nNo hi ha ètica sense llibertat estètica


Extingit l’incendi en una antiga fàbrica de Grefusa | Alzira Ràdio 107.9 fm\nExtingit l’incendi en una antiga fàbrica de Grefusa\nEls bombers han treballat al llarg del matí en l’extinció de l’incendi de l’antic magatzem que Grefusa tenia a Alzira. Segons han informat fonts de el Centre de Coordinació d’Emergències, el foc s’ha iniciat per causes que s’estan investigant en esta fàbrica abandonada, situada a la CV-505.\nFins al lloc s’han mobilitzat tres dotacions el Consorci de Bombers i un sergent per extingir el foc, que segons han informat les mateixes fonts, ha estat controlat cap a les 10 del matí. Segons informen des de l’ajuntament d’Alzira només s’han produït danys manterials, ja que en tarctar-se d’un edifici en desús. ninguna persona s’ha vist afectada pels efectes de l’incendi.\nImatges dels efectius de bombers treballant aquest matí a l’incendi declarat a una fàbrica a Alzira. Controlat a les 9.50h pic.twitter.com/Zz0YwQFvOy\n— Bombers Consorci VLC (@BombersValencia) November 13, 2019\nLes instal·lacions de Grefusa ja patiren un incendi en una altra ocasió. En el mes de juliol enguany la factoria que està operativa de l’empresa ja va patir un incendi de més magnitud i que es va saldar amb una persona ferida.\nCategories Informatius, Successos Deixa un comentari Navegació per les entrades


8è Festival Jardins del Palau Reial de Pedralbes: Concert "Rozalén" | Guia BCN: agenda d'activitats, directoris i cursos de Barcelona 8è Festival Jardins del Palau Reial de Pedralbes: Concert "Rozalén"\nReconeguda com una de les principals veus de la nova cançó d'autor en espanyol, Rozalén desembarca en el Festival de Pedralbes per a presentar les seves brillants composicions en directe. 'Con derecho a...', 'Quién me ha visto...' i 'Cuando el río suena...' són els tres discos que ha editat; i amb els quals ha aconseguit dos discos de platí i dos d'or, així com reconeixements tan importants com dues nominacions als Latin Grammy, entre altres.\nEn 2020, l'artista entrarà en l'estudi per a registrar el seu nou disc, del qual segur escoltarem algun avanç en directe. Al costat de les novetats, sonaran èxits com a 'Girasoles', 'La Puerta Violeta' o 'Ochenta veces', cançó amb la qual es va donar a conèixer.\nDimecres a les 22:00h Entrada general de: 24 a 108 €


A Catalunya es crea el títol propi de grau superior en Sonorització per a les Arts Escèniques – Lo Campus diari\nEl sector de les arts escèniques demana una formació sobre sonorització d’espectacles, motiu pel qual es crea una titulació pròpia que dona resposta a les necessitats de qualificació professional\nEl Govern català ha aprovat avui el decret pel qual es crea el títol de la Generalitat de tècnic o tècnica superior en Sonorització per a les Arts Escèniques, i se n’estableix el currículum. Amb l’aprovació del nou títol propi, el vuitè dins la família d’Arts Escèniques, s’ofereix a les persones interessades formació sobre sonorització d’espectacles, que fins ara es feia de forma no reglada.\nD’aquesta manera, aquest nou cicle formatiu de grau superior proporciona una formació ajustada a les necessitats de gestió de sonorització dels espectacles (arts escèniques, concerts de música, dansa i obres de teatre). Al mateix temps, la titulació donarà resposta a les necessitats de qualificació professional en aquest àmbit, expressades pel propi sector.\nEl cicle tindrà una durada de 2.000 hores i s’inscriu als ensenyaments d’arts escèniques. La competència general d’aquest títol consisteix a gestionar la sonorització d’una creació d’arts escèniques o música en viu, segons el disseny de so o sonorització establerta, instal·lant i dirigint els equips de so tenint en compte el projecte artístic general i els condicionants tècnics i econòmics.\n-Analitzar la dramatúrgia d’una escenificació i els valors expressius de la sonorització o disseny de so, determinant les característiques que la defineixen per incorporar-les al treball de gestió de la sonorització.\n-Analitzar els paràmetres tècnics, artístics i econòmics de la producció en curs per a l’elaboració del projecte tècnic de sonorització.\n-Treballar amb els equips de so seguint les demandes de l’equip artístic i proposant solucions per a la sonorització.\n-Gestionar i crear arxius d’àudio emprant programari i maquinari específic per elaborar bandes sonores per a projectes escènics.\n-Aplicar tècniques de maquinària escènica, luminotècnia i audiovisuals per donar suport a altres col·lectius en els treballs de muntatge, assajos i representacions\n-Identificar els requeriments de seguretat del públic i d’accessibilitat universal proposant, en totes les fases del treball, mesures de seguretat i accessibilitat universal d’acord amb la normativa aplicable.


Una llarga carrera a les institucions eclesiàstiques - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nUna llarga carrera a les institucions eclesiàstiques\nAbans d'arribar a Solsona, Traserra va estar molt vinculat a l'arquebisbat de Barcelona\nTraserra era llicenciat en Filosofia, Teologia i Dret. Esdevingué doctor en Dret Canònic per la Pontifícia Universitat Gregoriana de Roma. A la Universitat de Barcelona, també va cursar les llicenciatures de Filosofia i Lletres i Dret. El van ordenar sacerdot el 19 de març del 1959. Es va dedicar a la docència de Dret Canònic impartint classes a la facultat de Teologia de Catalunya. També va tenir una destacada trajectòria a l'Església.\nVa ser prevere de l'arquebisbat de Barcelona, on va ocupar, entre d'altres, el càrrec de jutge del Tribunal Eclesiàstic. Secretari-canceller de l'arquebisbat del 1972 al 1987 i vicari general de Barcelona del 1987 al 1993. El papa Joan Pau II el va nomenar bisbe auxiliar de Barcelona, amb el títol de Selemselae, el 9 de juny del 1993, i va ser consagrat el 5 de setembre pel cardenal Ricard Maria Carles. Entre 1993 i 2011 va ser membre de la Comissió de Patrimoni Cultural de la Conferència Episcopal Espanyola, on també va ser membre del Consell d'Economia.\nEl comiat del bisbe emèrit de Solsona congrega la cúpula de l'Església catalana. Solsonès


Suspenen la festa de la Crèma d'Eth Haro de Les La República\nSuspenen la festa de la Crèma d’Eth Haro de Les\nACN Les.-El ple de l’Ajuntament de Les (Val d’Aran) ha decidit aquest dijous suspendre la Hèsta d’eth Haro davant la impossibilitat de garantir les distàncies de seguretat entre els visitants. […]\nACN Les.-El ple de l’Ajuntament de Les (Val d’Aran) ha decidit aquest dijous suspendre la Hèsta d’eth Haro davant la impossibilitat de garantir les distàncies de seguretat entre els visitants. La Crema d’Eth Haro es celebra el dia 23 de juny coincidint amb la revetlla de Sant Joan i dona el tret de sortida a les festes patronals. La gent s’aplega a la plaça per rebre la imatge de Sant Joan, que és duta en processó fins a la plaça. Un cop allà, es beneeix l’Haro (un tronc d’avet d’uns 10 metres) l’encenen. A continuació, fan cremar les ‘halhes’, (bocins d’escorça de cirerer) que s’encenen amb el foc i es fan voltar dibuixant cercles sobre del cap. Aquesta tradició és Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la UNESCO, amb les falles del Pirineu.\nL’Ajuntament de Les ha pres aquesta decisió donat que la festa es celebra a les portes de reobrir les fronteres i recuperar la normalitat i la reactivació econòmica a l’Aran. L’Ajuntament de Les no vol assumir la responsabilitat d’organitzar una festa multitudinària i haver-hi la possibilitat d’un rebrot per coronavirus que obligaria a confinar la Val d’Aran altre cop.


Intel·ligència artificial i tecnologia mòbil al servei de la salut | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nIntel·ligència artificial i tecnologia mòbil al servei de la salut\nLa sessió sobre innovació en salut es farà dijous, 20 de desembre, a l’Hospital de Mataró, a les 15’30h\nAquest dijous 20 de desembre se celebrarà, a l’Hospital de Mataró, la sessió ‘Innovació en salut: intel·ligència artificial i tecnologia mòbil’, que s’inclou dins del cicle de conferències d’experts de MÉNTOR CSdM, un programa d’emprenedoria, innovació i salut organitzat pel Consorci Sanitari del Maresme (CSdM), Eurecat i Tecnocampus.\nL’objectiu d’aquest programa, tal com expliquen els seus organitzadors, és el desenvolupament de projectes tecnològics aplicables al camp de la salut que compta amb el suport i l’assessorament personalitzat de mentors de renom.\nPrecisament, la sessió, oberta i d’accés gratuït, comptarà amb la presència de Jordi Serrano, fundador de Universal Doctor, empresa que desenvolupa apps per facilitar la comunicació multilingüe entre professionals de la salut i pacients quan es parlen idiomes diferents. Serrano parlarà de la innovació mèdica com una necessitat, ressaltant la importància de temes com el big data o la intel·ligència artificial.\nTambé participarà Álvaro Frías, psicòleg clínic i coordinador del programa sobre Trastorn Límit de la Personalitat (TLP) delCSdM. Frías explicarà la seva experiència en el desenvolupament de B·Rigth, una aplicació mòbil per a crisis en pacients amb TLP. Aquesta app terapèutica serveix per ajudar a aquests pacients amb les seves necessitats addicionals de coaching psicològic quan s’enfronten a crisis emocionals, convertint-se en una eina pionera, eficaç i flexible amb la qual l’usuari podrà auto-monitorar en el moment de tenir una crisi a casa, a la feina, amb un amic o amb la parella. Frías va ser alumne de la primera edició del programa Méntor CSdM i en aquest curs es va gestar el projecte B·Rigth.\nPrograma MÉNTOR CSdM\nAquesta sessió s’inclou dins del cicle de conferències d’experts de MÉNTOR CSdM, que al gener inicia la seva segona edició. Un curs d’Emprenedoria, Innovació i Salut, promogut per la Fundació Salut Consorci Sanitari del Maresme, l’EURECAT i el TecnoCampus, i adreçat a emprenedors, professionals sanitaris i de sectors afins que volen desenvolupar un projecte tecnològic aplicable al camp de la salut. Un dels avantatges principals d’aquest programa és que l’alumne compta amb el suport i l’assessorament personalitzat de mentors de renom.\nLes inscripcions per a la 2a edició del Méntor CSdM ja estan obertes.\nPrograma de la sessió ‘Innovació en salut: intel·ligència artificial i tecnologia mòbil’\nSessió oberta – Accés gratuït.\nDijous 20 de desembre, a les 15.30 hores,\nSala d’actes de l’Hospital de Mataró.\nLa innovació mèdica no és un luxe, és una necessitat.\nJordi Serrano, fundador de UniversalDoctor.\nB·Rigth. Aplicació mòbil per a crisis en pacients amb trastorn límit de la personalitat.\nÁlvaro Frías, psicòleg clínic, coordinador del programa Ambulatori del Trastorn Límit de la Personalitat (TLP) del Consorci Sanitari del Maresme.\nPresentació del Programa Mentor.\nPere Clavé, director acadèmic, de recerca i d’innovació del Consorci Sanitari del Maresme.


El Govern baixa a fase de prealerta el pla d’emergències per pandèmies, activat el març del 2020 per la covid – La Manyana\nEl Procicat seguirà fent seguiment de la pandèmia després de gairebé 300 reunions del comitè tècnic\nLa directora general de Protecció Civil, Mercè Salvat, atenent els mitjans de comunicació. Data de publicació: dimecres 18 de maig del 2022, 12:48 Localització: Barcelona Autor: Laura Fíguls\nEl Govern ha desactivat aquest dimecres la fase d’alerta del Pla especial d’emergències per pandèmies, que queda ara en situació de prealerta per seguir fent vigilància i seguiment de l’evolució de la covid-19. Aquesta desactivació formal i jurídica del pla deriva del fet que ja no s’estan aplicant mesures d’emergència per la pandèmia, amb l’excepció d’algunes mesures preventives de caràcter general com, per exemple, l’ús de mascaretes en determinats espais com el transport públic, centres sanitaris i sociosanitaris i les farmàcies. El pla per pandèmies es va activar en fase d’emergència el 12 de març del 2020 i el 15 d’octubre de 2021 es va rebaixar a fase d’alerta davant la millora de les condicions de la pandèmia.\nAmb la prealerta del pla se seguirà fent seguiment de l’evolució de la pandèmia i es mantindrà l’estructura general de coordinació necessària i especialment l’avaluació del risc en continu amb salut pública i protecció civil per avançar-se a possibles impactes futurs de la pandèmia si es produeix un empitjorament de la situació.\n“Es manté un grup de seguiment i avaluació del risc que podria alertar els consellers [d’Interior i Salut] si fos necessari per reactivar el pla en qualsevol moment”, destaca la directora general de Protecció Civil, Mercè Salvat. El Pla per pandèmies és codirigit per Interior i Salut. La resta de plans de Protecció Civil tenen una direcció única, la d’Interior en la figura del conseller.\nEl Pla especial d’emergències per pandèmies, del qual el Consell Executiu va aprovar la seva revisió el 29 de març passat, dona suport a l’estratègia de Salut Pública en la gestió de les emergències associades a pandèmies o epidèmies greus que afectin Catalunya.\nEl pla contribueix a garantir el ple respecte i la menor restricció dels drets i les llibertats de les persones, establint la coordinació dels agents que formen part del sistema de protecció civil i emergències, amb l’aplicació de mesures de contenció per evitar els contagis, dissenyant estratègies i sistemes de suport per al manteniment dels serveis essencials i establint estratègies per a la gestió de situacions de risc derivades del risc d’emergència associada a pandèmies. Així, es vol prevenir l’abandonament d’infraestructures crítiques o la incapacitat d’atendre serveis i necessitats bàsiques de la població amb indefensió de col·lectius vulnerables, entre altres.\nFruit d’aquesta revisió el nom tècnic del Pla va passar a ser Pla d’Actuació del Procicat per emergències associades a malalties transmissibles emergents amb potencial alt risc. En aquests dos casos, l’eina jurídica era un Pla d’Actuació específic dins del Pla de Protecció Civil de Catalunya Procicat i amb la revisió del passat mes de març de 2022, la seva entitat es va veure reforçada com a Pla Especial d’Emergències per Pandèmies a Catalunya com a resposta específica a un risc greu i amb les millores incorporades que deriven de l’experiència en la gestió de la lluita contra la covid-19. “És un pla molt més ampli i complet i que dona més cobertura als drets jurídics dels ciutadans”, indica Salvat.


S'amplien un 38 % les places d'aparcament de residents a Ciutat Vella\nL'Ajuntament ha incrementat en 44 les places disponibles en l'exterior de l'Àrea de Prioritat Residencial, APR\n12 de maig de 2022 (14:45 CET)\nAPR Ciutat Vella\nLa Regidoria de Mobilitat Sostenible de València ha actualitzat l'estacionament regulat a Ciutat Vella, i ha ampliat en 44 més les places de residents disponibles en l'exterior de l'Àrea de Prioritat Residencial, APR, del districte, la qual cosa suposa un augment del 38%. A més, s'han senyalitzat altres 93 places de càrrega i descàrrega per a l'ús exclusiu de les persones residents fora de l'horari autoritzat per a activitats logístiques.\nEl veïnat dels barris de Ciutat Vella ja ha sigut informat d'estes novetats, en el marc de la reunió de la Mesa de Mobilitat de Ciutat Vella. La Regidoria de Mobilitat Sostenible actualitzarà pròximament el funcionament de l'estacionament regulat a Ciutat Vella, i aplicarà totes les millores que incorpora la nova Ordenança de Mobilitat Sostenible i l'actual gestió de l'O.R.A. (Ordenança Reguladora de l'Aparcament).\nAquesta iniciativa dona resposta a les peticions plantejades pel veïnat resident dins dels límits de l'APR de Ciutat Vella, que proposava que les 117 places de l'interior de l'àrea foren d'ús exclusiu residencial (zona verda); i així mateix recull les propostes de les persones residents en la zona exterior de l'àrea de disposar de més places d'ús residencial fora dels límits de l'APR. Per tal d'acomplir aquesta última petició, el Servici de Mobilitat preveu transformar les 44 places actuals de zona blava existents al carrer de Blanqueries (sis places entre els carrers del Pare d'Orfes i dels Roques), Compte de Trènor (cinc places), Beata (nou places), Sant Antoni (dues places) i la via de servici de Guillem de Castro (22 places entre la plaça de l'Encarnació i el carrer Murillo), en places d'estacionament residencial taronja. A estes s'incorporaran altres nou places taronja de nova creació al carrer d'Osca, la qual cosa, sumada a les 381 ja existents, dona un total de 434 places taronges.\nLa zona taronja a Ciutat Vella serà d'ús prioritari residencial, però es permetrà l'estacionament de vehicles de persones no residents, en modalitat de rotació amb control horari, en cas de no estar les places ocupades per residents, els dies laborables de dilluns a divendres, entre les 9 i les 20 hores, i els dissabtes, de 9 a 15 hores. Fora d'aquest horari, en la zona taronja únicament estarà permés l'estacionament per als residents que disposen del distintiu i hagen abonat la taxa fiscal corresponent.\nA més, per a atendre també el desig dels veïns, les places de reserva de càrrega i descàrrega situades als carrers amb regulació d'estacionament mixt o per a residents i en les seues proximitats, se senyalitzaran amb marca viària de color taronja o verd, respectivament, de manera que el seu ús posterior, una vegada finalitzat l'horari permés per a les operacions de càrrega i descàrrega (que figura en els cartells complementaris del senyal vertical) serà exclusiu per a residents. Fora d'este horari, el funcionament serà anàleg a l'exclusiu per a residents. En total seran 93 les places de càrrega i descàrrega a les quals es donarà ús exclusiu per a residents fora de l'horari habilitat per a les labors logístiques.\nPrioritat per a les persones residents\nLes veïnes i els veïns residents en l'àrea tindran exclusivitat en la zona verda les 24 hores del dia i els set dies de la setmana. Per a poder gaudir d'aquest dret, han subratllat des de la Regidoria de Mobilitat Sostenible, les persones interessades hauran de disposar del distintiu que preveu l'Ordenança de Mobilitat i haver abonat la taxa fiscal corresponent. Els actuals distintius de resident són vàlids per a identificar el vehicle, per la qual cosa les persones que ja disposen d'ell no necessiten realitzar cap tràmit.\nNo obstant això, encara es manté zona d'estacionament de rotació (zona blava), que consta de 107 places en l'entorn, i que continuarà amb el mateix horari de funcionament que té actualment: dies laborables (de dilluns a dissabte), de 9 a 21 hores. Fora d'aquest període, l'estacionament és lliure en aquesta zona. La posada en marxa de tots aquests canvis tindrà lloc una setmana després de la publicació en el BOP.


Els hotelers de Menorca demanen un calendari clar de vacunació | Radio Menorca | Cadena SER\nAsseguren que sense vacunes pot passar com l'any passat i perdre el turisme internacional\n24/02/2021 - 18:43 h. CET\nJet2.com i Jet2holidays han confirmat que les reserves dels seus clients han crescut un 600% en menys de 24 hores després de l'anunci aquest dimarts capvespre de l'executiu britànic de la posada en marxa d'un pla de desescalada per reactivar els viatges a l'estranger des Regne Unit.\nSegons ha avançat la companyia, Espanya és dels països que més s'està veient beneficiat per aquesta injecció de confiança, atraient gran part de les reserves.\nSteve Heapy, conseller delegat de Jet2.com i Jet2holidays, assegura que ja es venien incrementant les reserves des de ja feia setmanes, però l'anunci d’aquest dimarts ha generat una gran confiança entre els britànics, que mostren les seves ganes de fer vacances després de tants mesos de confinament.\nLa reobertura de fronteres al Regne Unit no serà abans del 17 de maig, per tant, el que és segur és que no hi haurà turisme britànic durant la Setmana Santa.\nDe totes maneres, l’anunci del govern britànic és una molt bona notícia per Menorca, ja que el turisme que prové del Regne Unit és el principal mercat estranger de l’illa.\nDes del sector hoteler, la notícia ha estat acollida amb satisfacció però també amb certa prudència. Asseguren que, efectivament, s’estan reactivant les reserves i que aquestes han augmentat, tot i que recorden que venien d’un percentatge molt baix. Azucena Jiménez, gerent d’Ashome, recorda que la situació de la pandèmia és canviant i que l’any passat, a mitjan estiu, es van produir un allau de cancel·lacions. Per aquest motiu, deixa clar que la principal premissa per no repetir la situació de 2020 és tenir un pla de vacunació.\nDes d’Ashome s’obre la mà a l’Administració per poder fer feina conjunt per a la reactivació econòmica, però reiteren la importància de tenir un calendari clar de vacunació.


Setmana Santa al Delta de l'Ebre 🏨🥘🐇 - Hotel Villa Retiro\nQueden molt pocs dies per a les vacances de Setmana Santa! Et ve de gust fer una escapada que combini cultura, gastronomia, relax i diversió? Des d’Hotel Villa Retiro et proposem descobrir els millors llocs i activitats per a aquesta Setmana Santa a les Terres de l’Ebre.\nEl Delta de l’Ebre és la major zona humida de Catalunya, amb una superfície de 320 km2. Constitueix un dels hàbitats aquàtics més importants de la Mediterrània occidental i és un dels llocs més curiosos de la geografia catalana.\nLes seves platges quilomètriques, els seus arrossars estenent-se cap a l’infinit, el seu entramat de camins, el majestuós riu Ebre i la biodiversitat de flora i fauna fa que el Delta de l’Ebre sigui un dels llocs que hem de visitar mínim un cop a la vida.\nEnoturisme a la Catedral del Vi\nEl proper destí ens porta a Pinell de Brai, un pintoresc poble situat a l’extrem est de la Terra Alta per gaudir d’una visita enològica a un celler cooperatiu amb més de 100 anys d’història.\nLa Catedral del Vi és una de les joies arquitectòniques englobada en el conjunt de Catedrals del Vi de Catalunya, d’estil modernista de principis del segle XX dissenyat per Cèsar Martinell, deixeble directe d’Antoni Gaudí.\nDescobreix la Setmana Santa de Tortosa, la més multidudinaria de les Terres de l’Ebre. Passió, tradició i sentiment en una celebració única. Tortosa, situada a prop de l’Hotel Villa Retiro, és el punt de partida idoni per descobrir la part més tradicional d’aquesta religiosa.\nUlldecona, Vilalba dels Arcs o Deltebre també ofereixen activitats vinculada a la Passió de Crist.\nEscapades amb Estrella Michelin\nPerquè puguis gaudir de tot això i molt més, des de Hotel Villa Retiro t’oferim diferents escapades al nostre hotel de 5 estrelles.\nA tall d’exemple, et proposem unes mini vacances amb estrella Michelin. Comença el dia amb un esmorzar a la carta, segueix amb una visita a La Catedral del Vi i acaba’l relaxant-te al nostre Spa.\nSetmana Santa al Delta de l'Ebre\nEt ve de gust fer una escapada que combini cultura, gastronomia, relax i diversió? Descobreix el Delta de l'Ebre i la Setmana Santa amb Hotel Villa Retiro.\ndelta del ebroEstrella Michelínprocesionessemana santa


Les jornades d'acollida donen el tret de sortida a l'activitat docent\nUna de les sessions d'acollida al nou estudiantat l'any 2018. FOTO: UdL\nPrograma d'Acollida al Nou Estudiantat de la UdL\nL'alumnat del Diploma d'Estudis Hispànics ja ha superat les sessions d'acollida, amb proves de nivell d'espanyol i d'anglès. En aquest primer quadrimestre, són 38 estudiants de tres universitats xineses: Tianjin, Binhai i Changzhou. El dia 12 començaran directament les classes. Mentre, les Aules d'Extensió Universitària escalfen motors. A la de Lleida ciutat iniciaran el calendari lectiu el 2 d'octubre, amb 1.550 inscrits.


Controlador d'accessos - Fundació Paco Puerto\nInici / Controlador d’accessos\nHORARI: dilluns, dimarts, dimecres, dijous i divendres de 15:15 a 17:45 i de 18:00 a 20:30 hores\nEstar habilitat com a vigilant de seguretat\nL’objectiu general del curs és que l’alumne pugui obtenir l’habilitació professional de personal de control d'accés regulada en la Llei 11/2009, del 6 de juliol,de regulació administrativa dels espectacles públics i les activitats recreatives, i en el Decret 112/2010, de 31 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament d'espectacles públics i activitats recreatives\nEls objectius d’aquesta acció formativa es concreten en donar compliment a allò que s’estableix en l’article 61.e del DECRET 112/2010, de 31 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament d'espectacles públics i activitats recreatives, en relació al curs que han de realitzar les persones que vulguin habilitar-se com a personal de control d’accés.\nEls continguts d’aquesta acció formativa es corresponen amb els establerts a l’annex V, apartats 2 i 3, del DECRET 112/2010, de 31 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament d'espectacles públics i activitats recreatives, en relació als continguts i programes dels mòduls.\n1.\tMòdul de coneixements teòrics\n1.1. Drets fonamentals de la persona\n1.2. Regulació del dret d'admissió\n1.3. Mesures de seguretat als establiments de pública concurrència\n1.4. Fulls de reclamacions\n1.5. Horaris de tancament\n1.6. Armes als locals de pública concurrència\n2.\tMòdul de coneixements pràctics\n2.1. Primers auxilis\n2.2. Autocontrol i avaluació psicològica\n2.3. Defensa personal\nDurada i lloc de realització: 30 minuts i es farà a classe\nCaracterístiques: prova final amb 40 preguntes amb una única resposta correcta dels mòduls de coneixements, i 10 preguntes amb una única resposta correcta dels mòduls de formació de caràcter pràctic.\nValoració: Es puntuarà de l’1 al 10, per aprovar caldrà obtenir una puntuació mínima de 5 punts. Els ítems no contestats no seran valorats.\nEls alumnes que superin l’avaluació final i obtinguin el certificat d’aprofitament podran presentar-se a les proves per a obtenir la habilitació de personal de control d’accés, que convoca el Director General d’Administració de Seguretat segons estableix l’Annex V apartat IV del Decret 112/2010.\nConduent Acreditació Controlador d’accessos d’establiments d’espectacles i activitats recreatives


Toni Baños, de l'Avinent, és subcampió català juvenil dels 3.000 a Sabadell - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nToni Baños, de l'Avinent, és subcampió català juvenil dels 3.000 a Sabadell\nDomingo (tècnic), Montañes, Sellarés, Santanach, Medina, Gómez i Medina arxiu particular\nToni Baños, primer per l´esquerra\nL'atleta de l'Avinent CA Manresa Toni Baños va aconseguir el subcampionat català juvenil dels 3.000 llisos en pista coberta a Sabadell. Baños va ser segon amb un registre de 8'51''34 (m.m.p.). En la final júnior femenina, quarta plaça per a Berta Estragués amb 11'02''45 (m.m.p.).\nEn el català de combinades cadet i juvenil, Eric Molina es va penjar el bronze cadet amb 3.597 punts. En el català juvenil, destacada quarta plaça d'Anna Cabrera amb 3.253 punts.\nI tres medalles per als atletes de l'Avinent CA Manresa en el Campionat de Catalunya de Llançaments d'hivern en categoria cadet i juvenil a l'estadi Joan Serrahima de Barcelona. Cal destacar el doblet en medalles de Montserrat Montañes, campiona en disc amb 34,91 m i el bronze en martell amb 48,49 m. Titol català per a Judit Sellarés en javelina amb 34,97 m (m.m.p.). Quartes posicions de Joel Medina en martell juvenil en llançar l'artefacte fins 39,56 m (m.m.p.), de Clara Gómez en javelina juvenil amb 29,16 m, i de Judit Sellarés en martell juvenil amb 41,93 m; cinquè lloc d'Eric Medina en martell cadet amb 20,01 m, i el sisè de Pau Santanach en la final de disc cadet amb 29,12 m.


El PSG remunta el vol a Old Trafford (1-3) - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEls francesos superen el United i el grup H es decidirà a la darrera jornada, amb un triple empat a 9 punts entre francesos, anglesos i el Leipzig alemany. El grup F també es decidirà a la darrera jornada; l'empat entre el Dortmund i la Lazio (1-1) i la victòria del Bruges contra el Zenit rus (3-0) permet als belgues lluitar per ser a vuitens amb alemanys i italians\nJosep Coch 02/12/2020 - 23.04 Actualitzat 02/12/2020 - 23.54\nEl duel més important de la jugada s'ha jugat a Old Trafford entre el Manchester United i el PSG amb la classificació per als vuitens en joc. I han estat els parisencs els que han obert el marcador en una rematada creuada de Neymar que ha superat David de Gea. Però un xut de Rushford en el minut 32 l'ha desviat Danilo Pereira que ha enganyat Keylor Navas i ha marcat a la seva porteria. I, en el 69, Marquinhos ha posat al davant el PSG. En un córner que ha tret Neymar hi ha hagut tot un seguit de rebots i, finalment, Marquinhos, ha posat l'1 a 2, després que el United hagi desaprofitat un reguitzell d'oportunitats. I, en el temps afegit, el PSG ha tancat el partit. Neymar ha sentenciat després d'una gran contra que el brasiler havia començat al mig del camp. El PSG disposa ara del "goal-average" a favor, molt important atesa la igualtat que hi ha en aquest grup.\nL'altre partit del grup s'ha jugat a les set de la tarda. I ha estat un duel de bojos el que han jugat l'Istanbul Basaksehir i el Leipzig, i s'ha decidit en el minut 92. Poulsen i Mukiele avançaven els alemanys i posaven el 0 a 2 en el minut 43. Però, en el temps afegit, Irfan Can Kahveci tornava posar els turcs en el partit. A la represa, l'egarenc Dani Olmo marcava l'1 a 3 en el 66, que semblava sentenciar el partit. Res més lluny de la realitat. Un inspirat Irfan Can Kahveci marcava el 2 a 3 en el 72 i en el 85 establia l'empat a 3 gols. El partit s'ha decantat cap als alemanys en el minut 92, quan Sorloth ha aprofitat una assistència de Poulsen per marcar el 3 a 4 definitiu. El Leipzig arribarà a la darrera jornada amb totes les opcions de ser als vuitens de final. Els alemanys són tercers, empatats a 9 punts amb United i PSG.\nEn el grup F, el Borussia Dortmund ha tardat 44 minuts a obrir el partit davant la Lazio, i la notícia és que l'autor del gol no estat Haaland. Una errada de Pepe Reina en la sortida de la pilota ha motivat una recuperació de l'equip alemany, que, amb una combinació a gran velocitat, la pilota ha arribat a Rafel Guerreiro, que ha superat el porter espanyol. I Ciro Immobile ha empatat el partit en el minut 66 en transformar un penal que havia comès Nico Schulz a Milinkovic.\nA Bruges, una pilota solta a l'interior de l'àrea l'ha aprofitat Charles De Ketelaere per superar al porter del Zenit Kerzhakov, que no ha pogut fer res per aturar la canonada del davanter belga de 19 anys. De Keteleare ha estat el protagonista del penal que ha transformat Vanaken per establir el 2 a 0 en el minut 58. El Bruges ha sentenciat en el 73 i Lang ha aprofitat una gran assistència de Bonaventure per superar Kerzhakov. Amb els resultats d'aquest dimecres, Borussia Dortmund, Lazio i Bruges arribaran a la darrera jornada amb opcions de ser als vuitens de final.


Instal·len una escala «més segura» al Cul de la Lleona - Diari de Girona\nInstal·len una escala «més segura» al Cul de la Lleona\nL'Ajuntament instal·la un passamà als graons que hi donen accés després de la caiguda mortal de la tardor passada\nacn | girona 04.05.2016 | 14:16\nInstal·len una escala «més segura» al Cul de la Lleona Ajuntament de Girona\nEls turistes ja poden tornar a complir amb la tradició de fer un petó al Cul de la Lleona de Girona. Feia mig any que la columna de pedra no tenia els graons de ferro que permetien accedir a l'escultura, després que un turista morís en caure-hi. Aquest dimecres, l'Ajuntament els ha tornat a instal·lar, incorporant-hi un passamà per fer més segur pujar-hi. "La idea és que, un cop a dalt, la gent s'agafi de la barana i baixi d'esquenes", ha concretat el tinent d'alcalde Joan Alcalà. El tinent d'alcalde ha lamentat el "desgraciat accident" que ha obligat a fer el canvi, però també ha dit que, malauradament, "el risc zero no existeix mai". De moment, la família del turista de 75 anys que va perdre la vida no ha demanat responsabilitats al consistori. Els graons amb passamà s'han instal·lat complint terminis i coincidint amb l'arribada del Temps de Flors, que atrau multitud de visitants al Barri Vell.\nL'estàtua del Cul de la Lleona, un dels reclams de la ciutat, feia mig any que no tenia escales. Després que un turista de 75 anys morís en caure-hi el novembre passat, quan intentava complir amb la tradició de fer-li un petó, l'Ajuntament de Girona va decidir retirar l'estructura que hi donava accés. Constava de tres graons de ferro, i feia més de 20 anys que s'havia instal·lat a tocar de la columna, situada en un extrem de la plaça Sant Fèlix.\nAquest dimecres, l'estàtua ja torna a tenir escales. Els operaris de les brigades municipals han començat a instal·lar-hi una nova estructura esgraonada, que passa de tenir tres a cinc graons, i que incorpora un passamà de ferro en un dels costats.\nA partir d'aquesta tarda, un cop ja s'hagin pogut fermar els graons de ferro a les llambordes de la vorera, els turistes que ho desitgin podran tornar a fer petons al cul de l'estàtua. Segons diu la tradició, qui ho fa s'assegura de tornar a Girona més endavant.\nLa nova escala està feta de planxa antilliscant i té una alçada aproximada d'1,40 metres. La casualitat ha volgut que s'instal·lés precisament el mateix dia en què, ara fa cinc anys, també es va tornar a col·locar l'estructura anterior (i que es va retirar arran de la caiguda mortal). Aquell cop, però, el motiu que hi va obligar va ser l'alerta arran de la grip A.\n"Més segur i amb més garanties"\nEl tinent d'alcalde d'Urbanisme, Mobilitat i Via Pública ha explicat que la nova estructura amb passamà fa "més segur" poder fer el petó al Cul de la Lleona. Joan Alcalà, recordant el "desgraciat accident" que ha obligat a fer el canvi, ha admès que "el risc zero" malauradament "no existeix mai", però sí que la barana comporta que els visitants tinguin "més garanties" a l'hora de pujar a la columna.\nEl tinent d'alcalde també ha precisat que, al mateix temps que es permet complir amb la tradició, també és veritat que "en certa manera, s'ha de continuar mantenint" que petonejar el Cul de la Lleona suposi un mínim esforç. De fet, ja ha recordat que, quan ell era petit, l'única manera d'accedir-hi era enfilant-se a la columna.\n"Ara ho hem fet més fàcil, mantenint l'atractiu però amb moltes més garanties", ha precisat el tinent d'alcalde. La idea, com ha explicat, és que després de fer el petó al cul, els turistes i visitants tornin a baixar fins a la vorera d'esquenes, agafant-se al passamà i reduint així el risc de patir una caiguda.\nDe moment, la família del turista de 75 anys que va perdre la vida no ha demanat responsabilitats al consistori. Els graons amb passamà s'han instal·lat complint terminis i coincidint amb l'arribada del Temps de Flors, que atrau multitud de visitants al Barri Vell. "El nostre compromís era que estiguessin col·locats coincidint amb una temporada en què tenim més visitants a la ciutat", ha conclòs Alcalà.


Antoni Miró i l’art d'entremetre's\nUna dotzena d’escultures retallades que evoquen la ceràmica popular grega antiga ‘escandalitzen’ els porucs. Potser esvalotarà més i amb motiu a partir d’aquest dilluns que s’obre la gran retrospectiva mironiana a la vella seu de l’Alinghi, nou centre cultural que s’inaugura així\nDetall d’una de les escultures retallades d’Antoni Miró al port de València\nQuina una que s’ha muntat a la ciutat de València amb les escultures retallades, bellíssimes, d’Antoni Miró! L’artista alcoià (1944) hi presenta, als antics molls del port, la Marina, una dotzena d’obres fetes d’acer retallat, a través de les quals es veu la mar. Recreen figures de la Grècia clàssica que decoraven estris diaris, atuells que tothom tenia a casa. Ceràmica popular de fa 2.600 anys, ho veiem als museus d’arqueologia i en tantes exposicions. Els artesans grecs sabien que l’amor ho pot tot –després ho recordaria el Dant– i que el sexe és vida (no el gènere sinó ben bé això, el sexe, l’activitat sexual). Doncs li han armat un escàndol, un més, a Miró. El políticament correcte fa cada dia més pena, amb franquesa. Que si les criatures no ho haurien de veure, que si és una incitació fora mida, que si això que si allò. En fi: congratulacions a l’artista.\nCongrats també al curador Fernando Castro per posar a lloc les crítiques dels pusil·lànimes. És sabut que els mitjans fan més cas de qui expressa crítiques porugues que d’aquells que gaudeixen de les obres sense necessitat de proclamar-ho. De segur que són moltes les persones que s’ho estan passant rebé aquests dies a la Marina. Jo mateixa me n’hi aniria de pet. Els criticaires parlen sense adonar-se, de tant dintre que ho duen, que la seva malfiança parla més d’ells mateixos que no pas de l’obra que blasmen apel·lant a una moral col·lectiva que tampoc no sabrien descriure. Ai, mare. Diu el curador Castro: ‘Un artista no és un parlament, no és un lloc on cercar el consens, més aviat els artistes busquen la disrupció.’ Entremetre’s, ingerir, intervenir, interposar-se (gràcies, Albert Jané, per tantes coses i, ací, pel vostre diccionari de sinònims i antònims en línia).\nAnem al que compta de veres. El recorregut mironià per la Marina és el pròleg a la gran expo que, per fi, tindrà l’artista a partir de dilluns vinent 25. No ha pogut ser a l’IVAM, quan el govern de Ximo Puig ho va decidir el museu ja tenia la programació feta per a mesos, com és propi d’un centre que treballi bé. Llegeixo que l’expo Miró serà d’upa perquè, a més de treure el pintor i escultor del bandeig sistemàtic que ha sofert durant dècades al País Valencià i així arreu de la península, a Catalunya també, inaugurarà un espai cultural nou. Al prou nodrit ecosistema expositiu de la ciutat se suma ara aquest centre que recupera la vella base de l’Alinghi, l’equip suís guanyador de la Copa de l’Amèrica el 2007, davant del qual van passar els monoplaces del Gran Premi de Fórmula 1 de València. La sala té 1.900 metres quadrats i força més de cúbics, informa Ignacio Zafra, perquè l’alçada en la zona dedicada a la reparació de vaixells arriba a quinze metres. A partir de dilluns mostrarà més de 150 obres de Miró, que no té cap expo a la ciutat des de fa sis anys.\nLa iniciativa d’ara va partir de la pròpia presidència de la Generalitat. Torno a donar la paraula al curador, Fernando Castro: ‘La veritable polèmica pot esclatar amb les obres de dintre, no per les de fora. Hi veurem banderes polítiques, missatges contestataris, càrregues policials… Aquí sí que hi ha una tensió, que no és la del desig ni del plaer, sinó del món contemporani que crida i s’indigna’. I rebla amb l’argument citat més amunt: ‘D’altra banda, un artista no és un parlament, no és un lloc on cercar el consens, els artistes més aviat busquen la disrupció’.\nGràcies, mestre Miró.


Reforma fiscal - aula d'economia i empresa\nPosted on 20/07/2020 17/07/2020 Author Estudis d'Empresa 0\nPedro Sánchez ha defensat en seu parlamentària la necessitat d’una reforma fiscal. Ja sabem que en aquesta vida només hi ha dues certeses i una és el pagament d’impostos. L’altra és la mort. Queden molt lluny els dies de Samuel, el darrer jutge del poble d’Israel, aproximadament 1.100 anys abans de Crist. Com relata la Bíblia, el poble jueu va demanar a Samuel un rei, això és, un cap d’Estat. Abans, aquest poble tan singular s’autogovernava a través de jutges i líders religiosos. Amb la instauració de la monarquia hebrea, però, foren necessaris més càrrecs, funcionaris i noves institucions de poder. Samuel els va advertir que haurien de pagar impostos, com un 10% dels cereals del camp o del raïm de la vinya. També els confiscarien el 10% dels ramats, els fills haurien d’anar a la guerra i les filles servirien a la cort. Per tant, tenim clar que tot Estat genera unes despeses que s’han de cobrir amb impostos obligatoris. Sigui l’incipient Estat jueu de fa 3.000 anys o l’actual Estat espanyol. Si volem una sanitat i educació públiques, uns serveis socials o una renda universal, no hi ha altre remei que pagar molts impostos. Molts més que el 10% dels nostres ingressos. Perquè la factura és elevada i res és gratuït en aquest món. Com a molt podem discutir el tipus i la quantitat d’impostos. S’ha de pagar pel fruit del treball (IRPF) o pel consum (IVA)? Pels beneficis empresarials (impost de societats) o per la propietat immobiliària (IBI)? Per la mort d’un familiar (impost de successions) o per constituir una hipoteca (actes jurídics documentats)? Amb el temps, tendim a pagar per tot. Tampoc és el mateix pagar el 100% que el 50% de la base imposable, o el 10% que l’1%. En un règim comunista tot pertany a l’Estat, fins i tot la vida. A Espanya, els catalans paguem de mitjana més del 50% dels ingressos i celebrem el dia d’alliberament fiscal el 4 de juliol. I països més liberals, com Irlanda o Singapur, pateixen una càrrega fiscal molt inferior.\nEl sistema fiscal espanyol està mal construït i en temps de crisi els ingressos públics es desplomen i el dèficit es descontrola. Per exemple, en el període del 2007 al 2013, una caiguda del PIB del 5,1% va provocar una reducció dels ingressos del doble, un 10,6%. Per reduir el dèficit, l’any 2010 es va iniciar un cicle d’austeritat i retallades que debilitaren un estat del benestar ja feble. Tant Rodríguez Zapatero com Mariano Rajoy varen aprovar nous increments impositius, recaptant 51.000 milions més entre 2010 i 2013. La gran recessió del 2008 és poca cosa si la comparem amb la que just comença ara per la covid-19. La previsió de caiguda del PIB a Espanya aquest any supera el 14%, la més gran de tots els països de l’OCDE. El dèficit públic superarà el 10% del PIB i el govern ja parla de la reforma fiscal per augmentar la recaptació d’impostos. L’altra variable per atacar el dèficit és reduir la despesa pública, però aquesta és una discussió política que depèn de decisions discrecionals. Com diem, el sistema fiscal espanyol no compleix cap dels requisits desitjables. No és un sistema suficient, perquè no grava bases prou àmplies per finançar el sistema públic que tenim. No és un sistema equitatiu, perquè a igualtat de rendes no es paga el mateix. Les rendes del treball, per exemple, estan més maltractades que les rendes que provenen del capital. La Constitució espanyola proclama els principis d’igualtat i progressivitat a l’article 31.1. Les rendes elevades han de pagar un percentatge més alt que les rendes baixes. El sou mitjà a la lliga de futbol és de 2,5 milions d’euros i per sobre de 175.000 euros el tipus impositiu marginal de la renda és del 48% a Catalunya. Ara bé, vostès creuen que els futbolistes paguen quasi la meitat del seu sou a Hisenda? En tercer lloc, no és un sistema eficient perquè distorsiona el comportament de la gent. Un impost marginal sobre la renda tan elevat com el de Catalunya desincentiva el treball a partir d’un cert sou. En quart lloc, no és senzill administrativament. Només cal que ho preguntin als estudiants de l’assignatura de fiscalitat. I finalment, no és perceptible per la ciutadania. Es busca expressament que no puguem relacionar el que contribuïm amb el que rebem a canvi. I això no genera confiança ni sentiment de solidaritat.\nActualment, el 72% de la recaptació tributària correspon a la suma de l’IRPF (que suposa el 39% del total) i de l’IVA (que suposa el 33%). La resta de la recaptació correspon un 12% a l’impost de societats i un 11% als impostos especials, mentre que els altres impostos tenen un caràcter menor pel que fa al seu pes. El desequilibri pressupostari que causarà la covid-19 superarà previsiblement els 110.000 milions d’euros. Això vol dir que serà necessari un gran augments d’impostos i/o reduccions de despesa. Per tant, no n’hi haurà prou, com diuen els polítics, en incrementar els impostos només als més rics i a les grans empreses. Aquest col·lectiu, a més d’influència política, té capacitat per eludir el pagament. La reforma fiscal significarà un augment impositiu al gruix de les rendes mitjanes en els impostos més importants, IRPF i IVA. Només així el govern pot fer caixa de manera significativa. Mentre Alemanya i Regne Unit redueixen l’impost al consum, Espanya pot incrementar properament tipus impositius i ampliar bases imposables. Sobre el consum i sobre la renda. Pagar més i en més circumstàncies. Molt lluny queden les paraules de José Luis Rodríguez Zapatero quan va afirmar que “abaixar impostos és d’esquerres”.\nCategory: Articles d'opinió Tag: ADE, Impostos, UManresa Leave a comment\nEntrevistes de l’Aula d’Economia i Empresa – Esteve Pintó, president de PIMEC Catalunya Central\nArxius Selecciona el mes juny 2021 maig 2021 abril 2021 març 2021 febrer 2021 gener 2021 desembre 2020 novembre 2020 octubre 2020 setembre 2020 agost 2020 juliol 2020 juny 2020 maig 2020 abril 2020 març 2020 febrer 2020 gener 2020 desembre 2019 novembre 2019 octubre 2019 setembre 2019 agost 2019 juliol 2019 juny 2019 maig 2019 abril 2019 març 2019 febrer 2019 gener 2019 desembre 2018 novembre 2018 octubre 2018 setembre 2018 agost 2018 juliol 2018 juny 2018 maig 2018 abril 2018 març 2018 febrer 2018 gener 2018 desembre 2017 novembre 2017 octubre 2017 setembre 2017 agost 2017 juliol 2017 juny 2017 maig 2017 abril 2017 març 2017 febrer 2017 gener 2017 desembre 2016 novembre 2016 octubre 2016 setembre 2016 agost 2016 juliol 2016 juny 2016 maig 2016 abril 2016 març 2016 febrer 2016 gener 2016 desembre 2015 novembre 2015 octubre 2015 setembre 2015 juliol 2015 juny 2015 maig 2015 abril 2015 març 2015 febrer 2015 gener 2015 desembre 2014 novembre 2014 octubre 2014 setembre 2014 agost 2014 juliol 2014 juny 2014 maig 2014 abril 2014 març 2014 febrer 2014 gener 2014 desembre 2013 novembre 2013 octubre 2013 setembre 2013 agost 2013 juliol 2013 juny 2013 maig 2013 abril 2013 març 2013 febrer 2013 gener 2013 desembre 2012 novembre 2012 octubre 2012 setembre 2012 agost 2012 juliol 2012 juny 2012 maig 2012 abril 2012 març 2012