Limnos | Medi Ambient un departament imprescindible del nou Govern per garantir el futur de Catalunya\nYou are here: Home / Notícies / Articles / Medi Ambient un departament imprescindible del nou Govern per garantir...\nLimnos dona suport a aquest manifest signat per les principals entitats ecologistes i ambientalistes del país.\n1.- Atenent les declaracions de la coalició electoral guanyadora de les darreres eleccions al Parlament de Catalunya, Junts pel Sí, en el sentit de donar continuïtat a les funcions i estructura actual del Departament de Territori i Sostenibilitat, diferents organitzacions socials ecologistes, manifestem el nostre desacord pel fet que no es recuperi la conselleria de Medi Ambient amb unes funcions i estructura que permetin abordar els reptes bàsics per a la construcció del futur país que volem.\n2.- L’any 1992 el president de la Generalitat va nomenar, no per casualitat, per primera vegada un conseller de Medi Ambient, l’Albert Vilalta. Aquesta conselleria de nova creació va esdevenir alhora una de les més transformadores de l’acció del govern. Catalunya s’avançà a la resta de comunitats autònomes i a l’estat espanyol en disposar d’un Departament de Medi Ambient en un moment en el que calia abordar molts reptes: ens havíem incorporat en la UE amb un país castigat per una dictadura, molt retardat en infraestructures i serveis socials si ens comparàvem amb la mitjana europea i ,especialment, amb un retard molt greu en el compliment dels estàndards de qualitat de vida europeus i de protecció del medi i la biodiversitat.\nEl nou Departament de Medi Ambient va dissenyar i realitzar canvis necessaris pel país, com ho van ser: el Pla de Sanejament i la construcció de depuradores; la Llei de Residus que, per primera vegada, va fer prioritaris els criteris de prevenció amb la reducció, reciclatge i millora de la gestió, i va permetre desenvolupar la recollida selectiva; el Pla d’Espais d‘Interès Natural (PEIN) que va incloure el 21% del territori dins dels espais protegits del país. Aquests canvis i altres van frenar el procés de degradació ambiental molt sever i van dinamitzar el país en la direcció d’una economia amb més respecte pel medi i per tant amb més futur.\n3.- Però, lamentablement, Catalunya ha patit un llarg període de retrocés ambiental en un moment on s’ha posat de manifest la necessitat d’un canvi ambiental global que pugui fer front als desafiaments globals del Canvi climàtic, la construcció de nous models socials, econòmics i ecològics. Retrocés també en relació als països europeus capdavanters que reforcen i no redueixen els seus ens ambientals de govern. La Unió Europea atorga dins de la Comissió Europea un paper rellevant al Comissari de Medi Ambient i manté i impulsa l’Agència Europea de Medi Ambient com òrgans preferents de la seva acció de govern comunitària.\nParal·lelament a la blasmada llei Òmnibus, el govern català va nomenar un conseller de Territori i de Sostenibilitat a qui s’atorguen dues competències, tornant 23 anys enrere quan el Departament d’Obres Públiques tenia la Direcció general de Medi Ambient amb Jacint Mateu com a director. Ara barregen dues competències que juntes es converteixen en pols oposats: “Territori”, amb àmbits tant forts com Obres Públiques, Infraestructures i Urbanisme que subordinen l’altra competència cabdal i tranversal com ho és la preservació del medi i la Biodiversitat, que esdevé inoperativa.\nRebutgem el manteniment de la situació actual amb un Departament de Territori i Sostenibilitat amb un Conseller al capdavant que desenvolupa competències urbanístiques i de foment d’infraestructures, mentre es delega en un secretari general les accions que s’han mostrat insuficients per frenar la pèrdua de biodiversitat i les agressions al medi i al territori.\nLa creació de l’Agència Catalana de la Natura, compromís de l’anterior govern i l’actual, redueix notablement el paper d’un futur departament de Medi Ambient en esquarterar un departament en agències i secretaries amb insuficient coordinació i visió sistèmica, mentre les decisions i el pressupost el decideixen consellers o conselleres externs del departament de Medi Ambient, un desencert que cal corregir.\n4.- Un exemple de manca eficiència i eficàcia, que no s’hauria de donar en un govern, és el repartiment de competències ambientals entre dos conselleries, ja que les conseqüències sempre son negatives. Com exemple paradigmàtic esmentem el dels Parcs Naturals catalans. Aquests espais, que tothom pot pensar que són llocs on la preservació de la natura i el paisatge són les prioritats en la seva gestió, funcionen a la inversa del que caldria esperar.\nSi bé els parcs naturals depenen ara del Dpt. de Territori i Sostenibilitat, la gestió dels boscos (siguin públics o privats, protegits o no) recau en el Dpt. d’Agricultura, el mateix que la gestió i manteniment de les pastures, pistes forestals, etc. També són competències del departament d’agricultura, la gestió de la caça i la pesca (cal recordar que dins els parcs naturals s’hi caça i pesca). Això provoca que, tot i que Territori i Sostenibilitat, tingui les competències en espais naturals protegits, qui en fa la gestió i decideix què s’hi talla, caça o pesca, quines pistes forestals s’hi construeixen….sigui el departament d’agricultura, i ho fa, en la major part de les actuacions, fent prevaldre el criteri d’explotació per sobre de la gestió sostenible. Així doncs ens trobem amb la paradoxa que en els espais naturals protegits els seus òrgans de gestió, destinats a protegir aquests espais, no poden portar a terme les seves tasques per intromissió d’un altre departament. Cal tenir un sol departament amb les competències ambientals, com la resta tenen les seves pròpies, el contrari ocasiona la impossibilitat de gestionar i ordenar. Aquesta reflexió ha estat recollida de manera reiterada per científics del nostre país i pel propi Consell de Protecció de la Natura de Catalunya, òrgan assessor del govern.\n5.- La República Federal Alemanya, paradigma ambiental de molts governs europeus i de ben segur de JXS, no qüestiona el manteniment del Ministeri de Medi Ambient, el qual ha afavorit l’increment de la R+D i el desenvolupament tecnològic vinculat als diferents vectors ambientals (energia, atmosfera, aigua, residus, etc.), tot fent més competitives les indústries alemanyes en exportar productes amb innovacions i aplicacions ambientals.\nEl medi ambient s’ha convertit en un dels principals reptes d’interès i preocupació internacional, com ho demostra la cimera sobre el canvi climàtic realitzada recentment a Paris, vist l’efecte que el nostre model de consum de recursos està tenint en les economies mundials, i la necessitat de cercar models que puguin garantir la sostenibilitat a escala planetària i deixar enrere la crisi ocasionada per la insostenibilitat dels models actuals.\n6.- La conservació de la Biodiversitat, està amenaçada pels nostres impactes sobre el territori i per la insuficient atenció i prioritat dedicada en aquests últims anys a Catalunya, pels diferents governs i colors politics. La pèrdua de biodiversitat no és un problema que només afecti a animals, plantes o ecosistemes: l’espècie humana és totalment dependent d’aquesta diversitat biològica. El compromís de la Unió Europea de la Meta 2020 de biodiversitat, així com els acords de la Convenció sobre Diversitat Biològica de Nagoya, obliguen tots els governs i les societats a prendre mesures dràstiques per aturar la degradació ambiental que està al darrera de la pèrdua de biodiversitat.\nCal el compromís de realitzar i aprovar la Llei de la biodiversitat de Catalunya, que actualitzi el nostre ordenament jurídic a les directives i compromisos per frenar la pèrdua de la nostra biodiversitat en espècies com en ecosistemes: no tenim la Llei de biodiversitat ni tenim Directrius de connectivitat ecològica, ni el Catàleg d’espècies de la fauna en perill d’extinció i ni tant sols tenim realitzats els plans de recuperació de les espècies de la fauna i la flora que a hores d’ara es troben en el límit de la seva supervivència bàsica.\nCal avançar per superar la situació dramàtica en què ens trobem com a país a l’hora de conservar l’entorn, un dels trets més importants també de la nostra identitat nacional. Cal avançar en el procés cap un país que sigui capaç d’orientar el nostre futur amb la fermesa de preservar el nostre patrimoni ambiental del qual depèn ineludiblement el nostre benestar i qualitat de vida i aquest ha de ser també un component indefugible del procés del definir el nostre futur com a nova república dins del concert de nacions que avancen cap a una nova cultura ambiental planetària.\n7.- Cal integrar els criteris de la Sostenibilitat dins de la resta de departaments, considerant sempre les repercussions que tenen les polítiques sectorials sobre el medi ambient. Dit d’altra manera, cal una “ambientalització” de tota la Generalitat i per fer-ho és del tot imprescindible recuperar un Departament de Medi Ambient amb unes competències fortes en la gestió del medi natural, la biodiversitat, les polítiques de gestió dels sectors amb més incidència ambiental (aigua, energia, residus, mobilitat), l’educació ambiental, … i amb capacitat per enfortir I fer efectiva l’avaluació ambiental estratègica que s’hauria d’afegir a les polítiques per transformar les actuacions en Urbanisme, Obres Públiques, Indústria, … cap a la sostenibilitat i la preservació del medi ambient.\n8.- Demanem, per tant, recuperar el Departament de Medi Ambient, com a eina imprescindible dins de l’acció d’aquest nou govern per poder avançar cap a una transformació del model de país que volem, on la preservació del patrimoni natural i les polítiques ambientals esdevinguin una peça clau i transversal del nostre futur com a poble i de l’acció de totes les institucions. Alhora, ens comprometem a donar suport en el procés participatiu per contribuir a assolir aquests objectius.\nTags: Ecologistes de Catalunya, entitats ecologistes, govern, manifest, medi ambient, política\nhttps://www.limnos.org/wp-content/uploads/Logos-entitats-suport-manifest.png 575 987 Carles Feo https://www.limnos.org/wp-content/uploads/logo-rodo-limnos-edc.png Carles Feo2016-03-09 01:35:422016-03-09 01:35:42Medi Ambient un departament imprescindible del nou Govern per garantir el futur de Catalunya\nManifest de les entitats ecologistes sobre el projecte d'El BulliFoundation al Cap de Creus\nAssemblea de socis de Limnos Properes activitats del mes d’abril 2016 Limnos


Dieta sana i equilibrada per una temporada diferent - GADisteco\nUna Dieta sana i equilibrada per una temporada diferent\nAquesta primavera-estiu serà diferent en molts aspectes, però especialment en el que afecta als hàbits per portar una vida saludable, de manera que és encara més important ara mantenir una dieta sana i equilibrada.\nEntre els molts aspectes de la vida quotidiana que han canviat aquest any, aspectes tan importants com l’activitat física i la recreació a l’aire lliure mantindran encara algunes restriccions durant aquesta temporada i això pot tenir impacte en la nostra salut.\nA partir d’això, és summament important mantenir una dieta que contingui tots els nutrients en les quantitats adequades per cobrir totes les necessitats segons el nivell d’activitat que desenvolupem.\n5 claus per portar una dieta saludable aquesta primavera\nPer portar una dieta saludable és molt important desenvolupar algun tipus d’activitat física i ingerir aliments de qualitat considerant les següents pautes:\nVarietat: menjar tot tipus d’aliments, de tots els grups (fruites, hortalisses, cereals, llegums, carns, làctics).\nMultiplicar les fruites i verdures: incloure tot tipus d’aliments d’origen vegetal, considerant en particular la seva gamma de colors i nutrients (minerals, fibres, vitamines, hidrats de carboni).\nIncloure ous, làctics, carns i derivats: incorporar en racions suficients aliments com peix i marisc, carns, iogurts, llet i formatges.\nModerar les porcions: realitzar 5 menjades a el dia en quantitats específiques segons els requeriments de cada persona, és a dir, en virtut de l’energia que necessita per a les seves activitats diàries.\nAugmentar el consum de líquids: en especial d’agua, espaiant uns 8 gots diaris al llarg de les hores i menjars.\nA més d’aquestes recomanacions generals per a tots els membres de la família, és important saber que sempre és significatiu gaudir dels àpats, tant en la seva elaboració com en el seu consum.\nEl color, les aromes i l’acompanyament, així com el consum amb moderació de vi, o caves i licors, són part d’una dieta sana i equilibrada des del gaudi de moments en família i amb amics, sempre que sigui possible, i sobretot en aquesta temporada diferent.


Aiguasalada: 16 juny 2006. Jacinto Benavente\nCom cada dia, m'he aixecat ben prest. Després de fer el "ronso" una estona, a les 10:40 he partit cap al C.E. Jacinto Benavente, que és l'escola on fa feina en Martí i està a dos carrers de ca seva. Quan hi he arribat i he demanat per ell m'han dit a veure si era la seva germana. Ens assemblam? Mai no ho hauria pensat, ara que amb la quantitat de germanes que té és realment comprensible que s'ho imaginassin. Pels passadissos he trobat un altre home que m'ha reconegut de seguida (havia vengut una vegada a casa però jo no el recordava) i m'ha duit fins allà on era en Martí. Hem passejat per tota l'escola, m'ha presentat bona part dels mestres i demés personal que hi treballen, gent molt simpàtica, oberta i engrescadora. Com més temps passava allà, més ganes tenia d'algun dia poder arribar a formar part d'un equip com aquest. Altra volta algú m'ha demanat si érem germans perquè ens assemblàvem (i da-li!). Un cambrer (sí, tenen cambrer i tot!) m'ha duit un tè(eeemmmmmmmhhhhh!!!!!)\nQuan he arribat era l'hora del pati, així que tots els nins i nines jugaven fora, però després he tengut el privilegi (i dic bé, PRIVILEGI) d'assistir a una de les classes d'en Martí. En aquest cas, però, no era de música, ja que és tutor de 2n i per tant fa primària en general. Tocava castellà i els nins i nines anaven sortint d'un en un a llegir un fragment redactat per ells sobre un poema que havien llegit el dia anterior. Evidentment, durant uns minuts, el fet que jo fos allà dins (en Martí m'havia presentat com a mestra, quina il·lusió), provocava mirades de curiositat i poca atenció al que s'estava fent. El Martí, però, aconseguia l'atenció dels seus alumnes amb la seva professionalitat i manera de fer (de la que em vull contagiar, per cert).\nDesprés han fet plàstica: pintar un dibuix amb aquarel·les, amb tot l'enrenou que comporta això, com és ara anar a cercar aigua (dije que sólo hasta la mitad!), repartir les capses de pintura, els pinzells (quieres estarte quieto?), un tros de paper a cadascú, els dibuixos (sentaos...) i el més important, paciència. En Martí ha hagut de sortir de la classe uns moments, i m'ha demanat que em quedés amb els nins i nines, en poques paraules, deixava la classe en les meves mans! No m'ha costat gens posar-me en el rol de mestra i a més m'hi he sentit molt còmoda, amb els nins i nines sol·licitant la meva atenció per aclarir dubtes, anant de taula en taula per veure com anaven, ajudant els que ho necessitaven...\nEls darrers minuts de classe en Martí pretenia comunicar la seva classe amb Mallorca, concretament amb la seva filla Ariadna que fins el curs passat havia anat a escola amb aquell grup, però la connexió a través del Messenger no ha acabat d'anar bé, i ho ha hagut de deixar córrer. Han fet una lectura dramatitzada (cadascú al seu lloc, però) d'un text que imagin que és una de les adaptacions d'en Martí. Divertidíssim. De fet, m'havia d'aguantar les rialles amb una mà a la boca per no interrompre la classe!\nHa sonat el timbre i tothom se n'ha anat cap a ca seva, excepte un grupet de nines que em feien la pilota perquè dilluns hi tornàs (però si jo no he fet res!).\nUna visita engrescadora.\nQuan hem arribat a casa ja teníem el dinar a punt: amanida amb peix. M'agradaria saber què li posen al menjar. Un plat simple però ple de sabor.\nL'horabaixa en Martí tenia dos compromissos, primer havia d'anar a l'ajuntament i després a Ceuta, i no sabia quan tornaria. O sigui, que m'he quedat sola. M'he aventurat a anar a passejar pel meu compte, però Tetuan és molt gran i m'he limitat a anar pels carrers que més hem passat aquests dies i que ja començ a conèixer. Ha estat un volta tranquil·la, només m'han volgut vendre mocadors una vegada, se m'han oferit per anar a fer una visita guiada a la Medina, un altre que no aturava de dir: "Española?, English? Française?"... ja me coneixeu, no caminava més aviat per no aixecar sospites, he, he. He tornat a casa sense ni tan sols entrar enlloc a comprar alguna cosa per sopar. M'agrada l'ambient de Tetuan, però acompanyada... no és por a res, simplement que m'angoix massa, he, he. He de dir, així mateix, que més tard he tornat davallar al carrer i aquesta vegada he arribat fins una pastisseria i he duit una barreta de pa, dues pastes salades i una de dolça per 8 dirhams! Al canvi en euros, més o menys basta llevar un zero, o sigui que treis comptes.\nI el vespre... l'he passat a casa. La veritat és que no hi ha gaire per contar. M'he documentat musicalment i he tocat la guitarra. Quan he anat a dormir en Martí encara no havia arribat.\nPublicat per Aiguasalada a 22:54


Aquestes són bosses abandonades recentment a la cantonada del carrer Riudecols amb carrer Abat.\nL’Ajuntament multa amb 100 euros als infractors i destina a dues persones perquè controlin els actes incívics d’aquest tipus a la ciutat\nActualitzada 18/09/2019 a les 20:14\nL’Ajuntament de Tarragona ha cursat durant aquest 2019 un total de 40 denúncies per deixar les bosses de brossa fora dels contenidors. Són dades que no s’allunyen gaire de les dels darrers anys i que van en la línia, per exemple, del 2018 quan, en la totalitat dels dotze mesos, es va arribar a les 66 denúncies.\nEl regidor de Serveis Econòmics, Serveis Centrals i Personal de l’Ajuntament, Jordi Fortuny, explica a aquest mitjà que «tenim dues persones dedicades a inspeccionar si algú deixa fora la brossa dels contenidors a la ciutat». Aquestes, passegen per Tarragona a la cerca de bosses de brossa que estiguin ubicades fora dels contenidors, siguin del tipus que siguin.\nEl següent pas és intentar trobar als infractors. Per a poder aconseguir-ho, «agafem la bossa, l’obrim i intentem identificar el propietari. N’analitzem el contingut i, en algunes ocasions, podem esbrinar de qui són les bosses», detalla el regidor republicà.\nLes infraccions per aquest tipus d’incivisme són de 100 euros i, per a cursar-les, els informadors abans s’han d’assegurar que hi hagi lloc als contenidors. En el consistori asseguren que no volen ser «estrictes» amb l’article 98.5 de l’ordenança. Segons detalla el mateix regidor, «també es comprova que el contenidor estigui buit. Si està ple, no hi ha sanció. No som tan estrictes. Podem entendre que la bossa és allí perquè no hi ha hagut altre remei i la persona no podia deixar-la dins de casa».\n«No estem penalitzant el ciutadà que no tenia un altre remei que cometre la irregularitat, però el ciutadà que, per sistema, no respecta el fet d’introduir la brossa al contenidor, és el que finalment és denunciat», explica el regidor.\nJordi Fortuny apunta que no han trobat un indret on especialment es produeixin aquest tipus d’infraccions. «No ho sabria dir per barris. Crec que pot ser una cosa estesa per la ciutat, ara mateix no ho tinc controlat», manifesta el regidor, el qual es lamenta que, «en moltes ocasions, no som capaços de trobar el propietari de la bossa», tot i que la seva idea és que, amb els dos informadors al carrer, l’incivisme disminueixi a la ciutat.\nDesprés del repunt del 2016, les xifres de denunciats disminueixen\nSegons les dades facilitades per l’Ajuntament de Tarragona, les xifres de sancionats per incivisme han anat baixant en els darrers anys. El 2016 es van cursar un total de 117 denúncies i, des de llavors, els números han disminuït. L’any 2017, en van ser un total de 104, pels 66 del 2018 i els 40 d’enguany, amb encara quatre mesos per davant. No són xifres que representin els casos reals, sino tan sols són les que posen de manifest infractors als quals se’ls ha pogut enxampar, ja que moltes altres bosses de brossa han quedat orfes d’amo. Des del consistori recorden que «és molt important deixar les escombraries dins els contenidors i fer la recollida selectiva» per tal de facilitar la feina a tothom.\nComenta el contingut : Sancionen 40 tarragonins per deixar la brossa fora dels contenidors aquest 2019


9189 Casa de compra a Sant Julià de Lòria\nCasa de compra a Sant Julià de Lòria Ref: 9189\nINCREÏBLE CASA UNIFAMILIAR de 535 metres habitables, però amb una superfície construïda de 971 metres. Amb cinc plantes, de les quals dues d'elles són diàfanes amb possibilitat de crear qualsevol espai de grans dimensions. Una d'aquestes plantes té a mitja construcció d'una piscina climatitzada. Aquesta distribuïda de la següent manera:\nENTRADA: Planta orientada completament als dormitoris principals de la casa. Hi ha un dormitori principal amb suite i vestidor, bany i accés a una de les dues torres, utilitzada actualment com a despatx. Disposa a la mateixa planta de tres dormitoris més dobles tipus suite i una altra accés a la segona torre. En aquesta hi ha un dormitori panoràmic amb vistes espectaculars.\nPLANTA PRIMERA: Espaiós saló amb llar de foc amb sortida al jardí, menjador de grans dimensions amb celler, un lavabo, cuina gran amb zona de safareig i llenyer.\nPLANTA GARATGE: Rampa calefactada, amb sala de calderes i un ampli traster. Zona preparada per a una discoteca o zona de cinema privada. El garatge disposa d'una capacitat de més de 9 vehicles grans.\nAl Jardí hi ha una barbacoa tancada amb totes les instal·lacions en funcionament. Hi ha una pre-instal·lació per a un forn de pedra.


Artèxtil és una antiga fàbrica ubicada a la Gran Via de Sabadell, catalogada com a Bé cultural d'interès local. És obra de l'arquitecte Santiago Cassulleras Forteza. La nau de la fàbrica i el cos de planta baixa i dos pisos configuren un tot unitari tant d’elements d’ornamentació, com de materials o volums. La composició general de les façanes posa èmfasi en l’horitzontalitat dels edificis, amb trets de caràcter racionalista. Era popularment coneguda com a a Cal Garcia o Cal Garcia-Planas.\n41° 33′ 06″ N, 2° 06′ 53″ E / 41.551589°N,2.114725°E / 41.551589; 2.114725\nEl conjunt arquitectònic ocupa completament una illa del barri de la Cobertera de Sabadell, format per la fàbrica i les oficines, del qual sobresurt l'alta xemeneia de planta hexagonal. L'edifici destinat a oficines està situat en un dels angles de la parcel·la, formant un joc de volums prismàtics i cilíndrics de diferents alçades. És de gust racionalista amb finestres corregudes, amb angle i circulars, té la coberta plana i està recorreguda per un voladís que uneix els diferents cossos. La façana està estucada i té un sòcol de llambordes. L'edifici està reculat de l'alineació del carrer deixant un espai d'accés enjardinat. La seva xemeneia és la més alta del pla de Sabadell, amb 48,17 m d'alçària.\nFaçana: Les façanes laterals de la nau, de planta baixa, segueixen un ritme clar i homogeni, marcat per les finestres rectangulars que coincideixen amb cada dent de serra. A la façana al carrer de Vidal les finestres són cegues i el coronament de l’edifici és horitzontal, ocultant el perfil característic de la coberta. A la façana del carrer de Covadonga les finestres es lliguen entre elles amb un marc ceràmic continu, dintre del qual els paraments opacs es mostren amb fàbrica de maó ceràmic vist. El cos del despatx que dóna façana al carrer de Quevedo està format per dos volums maclats de planta baixa i dos pisos, amb finestres corregudes horitzontals en el volum principal. Un segon volum una mica més alt, amb un extrem de planta semicircular, compta amb tres franges verticals de finestres que en remarquen la verticalitat. La composició horitzontal de les obertures busca una imatge de finestra continua correguda. Els elements ornamentals estan realitzats amb filades de peces ceràmiques.\nCoberta: La coberta de la nau és en dents de serra, mentre que la coberta del cos del despatx és plana. L’estructura metàl·lica de la coberta de la nau està formada per encavallades invertides, que defineixen els pendents de les dents de serra, recolzades en bigues i en pilars compostos de perfils laminats. Destaquen els lluernaris que configuren franges contínues de vidre.\nXemeneia: La xemeneia es compon d’un fust de planta octogonal i d’un coronament amb diversos ressalts també octogonals. La totalitat dels elements del fust i del coronament de la xemeneia són resolts amb fàbrica de maó ceràmic massís vist.\nSabadell fou una potència tèxtil des de mitjans del segle xix. La ciutat era coneguda com la Manchester catalana. L’any 1936 Sabadell tenia 48.754 habitants, 10.982 dels quals eren treballadors i treballadores tèxtils.\nLa deslocalització cap a l'Àsia va fer tancar finalment la fàbrica el 2007. El 24 de gener de 2008 fou declarada bé cultural d'interès local. Els hereus de la companyia van vendre l'edifici al Banc Sabadell per poder fer front als deutes acumulats. Posteriorment, el govern municipal del PSC, encapçalat per Manuel Bustos, va procedir a modificar el Pla General d’Ordenació Urbanística per permetre la construcció residencial, però diversos grups d'esquerres locals van oposar-s'hi, argumentant que el terreny industrial encara tenia potencial a la ciutat.\nProposta de reurbanitzacióModifica\nMés endavant, el 2016, el Ple municipal va aprovar l'enderrocament parcial de la fàbrica, que va rebre el desembre de 2016 el vistiplau del Departament de Territori de la Generalitat. Es vol aprofitar part del terreny per fer algun equipament municipal, però no hi ha res concretat. Es preveu que sigui enderrocada per construir-hi edificis d'onze plantes per a ús residencial. El projecte preveu transformar l'illa industrial en un pol d’equipaments públics, habitatge i noves zones verdes.\nAl nord d’aquesta primera zona es concentraran les noves edificacions residencials, amb un sostre màxim de 12.388 m2 i un topall de 165 pisos. Els blocs que es construeixin als carrers de Romeu i Covadonga tindran planta baixa i dos pisos. En canvi, els de la Gran Via tindran planta baixa i entre 6 i 11 pisos, seguint el model implantat al llarg dels anys en aquest carrer. Igualment, es preveu que es creï un nou espai lliure de 1.859 m2 entre la Gran Via i el carrer de Covadonga, que donarà continuïtat als recorreguts de vianants previstos.\nLa segona àrea d’aquest àmbit de planificació se situa al barri de Sant Oleguer, entre l’avinguda d'Egara, el passeig de Béjar i els carrers de Bradford i Buenos Aires. Acull unes pistes esportives i una piscina en desús, que originàriament estaven al servei de l’Artèxtil i que el Pla considera equipaments esportius comunitaris públics.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Segura, Cristian «Crònica d’una mort col·lectiva» (en català). EL PAÍS, 04-06-2017.\n↑ 3,0 3,1 «FÀBRICA ARTEXTIL SA». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2017].\n↑ «L’Artèxtil - Sabadell Informa!» (en català). Sabadell Informa!, 16-12-2014.\n↑ Agulló, Emili «Quatre segles i mig d'història tèxtil» (en català). El Punt Avui.\n↑ «L'antiga fàbrica Artèxtil de Sabadell, centre d'un nou pol d'habitatge, equipaments i zones verdes». Sala de premsa. Generalitat de Catalunya, 15-12-2017. [Consulta: 5 juny 2017].\n↑ «Les màquines de demolició entren a l'Artèxtil - Diari de Sabadell» (en català). [Consulta: 16 setembre 2018].\n↑ «L'Ajuntament comprarà 3.822 metres quadrats de l'Artèxtil protegit - Diari de Sabadell» (en català). [Consulta: 16 setembre 2018].\nRoman Becerra, Nèlia Transformació de la fàbrica Artèxtil Sabadell\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Artèxtil&oldid=23597896»\nDarrera modificació: 20 maig 2020 a les 16:05


La processada ja havia estat condemnada a tres anys i mig de presó per un altre robatori anterior\ndimarts, 5 de març 2019 - 14:14h | Actualitzat a 05/03/2019 18:27h\nUna dona s’enfronta a cinc anys de presó per agredir i robar 20 euros a un avi de Reus | TarragonaDigital\nLa fiscalia demana cinc anys de presó per a una lladre reincident que va agredir un avi de 82 anys a casa seva i li va robar 20 euros. Els fets es remunten al 5 de gener passat a Reus. Segons l’escrit d’acusació, cap a dos quarts d’una del migdia la dona, de 43 anys, va anar al pis de l’ancià amb l’ànim d’obtenir «un benefici econòmic il·lícit».\nL’home va obrir la porta pensant que era el seu nét qui trucava, i la lladre va entrar al pis. Segons la fiscalia, aprofitant-se de l’edat avançada de la víctima, la dona li va exigir que li lliurés els diners. Com que l’ancià s’hi va negar, va forcejar amb ell i li va propinar cops al pit fins que li va poder prendre la cartera que duia a la butxaca, en va treure 20 euros i va fugir.\nDelicte de robatori amb violència, segons la fiscalia\nLa fiscalia considera que els fets constitueixen un delicte de robatori amb violència en casa habitada amb els agreujants de reincidència i abús de superioritat, pel qual demana cinc anys de presó i la prohibició d’apropar-se a menys de 500 metres de la víctima o comunicar-se amb ell durant sis anys.\nEl ministeri fiscal també demana 360 euros de multa per un delicte lleu de lesions per les contusions que va patir l’home. En concepte de responsabilitat civil, la fiscalia proposa que la dona indemnitzi la víctima amb 120 euros per les lesions i amb 20 euros pels diners sostrets —i no recuperats—.\nLa processada està empresonada per aquests fets des del 10 de gener passat i el cas es jutjarà pròximament als jutjats penals. El 15 de març del 2018, la dona ja va ser condemnada per un jutjat de Reus a tres anys i mig de presó per un robatori anterior.\nDemanen quatre anys de presó per robar mòbils en habitacions de l'hospital de Reus\nrobatori agressió informació judicial tercera edat


Notícies del PCC: Acord laboral a Derbi. Nota de premsa de CCOO.\nNota de premsa de CCOO on informa del principi d'acord assolit a Derbi. Aquesta nit, el comitè d’empresa i la direcció de les plantes de Derbi (Nacional Motor i Piaggio SPA sucursal España) han arribat a un principi d’acord, amb la mediació de la Inspecció de Treball, amb el qual s’aconsegueix evitar el tancament anunciat de les plantes productives de Martorelles i Piaggio assumeix el compromís de buscar una solució que garanteixi la continuïtat de l’activitat productiva de les factories vallesanes.\nAquest migdia, els treballadors i treballadores de Derbi han ratificat per unanimitat, en assemblea, el principi d’acord.\nL’acord recull el compromís de la multinacional de mantenir la producció de motocicletes a Martorelles fins al 30 de juliol de 2012 i de buscar, durant aquest període, una alternativa industrial per donar continuïtat a l’activitat, sense descartar l’elaboració d’una estratègia pròpia de continuïtat, ja sigui per a la fabricació de motocicletes o altres components. A més a més, preveu que qualsevol ajust de la plantilla a les necessitats productives de Derbi es farà mitjançant mesures no traumàtiques per als treballadors i treballadores.\nAquest acord també inclou un pla de prejubilacions, per als treballadors que tinguin complerts els 55 anys en data del 30 de setembre d’aquest any, en les mateixes condicions establertes en els acords de desembre de 2009 i del qual es beneficiarien 25 treballadors.\nLa Federació d’Indústria de CCOO de Catalunya valora positivament la consecució d’aquest acord, que ha permès la retirada de l’ERO i evitar el tancament i la pèrdua de més de 200 llocs de treball de les plantes de Martorelles. La FI.CCOO.CAT adverteix la multinacional Piaggio que vetllarà pel compliment dels compromisos adquirits i s’assegurarà que desenvolupi els plans per garantir la continuïtat de l’activitat de les plantes de Martorelles. La noticia a la web de CCOO


El Valladolid entra en descens i el València amenaça la zona de Champions - Regió7\nEl Valladolid entra en descens i el València amenaça la zona de Champions\nEl Valladolid va entrar ahir per primera vegada en zona de descens, després d'empatar a l'últim minut (2-2) contra un Getafe que perd el quart lloc en benefici del Sevilla. Els madrilenys es van avançar mitjançant Arambarri, però Guardiola va empatar al minut 30. A la represa, expulsió d'Olivera i penal transformat pel local Enes Ünal. Però el VAR va invalidar un gol de Waldo i, en el descompte, un estúpid penal de Plano a Hugo Duro va ser tranformat per Jorge Molina.\nAl vespre, el València es va situar a tres punts del quart lloc del Sevilla en derrotar un Llevant que es va complicar la vida en el derbi valencià (3-1). Santi Mina va avançar els locals i, tot i un autogol de Soler, Guedes i el mateix Mina van deixar els punts a casa.\nEl Rayo no surt del pou, que va caure al camp d'un Athletic que mira cap a Europa (3-2). Williams va marcar primer i Álex Moreno va empatar, però, després de l'expulsió d'Advíncula, el mateix Williams i Raúl García van sentenciar malgrat l'anotació final de Raúl de Tomás. A Anoeta, empat a un gol entre la Reial Societat, amb gol de Juanmi, i l'Eibar, amb anotació de Jordán. Tots dos queden en zona de ningú.


El deute públic registra la baixada més important en dos anys segons el Banc d'Espanya\nBarcelonaEl deute del conjunt de les administracions públiques va registrar la baixada més important en dos anys aquest octubre. Concretament va baixar a 14.728.000 euros, fins als 1,160 bilions, amb la qual cosa es modera fins a l'entorn del 97% del PIB. La caiguda arriba després que al setembre marqués un màxim històric i s'elevés al 98,3% del PIB, segons les dades publicades aquest dimarts pel Banc d'Espanya.\nÉs el tercer cop que baixa el deute públic aquest 2018, després de les caigudes de l'abril i el juliol. Es tracta de la baixada més important dels últims dos anys. A l'abril va caure una mica menys de 10.000 milions, i al juliol uns 3.000 milions. La baixada s'explica fonamentalment pel descens del deute públic de les administracions, ja que es va reduir en 13.500 milions, fins als 1,020 bilions d'euros, cosa que suposa un descens del 1,3% respecte al mes anterior, tot i que en taxa interanual ha repuntat un 4,5%. En canvi, les comunitats autònomes van elevar lleugerament el seu deute, fins als 292.410 milions d'euros, 29 milions d'euros més que al setembre, si bé respecte a l'octubre de l'any passat van registrar un increment més gran, del 2,2%.\ndeute públic BANC ESPANYA


Rehabilitació de terrasses - Qparadis La Coberta Integral\nDominem totes les tècniques d’impermeabilització de façanes i cobertes. Desde Rehabilitació de terrasses a Cobertes transitables o no transitables, Rehabilitació de terrasses i Paviments flotants.\nA nivell de projecte: Els nostres tècnics assessoren i informen sense cap compromís a altres tècnics sobre Rehabilitació de terrasses.\nA nivell d’obra: El nostre equip comercial juntament amb els nostres tècnics són l’altre puntal d’assessorament i ajuda sobre Rehabilitació de terrasses.\nDe la mateixa manera, Qparadis està especialitzada en la Rehabilitació. Si vostè és un particular o el representa i té Paviments autonivellants , Impermeabilitzants posi’s en contacte amb nosaltres i li solucionarem el problema amb la seguretat que només pot donar un especialista.\nCom podem ajudar-lo amb Rehabilitació de terrasses?


Ajuntament del Masnou/El desplegament del 'Pla municipal de prevenció de drogodependències 2015-2019' incorpora el tractament de l'addicció a les pantalles per al curs 2017-2018\nData i hora oficials: 25/06/2019 16:22\nEl desplegament del 'Pla municipal de prevenció de drogodependències 2015-2019' incorpora el tractament de l'addicció a les pantalles per al curs 2017-2018\nD’ençà que l’Ajuntament va aprovar, en el Ple del març, el Pla d'accions 2017 del Pla municipal de prevenció de drogodependències 2015-2019, la Regidoria de Salut Pública ha continuat duent a terme accions per prevenir les drogodependències al Masnou i n’ha planificat d’altres d’ara fins a final d’any. Fins avui, s’han realitzat accions a petició dels centres educatius de programes escolars de prevenció de drogodependències a educació primària, secundària i batxillerat, així com programes per a les famílies, a través de dues entitats: Promoció i Desenvolupament Social (PDS) i Projecte Home. A partir d’aquest curs 2017-2018, el Pla incorpora una novetat important respecte de l’anterior: es tractarà l’addicció a les pantalles, un problema que augmenta cada any entre la població adolescent. Es farà dins d’un programa que ja s’ha estat implementant als instituts de secundària (de 1r a 4t d’ESO) des de fa molts anys, el programa “Entre tots”, de Projecte Home, de prevenció de les drogodependències, que enguany canvia de nom i passa a anomenar-se “Joc de claus”.\nProjecte Home segueix utilitzant la mateixa fórmula que en edicions anteriors, que consisteix en la formació dels professors perquè puguin impartir els tallers a alumnes i famílies. L’entitat PDS, en canvi, imparteix ella mateixa els tallers dels programes adreçats a segon cicle de primària, ESO, batxillerat i cicles formatius. Ambdues entitats apliquen, però, un principi fonamental del Pla de drogodependències, que és fer els programes a mida. En són exemple els programes “Fem pinya”, “Sota pressió” o “Cànnabis: com ho veus?”, entre d’altres.\nPer aconseguir que el Pla sigui un èxit, l’Ajuntament adreça els programes al màxim de públic possible i per això s’ofereixen també tallers al Centre de Formació de Persones Adultes del Masnou i al Centre Obert Maricel. També es fomenta la col·laboració de les entitats i, en aquest sentit, properament es tornarà a realitzar la campanya “Les entitats, font de salut”. D’altra banda, la Policia Local ha organitzat xerrades adreçades a alumnes de secundària sobre infraccions penals i administratives relacionades amb la conducció i el consum de drogues o alcohol, i ha dut a terme mesures de control en punts de venda, fent inspecció dels clubs de cànnabis del municipi per detectar-hi possibles infraccions i assegurar que s’hi compleix la normativa vigent. A més, la Diputació de Barcelona ha realitzat un curs de capacitació d’agents de lleure i esport en matèria de prevenció i intervenció davant el consum de drogodependències.\nActualment, s’està treballant en el protocol d’actuació en casos de detecció de problemes de consum de drogues als centres d’ensenyament secundari, i s’estan buscant noves estratègies per captar més la participació dels pares i mares en les accions de prevenció. Paral·lelament, es continua treballant en coordinació amb l’Àrea Bàsica de Salut i el Departament de Salut de la Generalitat en el programa de prescripció social, i es preveu treballar amb els clubs de cànnabis per fer prevenció comunitària des dels mateixos clubs, per millorar la informació i la derivació de les famílies en el cas de problemes d’algun familiar drogodependent.\nEl Pla municipal de prevenció de drogodependències, de periodicitat quadriennal i elaborat amb el suport de la Diputació de Barcelona, estableix una revisió anual amb la intenció de fer un seguiment més específic de les accions dutes a terme. Ja s’ha dut ha terme una de les dues reunions previstes per a cada una de les comissions establertes (la comissió la tècnica, i la educativa) per fer un seguiment del Pla d’accions de manera global. La propera tindrà lloc a final d’any.


La lectora corrent: Les sis regles d'Orwell\nNo són deu, sinó sis, les regles d'Orwell per millorar el llenguatge que ahir vaig esmentar en un comentari d'aquest bloc, però tant se val. Si podia expressar-ho en sis frases, per què fer-ne servir més?\nLes he buscades, perquè fa anys vaig posar-les en un article sobre traducció en ciència. Són de l'assaig «Política i la llengua anglesa» i tot i que són regles que ell va pensar per a la llengua anglesa poden aplicar-se també al català i altres llengües. Segons Orwell, en escriure un text:\nNo useu mai una metàfora, un símil o qualsevol altra figura retòrica que estigueu acostumats a veure en lletra impresa.\nNo useu mai un mot llarg si un de curt també és escaient.\nSempre que pugueu eliminar una paraula, feu-ho.\nNo useu mai la veu passiva si podeu usar l’activa.\nNo useu mai una frase estrangera, un mot científic o un d’argot, si podeu trobarne un d’equivalent en el llenguatge corrent.\nTrenqueu qualsevol de les regles anteriors si, en fer-ho, eviteu dir qualsevol barbaritat.\nPublicat per Mercè Piqueras a 00:01


Escoles de cine del mon » l'Alternativa 2008\nEscoles de cine del mon\nSempre hem pensat que aquesta secció, particularment, havia de tenir un interès clar per al públic jove. Centenars de creadors novells han exhibit les seves pel·lícules a les nostres sales i milers d'espectadors han vist aquests treballs en aquests quinze anys.\nAlguns dels films que hem projectat han estat nominats als premis Goya i d'altres han estat guardonats amb premis a festivals de llarga trajectòria, com Cannes i San Sebastián.\nEn aquesta 15ª edició de l'Alternativa, i tot continuant amb la mateixa filosofia d'anys anteriors, hem programat una sèrie d'activitats addicionals que enriqueixen la programació de la secció.\nDes del dilluns 17 al divendres 21, a l'Auditori del CCCB, tres de les més reputades escoles espanyoles i una d'alemanya disposaran d'un espai de dues hores per exposar les seves filosofies pedagògiques, organitzar breus seminaris i explicar-nos detalls que no podrem trobar a les seves webs ni als seus opuscles promocionals.\nSeran 5 intenses jornades durant les quals el públic assistent tindrà una oportunitat única d'interactuar amb els ponents i conèixer, de primera mà, les experiències pedagògiques del CECC (Barcelona), l'ECAM (Madrid), l'ESCAC (Terrassa) i l'HFF-Konrad Wolf (Potsdam, Alemanya).\nTambé, com cada any, podrem assistir a l'auditori de l'FNAC, veure els darrers treballs de les escoles llatinoamericanes a Casa Amèrica de Catalunya i el monogràfic de dues hores que organitzem al Hall del CCCB.\nUna altra novetat és la inauguració de l'Auditori del MACBA com a nova seu del festival. Durant aquesta primera experiència podreu visionar animacions i curts d'escoles de Bielorrússia, Corea, França i Suïssa.\nAmb l'excusa del nostre quinzè aniversari, volem aprofitar per agrir profundament a totes les escoles de cinema que ens han acompanyat durant tot aquest temps i especialment als nostres fidels i assidus joves espectadors.\nAnders Habenicht (Suècia)\nPer Hanefjord (Suècia)\nAnnika Rogell (Suècia)\nKonrad Kästner (Alemanya)\nEugen Schlege, Christoph Willumeit (Alemanya)\nDennis Paul (Alemanya)\nAndreas Schaap (Alemanya)\nJohnny Kelly (Regne Unit)\nXavi Puebla (Espanya)\nRamón Térmens (Espanya)\nIñaki Elizalde (Espanya)\nSantiago Zannou (Espanya)\nAdán Aliaga (Espanya)\nJuanjo Giménez (Espanya)\nGerman Berger (Espanya)\nJosé Manuel Carrasco (Espanya)\nMarcos Valín, David Alonso (Espanya)\nRoser Aguilar (Espanya)\nTomer Eshed (Alemanya)\nDana Löffelholz, Anna Intemann (Alemanya)\nSamuel Weikopf (Alemanya)\nJan Zabell (Alemanya)\nJan Zabeil, Kristof Kannegießer (Alemanya)\nCarsten Fiebeler (Alemanya)\nRené Lange (Alemanya)\nJoachim Dollhopf, Evi Goldbrunner (Alemanya)\nAndrei Kutsila, Raman Ramashka (Bielorrússia)\nCharles Edouard (França)\nGeraert Julien (França)\nHerve Paul (França)\nLe Corre Florent (França)\nLeroux Gaël (França)\nLogeais Audrey (França)\nMorgand Virginie (França)\nRaffin Anne (França)\nRateau Alexandre (França)\nTardieu Eve (França)\nVirmont Jérôme (França)\nHyun-ho Kim (Corea del Sud)\nOh Chang-min (Corea del Sud)\nKyung-soon Chang (Corea del Sud)\nJi-wan Park (Corea del Sud)\nStefan Muggli (Suïssa)\nBaumard, Dominique (França)\nJorge Acebo (Espanya)\nFred Menier (Espanya)\nJoshua Shain (Estats Units)\nNicholas Ozeki (Estats Units)\nGerardo Herrero (Espanya)\nRosario Fuentenebro Yubero (Espanya)\nDavid Moreno (Espanya)\nKim Gazquez (Espanya)\nChristian Schleisiek (Alemanya)\nHannes Treiber (Alemanya)\nFrauke Thielecke (Alemanya)\nKatrin Gebbe (Alemanya)\nElisabet Lladó (Bèlgica)\nGuillaume Noel, Nicolás Pfeiffer, Valentin Grégoire (Bèlgica)\nLars Kreyßig (Alemanya)\nReto Caffi (Alemanya)\nJae-yoon Song (Corea del Sud)\nGarcia Canga, Pablo (França)\nNicolas Mesdom (França)\nMomoko Seto (França)\nAlexandre del Torchio (França)\nMarina Ferreira (Regne Unit)\nJoseph A. Adesunloye (Regne Unit)\nJoost Zoetebier (Regne Unit)\nPouyan Jafarizadeh Dezfoulian (Canadà)\nKerstin Polte (Suïssa)\nPhilipp Enders (Alemanya)\nMarie Benito (Mèxic)\nCarlos Restrepo (Colòmbia)\nAlê Camargo (Brasil)


Redacció Vilanova i la Geltrú 27-11-2018 13:50 Lectures 6153\nLa transmissió de TV3 explicarà que la Cavalcada de Vilanova i la Geltrú es va renovar totalment ara fa 20 anys, el 1998, amb disseny escenogràfic i de vestuari obra del reconegut creador Amadeu Ferré. També mostrarà que la cavalcada compta amb la participació de més de 200 persones voluntàries vinculades a diferents entitats i associacions de la localitat i recorre els carrers més cèntrics de la ciutat.\nLa transmissió serà d'Eloi Cordomí i Ester Bertran. L'Eloi, conegut per les seves aparicions a les informacions meteorològiques de la cadena i al magazín "Tot es mou", aproparà, amb la seva naturalitat i empatia amb l'espectador, els trets principals i més curiosos de la cavalcada i de la ciutat. I l'Ester, reportera habitual del magazín de tarda de TV3 "Tot es mou", donarà una visió divertida i sorprenent dels fets que hagin passat els dies previs a la cavalcada, com l'arribada del patge reial Eliseu o l'entrenament que estan rebent els cavalls que participaran en la cavalcada. L'Ester també farà connexions des dins mateix de la cavalcada, per viure-la i transmetre-la com si fos una vilanovina més.\nPersonatges del Super3\nEloi Cordomí també rebrà al seu espai d'entrevistes situat al centre neuràlgic de la cavalcada, a la plaça de la Vila, la visita de personatges emblemàtics de la ciutat per la seva projecció professional. I el visitaran personatges del canal Super3. Els vilanovins i vilanovines, coneguts col·loquialment com a "llunàtics", per la llegenda de "La lluna en un cove", rebran la visita d'un personatge nadiu de la lluna, el "Biri Biri". Per primera vegada el popular personatge de la família, sortirà fora de la casa i tractant-se d'un bebè, no serà difícil que es perdi per la ciutat amb tantíssima gent com hi haurà. Sort que la família demanarà l'ajuda del públic per trobar-lo a partir de les pistes que es trobin pels carrers.\nAl llarg del programa, diferents personatges coneguts pel públic de TV3 faran arribar els seus missatges dels records més divertits, emocionants i curiosos de la nit de Reis. Així els Òscars, Dalmau i Andreu, Toni Cruanyes, Laia Ferrer... entre molts d'altres, explicaran les seves anècdotes més divertides d'aquesta màgica nit.


* ValldignaDigital | @valldignaCAT @alfandech 🔥 XII ANYS EN XARXA | Page 247\nHome // Archive by category "* ValldignaDigital" (Page 247)\nLourdes Boïgues al col·legi de Simat\n17/07/2018 Valldigna 3 comments\nL’escriptora simatera Lourdes Boigues tanca hui el programa d’actes de la XVIII Setmana Cultural al CEIP “Valldigna“, dedicada en aquesta edició al poeta Vicent Andrés Estellés amb motiu del vint aniversari de la seua mort. Els alumnes de primer cicle visitaran a la biblioteca municipal la mostra fotogràfica contra la violència de gènere i els d’infantil contaran\nAls Països Catalans en català !\nDefensar la llengua catalana als Països Catalans Tweet\n“Hostes” festival pop @LaCasaCalba\nTorna La Casa Calba (.org) amb el Festival Hostes combinant el Folk, el Pop i la Cançó d’Autor. Enguany està tenint lloc a l’Octubre Centre Cultura Contemporània, al bell mig de València ciutat. Una proposta acollidora per a la primavera amb Aljub, que tocava ahir, els Mi Sostingut i finalment Clara Andrés (trio). Hui a\nVI Gran Fons de la Valldigna\nVI Gran Fons de la Valldigna sobre una distància de 15’7 km pels municipis de la Valldigna organitzada per la Mancomunitat de la Valldigna i el Club d’Atletisme la Valldigna, el Club de Córrer la Llebre de Simat i el Club d’Esports de Muntanya de Benifairó. L’eixida tindra lloc a les 6 de la vesprada\nEXPOSICIÓ FOTOGRÀFICA “NO DONA IGUAL”\nArriba a Simat, a la Casa de la Cultura, l´exposició fotogràfica “NO DONA IGUAL” en la que Alba va guanyar el primer premi. La fotografia es titula “QUAN TOT S´ENFONÇA AL MEU COSTAT” i la model es Mireia Alario, una amiga de Alba. Tweet\nSopar per la República a Tavernes\nEls col·lectius d’Esquerra Unida i d’Esquerra Republicana de Tavernes, vos convidem al sopar i a la projecció que farem este divendres en record de la proclamació de la República el 14 d’abril de 1931. DIVENDRES 19 d’ABRIL C/ Rei en Jaume, 7 – Tavernes de la Valldigna. A les 20:30 projectarem el documental “El genocidi franquista a\nFirst « 245246247248249 » Last


Informació important sobre l'afectació de taxes i preus públics municipals per la COVID-19 — Ajuntament de Sant Adrià de Besòs\nSou a: Inici Sant Adrià per temes Tributs Notícies Informació important sobre l'afectació de taxes i preus públics municipals per la COVID-19\nINFORMACIÓ IMPORTANT EN RELACIÓ A L’AFECTACIÓ A LES TAXES I ELS PREUS PÚBLICS MUNICIPALS OCASIONADA PER LA COVID-19\nActualitzada a 11 de maig de 2020\nEn aquest document es recollirà la informació més rellevant per als contribuents i per la ciutadania en general sobre les afectacions als procediments de gestió de les taxes i els preus públics municipals que es produeixin com a conseqüència de la pandèmia de la COVID-19.\nTAXA DEL MERCAT D’ENCANTS (dimarts):\nEls rebuts del primer semestre de 2020 (gener-juny) es van emetre abans de la declaració de l’estat d’alarma. La part proporcional de la taxa de totes les setmanes en que no s’hagi pogut celebrar el mercat es descomptarà d’ofici al rebut del segon semestre de 2020, sense que els titulars de les parades hagin de fer cap sol·licitud.\nSi un paradista no continués al segon semestre de 2020 per haver sol·licitat la baixa de la parada amb efectes de l’1 de juliol, SÍ haurà de sol·licitar la devolució de l’esmentada part proporcional.\nTAXA DEL MERCAT MUNICIPAL D’ABASTAMENTS:\nEls rebuts del primer trimestre de 2020 (gener-març) es van emetre abans de la declaració de l’estat d’alarma. El període de pagament del segon trimestre de 2020 (abril-juny) es va ajornar i el nou termini és del 2 de juny al 3 d’agost. Els rebuts d’aquest segon trimestre seran per l’import íntegre, davant la incertesa actual i les diverses casuístiques que poden existir.\nSerà al rebut del tercer trimestre (juliol-setembre) on, de forma individualitzada per a cada parada, s’aplicarà d’ofici el descompte proporcional al temps d’inactivitat degut a la COVID-19.\nNo és necessari que els concessionaris de les parades presentin cap sol·licitud, la direcció del mercat informarà directament al servei de Tributs dels descomptes a aplicar.\nPREU PÚBLIC DE L’ESCOLA BRESSOL MUNICIPAL JOSEP M. CÉSPEDES:\nL’escola bressol va estar oberta funcionant amb normalitat fins el dia 12 de març. Properament es giraran els rebuts de la quota del mes de març (que es van ajornar dintre de les mesures pal·liatives adoptades per l’Ajuntament de la situació provocada per la COVID-19), de la part proporcional als dies en que efectivament es va prestar el servei i no es girarà cap més rebut fins que el centre retorni a l’activitat.


Raquetes de neu nocturnes - Bony de les Neres\n> Serveis>Hivern>Raquetes de neu>Mitja jornada>Bony de les Neres. Raquetes nocturnes\nPasseig nocturn amb raquetes de neu per poder contemplar la muntanya andorrana des de les altures. Primer, el transit entre els pins del bosc subalpí que ens acull, el seu silenci, les inquietants siluetes del nostre voltant, després, les vistes de la muntanya pirinenca que es perfilen entre ombres, a vegades de forma clara gràcies a la llum de la lluna, altres, discreta sota una coberta d'innombrables estrelles. Una experiència per viure-la... i sentir-la!\nEdat mínima 8 anys\nDuració (aproximada) Entre 2 i 3 hores\nDistància (aproximada) 5 km\nDesnivell positiu (aproximat) 200 met.\nHora d'inici 17:30 hores\nQuè inclou Guia titulat, raquetes de neu, parella de bastons i llanterna frontal.\nQuè necessites portar (Obligatori) Botes de muntanya de mitja canya o canya alta, roba d’abric, impermeable, passamuntanyes o “Buff”, guants i ulleres de sol.\nInformació : Activitat de Raquetes de neuNivell vert-1Activitat NocturnaItinerari circularActivitat SaludableA destacar: PaisatgesDesplaçaments: A càrrec del client\nAssegurança d'Assistència opcional : NoSi\nAssegurança d'assistència : 12345678910\nOpcional: Vols assegurar la teva activitat amb nosaltres?\nSi no disposes d'assegurança d'assistència i rescat per aquesta activitat, pots subscriure’t a la nostra pòlissa amb duració d'un dia natural.\nNúmero de subscripcions a l'assegurança d'assistència\nIntrodueix el número de subscripcions a incloure.


Supermercats i cadenes » Comercial Ramos Lleida\nSupermercats i cadenes\nTot tipus de mobles i estanteries per a supermercats.\nEstanteries de qualitat i amb acabats resistents a l’ús. Gran varietat d’accessoris per a tot tipus de productes. Estanteries molt professionals exclusives per a la gran, mitjana i petita superfície.\nMobiliari a mida.\nBanderoles d’accés, barratge, carros autoservei, cistells amb ansa, cistells amb rodes, consigna carros, carros per a us intern al magatzem i una gran varietat de carros y d’accessoris per a fer mes fàcil i còmode el nostre treball i el del nostre personal.


El Govern simplifica els tràmits dels labora... - Govern.cat\nEl decret aprovat simplifica els tràmits administratius per exercir l’activitat i millora la garantia de qualitat de les anàlisis que es fan als aliments i les aigües per al consum públic\nEl Govern ha aprovat avui el Decret dels laboratoris de salut ambiental i alimentària i dels laboratoris de control oficial, que simplifica els tràmits per exercir l’activitat i millora la garantia de qualitat de les anàlisis que es fan als aliments i a les aigües per al consum públic. El decret regula l’autorització, l’acreditació i el registre dels laboratoris i s’adapta a la normativa comunitària i estatal.\nEl decret aprovat avui dóna resposta als canvis normatius que s’han produït els darrers anys, amb la Llei 18/2009, de salut pública, la normativa sobre higiene i seguretat alimentària o sobre serveis al mercat interior de la UE. Així, suprimeix obstacles administratius i simplifica tràmits, redueix les càrregues administratives per a petites i mitjanes empreses i millora la garantia de la qualitat de les anàlisis que es fan als aliments i les aigües per al consum públic.\nLes novetats més rellevants que incorpora el decret aprovat avui són:\nLa simplificació administrativa de l’inici de l’activitat per part dels titulars dels laboratoris, que únicament han de presentar la declaració responsable i la comunicació davant l’Oficina de Gestió Empresarial (OGE), a través d’un model que es trobarà al web, i sense necessitat d’adjuntar cap tipus de documentació. L’OGE realitza la inscripció d’ofici del laboratori al Registre de laboratoris de salut ambiental i alimentària.\nLa regulació de la participació en tasques de control oficial per part dels laboratoris de titularitat privada.\nL’exigència de compliment d’uns nivells adequats i uns requisits de qualitat per part dels laboratoris. S’assegura així una adaptació correcta a les normes de salut ambiental i alimentària i es garanteix un nivell adequat de qualitat en funció dels àmbits analítics per tal de promoure la salut pública en l’àmbit de la sanitat ambiental i alimentària.\nLa substitució de l’autorització administrativa actual de funcionament per la lliure prestació de serveis dels laboratoris un cop realitzada la declaració responsable, i la desaparició de la renovació de l’autorització cada 5 anys.\nLa possibilitat d’inscripció dels laboratoris amb establiment a altres comunitats autònomes o països membres de la Unió Europea al Registre de laboratoris de salut ambiental i alimentària, amb caràcter voluntari.


WILL ya es una realidad — Will\nlo elegí con motivos\nEnhorabona per la feina.Crec que és excel·lent, també com a projecte final de carrera, però sobretot com a document sobre un tema molt important i present en els temps que corren. Tractat amb molta sensibilitat i respecte. Tècnicament també molt ben treballat. Bona fotografia i exquisit el muntatge de la banda sonora. Estic orgullós d'haver-hi participat.\nElena Soler Pascual\nTiene un enfoque a la vez que sensible con la terceraa edad, muy intetesante en cuanto a las diversas posibilidades de encarar esta etapa felizment


Els 'gompa' de Ladakh: budisme a l'Himàlaia - Hemisfèria ga('send', 'pageview');\nEls ‘gompa’ de Ladakh: budisme a l’Himàlaia\nBerta Reventós novembre 29, 2017 Leh (Índia)\nLadakh és una regió al nord-est de l’Índia que forma part de l’estat de Jammu i Caixmir. Per l’est, comparteix frontera amb el Tibet (actualment pertanyent a la Xina) i per l’oest, amb el Pakistan. Milers de turistes d’arreu del món posen els peus cada any en aquesta regió amb l’objectiu de fer travesses d’alta muntanya per l’Himàlaia, la serralada més alta del planeta.\nLeh, la petita capital, té uns 31.000 habitants, i es troba a 3.500 metres per sobre del nivell del mar. Entre la multitud de turistes equipats amb roba tècnica, restaurants, hostels, botigues de pashmines i agències de muntanya, ens topem amb un “mercat de refugiats tibetans”. I és que Ladakh ha sigut un punt d’acollida i de trobada de persones del Tibet i, conseqüentment, de la cultura budista tibetana. De fet, Ladakh és conegut popularment com el petit Tibet.\nLa ciutat de Leh, a 3.500 metres d'alçada, té un dels aeroports comercials més alts del món. | Berta Reventós\nUN TERRITORI A L’ULL DE L’HURACÀ\nDurant molts segles, la regió va tenir una rellevància econòmica significativa, com a lloc de pas per a viatgers i comerciants d’arreu: era el punt d’intersecció de caravanes comercials que venien de la Xina, i que connectaven des d’aquí amb la Ruta de la Seda. A finals del segle XIV un pelegrí tibetà, Tsong-Khapa, va introduir a la regió l’ordre budista Gelukpa, liderada pel Dalai Lama. Aquesta es va estendre ràpidament i va portar a la construcció de desenes de monestirs o gompa.\nEl monestir de Leh, Thiksey Gompa, és com un petit poblet als afores de la ciutat. | Berta Reventós\nAl segle XIX, l’Imperi Britànic decideix annexionar Ladakh a l’estat de Jammu i Caixmir, fet que no va canviar amb la independència de la metròpoli al cap d’un segle. Pocs anys més tard, el Pakistan envaïa una part de la regió que, alhora, havia d’acollir desenes de milers de refugiats tibetans que fugien de casa seva arran de la invasió xinesa que Mao Tse-tung inicià el 1950. L’Índia va acollir 125.000 refugiats, la majoria dels quals, després d’un duríssim èxode per l’Himàlaia, van fer de Ladakh la seva nova llar.\nAvui, Ladakh continua sent un territori en litigi amb el Pakistan: les fronteres no estan clares, i per això la regió està farcida de campaments militars, preparats per afrontar qualsevol intenció d’invasió. Malgrat tot, els tibetans ladakhis continuen reivindicant, a banda de la independència territorial, la seva independència cultural. “D’origen, som tibetans, encara que haguem nascut i visquem a l’Índia”, assegura en Jigmet, que és guia de muntanya. La majoria de la població practica el budisme tibetà (lamaisme), és a dir que són seguidors del Dalai Lama. Alhora, un 40% de la població de Leh i la majoria de la població del sud i de l’oest de la regió són musulmans xiïtes.\nELS GOMPA, MONESTIRS A L’ALTA MUNTANYA\nSeria difícil fer un recompte de tots els monestirs budistes que hi ha a Ladakh: alguns es troben a més de 4.000 metres d’altura, o vora poblats remots als que només s’hi arriba a peu, després de dies de caminar. Els monestirs, normalment construïts en el punt més alt dels pobles, estan composats per petites edificacions, separades les unes de les altres, que són les cambres dels monjos. Des de la llunyania, un gompa pot recordar un petit poble de cases senzilles, totes pintades de blanc. Precisament és quan ens allunyem dels nuclis urbans i ens endinsem en la immensitat de l’Himàlaia que podem veure la pràctica més austera del budisme.\nEls monestirs disposen de diverses cambres per als monjos, així com espais comuns on estudien i reciten les oracions de Buda. | Berta Reventós\nEls monestirs o gompa tenen un paper bàsic en la vida social i religiosa de Ladakh. Normalment, les famílies envien un dels fills a unir-se al sacerdoci budista: en Jigmet explica que “no només és un orgull sinó que garanteix una educació i el manteniment de l’infant”, prioritari en moltes economies de subsistència de la zona. Molt sovint, el monestir és l’ens que gestiona els camps de conreu del poble.\nEls 'stupa' són monuments de culte religiós que es troben arreu, tant als 'gompa', com a les carreteres i camins. | Berta Reventós\nCada dia els monjos budistes estudien el llibre sagrat, Tripitika, que conté les lliçons de Buda. Dediquen la vida sencera a la pràctica del budisme, amb l’objectiu d’obrir-se pas cap al Nirvana, que suposaria l’alliberament de la individualitat i de la limitació dels nostres sentits, així com la fi de les nostres reencarnacions. No obstant això, no és fins a l’edat dels 20 anys que un aprenent pot fer els vots de monjo. Fins aleshores, assistirà a classes de filosofia budista, artesania, medicina natural, física, química i llengua. I serà ell mateix qui decideixi si continua amb aquella vida o no. Si tria aquest camí, haurà de respectar els vots de castedat, pobresa i respecte per qualsevol forma de vida. Amb l’estudi i el treball en una vida austera, podrà arribar a ser mestre o lama, i algun dia educar ell els joves aspirants que arribin al gompa.\nUn grup de monjos a la sessió matinal d'estudi de les escriptures de Buda. | Berta Reventós\nUn monjo al monestir de Lingshed, un poble que només es connecta amb l'exterior via un telèfon per satèl·lit. | Berta Reventós\nAl monestir de Zongkhul, que s’hi arriba després d’una llarga carretera de corbes, un monjo ens fa saber que acaben de celebrar el nomenament del nou cap del gompa. És un nen de set anys. El monjo ens explica que és la mateixa edat en què ell va entrar al monestir. Ara en té 23, i està convençut que vol seguir el seu camí com a lama. Aquest monestir, construït sota la roca de la muntanya, té tres pisos amb diferents sales. Com tots els gompa, la sala principal està decorada amb tapissos, catifes i ornaments de molts colors, imatges de Buda, i una foto del Dalai Lama emmarcada.\nEl monestir de Zongkhul, després de la celebració pel nomenament del nou cap. | Berta Reventós\nLa decoració de l'interior dels gompa acostuma a tenir molts colors, amb frescs, tapissos i ornaments, i la imatge del Dalai Lama. | Berta Reventós\nI LES DONES, ON SÓN?\nUna part de la població femenina ladakhi també es dedica a la pràctica del budisme: les monges. Però els seus monestirs són menys nombrosos en població i estan en pitjors condicions. Les diferències entre els gompa d’homes i els monestirs de monges són substancials. En Jigmet ens explica que els gompa sobreviuen de donacions dels turistes: “No és obligatori però no està ben vist no fer-ne”. En el monestir de monges de Pishu ens rep la cap, una dona de més de 80 anys, i una monja jove, d’uns 30. Ens ensenyen l’edificació, amb algunes parts fins i tot en runes, i ens expliquen que la seva altra companya ha marxat uns dies fora, al seu poble. En total, al llarg de l’any, són elles tres qui fan vida aquí.\nLa cap del monestir de Pishu ens obre les portes de la sala d'oracions. | Berta Reventós\nEls frescs del monestir de monges de Pishu decoren les parets de les edificacions amb imatges de Buda. | Berta Reventós\nEL BUDISME COM A FORMA DE VIDA\nPer en Jigmet, “el budisme no és una religió; és una forma de vida”. I això, segons ell, és quelcom reivindicat per la majoria dels qui el practiquen. “No ens agrada dir-li religió perquè va més enllà de creure en un o diversos déus: el budisme és el dia a dia; és, entre d’altres, el respecte per la vida i per la naturalesa. És una manera de fer harmoniosa”.\nQuan li pregunto per la natura, element present en la majoria de les representacions artístiques que trobem als gompa, diu que en això “som diferents”. Assenyala que en “la cultura occidental” hi ha quatre elements de la naturalesa: el foc, l’aigua, la terra i l’aire. “Doncs bé, en el budisme en tenim cinc: aquests quatre, i el cel”. M’explica que el cel és “l’element espiritual” que acaba de donar sentit als altres quatre, i que tanca el cicle. “Quan algú mor”, relata, “incinerem el seu cos, per la qual cosa fem servir el foc. De les cendres, una part se les emporta el vent (aire), i l’altra part les llencem al riu (aigua). Per diferents vies, això torna a la terra, i quan es completa aquest procés és quan aquella persona, per fi, se’n va cap al cel”.\nRedacció setembre 12, 2017 HAMPI (Índia)\nQuè passa amb la fertilitat a Itàlia?\nLaura Estrada setembre 21, 2016\nnovembre 30, 2017 Anna Meseguer Respon\nMolt interessant l’article dels gompa. Enhorabona Berta\ndesembre 5, 2017 Carlos Martínez Respon\nM’ha fascinat llegir aquesta peça sobre Ladakh. Fa ben poc vaig passar un mes al Nepal, i vaig tindre la sort de poder fer una ruta de senderisme i descobriment a través del Himalaia (zona dels Annapurnes). Aquesta regió sembla tindre molts dels problemes que afronta la gent a aquella zona remota de Nepal. Encara que no tenen el assumpte de les fronteres, el qual es molt delicat.


El risc de rebrot a l'Ebre cau 14 punts i baixa de 100 - Imagina Ràdio\nEl risc de rebrot a l’Ebre cau 14 punts i baixa de 100\nLa velocitat de propagació de la Covid-19 (Rt) baixa a l’1,37 a les Terres de l’Ebre, dos centèsimes menys que ahir, però com és superior a l’1 significa que la pandèmia creix. L’Rt és superior a l’1 des del dissabte passat i des del 29 d’abril que no es registrava una velocitat de propagació superior a 1. Malgrat això, els últims dies els positius van a la baixa, el dia 24 de maig es van detectar 21 positius, però a partir de llavors han baixat els casos diaris. Per exemple, durant els últims cinc dies el dia que es van registrar més casos ha sigut avui 6 de juny amb 5 positius.\nEl risc de rebrot també baixa i ho fa 13 punts fins a 96 (moderat). Per comarques, el risc de rebrot és mitjà-baix a la Ribera d’Ebre amb 30 punts, mitjà-alt al Montsià amb 94, molt alt al Baix Ebre amb 167 i la Terra Alta segueix a un risc zero. En aquesta darrera comarca fa 20 dies que no es detecta cap positiu.\nLa incidència a 14 dies és de 69 i s’ha declarat 5 nous positius, cosa que eleva la xifra total a 10.704, 11.047 si es tenen en compte totes les proves. La web dadescovid.cat xifra en zero els positius del dissabte dia 22 de maig i feia gairebé un any, des de l’1 de juliol de 2020, que en un dia no es registrava cap cas.\nLa taxa de confirmats per PCR o TA entre el 26 de maig i l’1 de juny és de 32 per cada 100.000 habitants i durant aquest període s’han detectat 66 positius, més que la setmana anterior quan se’n van detectar 59. A hores d’ara el 2,89% de les proves que es fan donen positiu.\nA les Terres de l’Ebre no s’ha detectat cap nova mort, l’última va ser en data 2 de juny, i el total és de 180. Els vacunats de la primera dosi arriben a 74.689 (41,4%) i a 44.305 (24,6%) els vacunats de la segona i hi ha 46.016 persones amb la pauta completa (25,5%). Els vacunats de la primera dosi majors de 16 anys son el 48,3% i amb la pauta completa el 29,8%. El 66,2% de la població ebrenca de 50 a 59 anys ja s’ha vacunat amb una dosi.\nLa Regió Sanitària Terres de l’Ebre informa a Imagina Ràdio que actualment hi ha 10 ingressats amb Covid-19 als hospitals, igual que ahir dissabte. A l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta hi ha 3 ingressats a planta i 6 amb Covid-19 a l’UCI (13 és el total de pacients a la unitat de crítics). L’Hospital de Móra d’Ebre té 1 persona amb coronavirus i els hospitals d’Amposta i el de la Santa Creu de Jesús no tenen cap ingressat amb Covid-19.\nArticle anteriorLa falduda Maria Vidal es proclama campiona d’Espanya amb la Selecció Catalana Sub18\nArticle següentFort ensurt: Desallotgen 11 persones per l’esfondrament d’un fals sostre a l’Ametlla de Mar


Otegi revela els detalls de la nova estratègia abertzale | NacióDigital\nOtegi revela els detalls de la nova estratègia abertzale\nHo fa al llibre 'El tiempo de las luces', una entrevista amb el periodista Fermin Munarriz que es publicarà el 28 de setembre\nper Redacció , 16 de setembre de 2012 a les 10:23 |\nEspanya haurà de pagar 23.000 euros a Arnaldo Otegi\nEl líder de l'esquerra abertzale Arnaldo Otegi revela detalls de la nova estratègia política en el llibre 'El tiempo de las luces', una entrevista feta a la presó amb el periodista Fermin Munarriz que es publicarà el 28 de setembre amb el diari 'Gara', segons informa el rotatiu . Una llarga conversa revela els secrets i claus que han desembocat en el nou temps polític, des del procés negociador de Ginebra-Loiola fins a l'actualitat, i en què Otegi no dubta que "el procés d'alliberament nacional i social ha arribat a les condicions de maduresa suficient per superar la fase de resistència i passar a la materialització dels objectius". En aquest sentit, creu que és possible guanyar a Euskadi.\nEn el llibre, Otegi apunta com a moment decisiu per al canvi d'estratègia de l'esquerra abertzale quan van tornar desolats de Ginebra pel fracàs de les negociacions amb el govern del PSOE el 2007. En aquell moment, el líder abertzale recorda que Rufi Etxeberria li va dir que aquell "model de negociació i estratègia estava esgotat".\nA més de tractar les circumstàncies del col·lapse del procés negociador 2005-2007, toca les raons del debat intern de l'esquerra abertzale, la seva nova estratègia i la implicació de la comunitat internacional o les pretensions de l'Estat espanyol. També aporta reflexions sobre les prioritats actuals, com els presos, les víctimes, la nova organització, la crisi i la necessitat de "repensar-ho tot".\nEl llibre, que es publicarà amb un pròleg del líder del Sinn Féin, Gerry Adams, també ofereix moments de la vida personal menys coneguda d'Otegi i les seves vivències tant a dins com fora de la presó, on és des del 2009.\nPolítica, EH Bildu, Arnaldo Otegi, Gara\nEls bascos em cauen bé\nPer Anònim el 16 de setembre de 2012 a les 17:08\nA mi els bascos em cauen molt bé. Com a català em sento identificat amb ells i crec que Catalunya ha d'unir llaços amb Euskalherria, Flandes, Quebec , Escòcia.... per compartir impressions amb altres nacions sense estat. I l'esquerra abertzale guanyarà les pròximes eleccions per que allà tenen collons no com aqui. En fi segur que una abans que l'altre pero tant Catalunya com Euskalherria seran lliures.\nPer Anònim el 16 de setembre de 2012 a les 16:38\nGramaticalment no cal posar-hi el pronom "hi". Una altra cosa és col·loquialment.\nPer Anònim el 16 de setembre de 2012 a les 13:38\nL'estrategia dels bascos m'es absolutament igual. Sempre s'han aprofitat i ens han traicionat quan els ha calgut, han donat mal nom a l'independentisme i nosaltres hem estat l'ase dels cops, mentre ells mataven, i ara que anem per davant seu ens han de copiar el sistema. Doncs molt be, pero ja s'ho faran. Per mi son tant o mes dolents com l'estat del que formen part.\nSempre an anat a la seva\nPer Anònim el 16 de setembre de 2012 a les 11:32\nEls bascos ja s' ho faran\nPer Anònim el 16 de setembre de 2012 a les 10:45\nAl final seria necessari el pronom "hi", "on hi està (és) des del 2009"


Redacció 26/04/2018 - 12.18 Actualitzat 27/04/2018 - 10.39\nNo hi va haver violació en grup als Sanfermines del 2016. La sentència contra La Manada, com s'autoanomenava el grup de cinc joves sevillans, ha quedat en abús sexual continuat. Per això, el tribunal ha condemnat a 9 anys de presó José Ángel Prenda, Ángel Boza, Antonio Manuel Guerrero Escudero, Alfonso Jesús Cabezuelo i Jesús Escudero.\nEls cinc membres de La Manada han estat absolts, doncs, dels delictes d'agressió sexual, contra la intimitat i de robatori amb intimidació dels quals havien estat acusats.\nEn l'agressió sexual, a diferència dels abusos, el Codi Penal estableix que ha d'haver-hi hagut "ús de violència i intimidació". El tribunal ho ha rebutjat. Ha tingut en compte l'actuació en grup i la penetració de la noia.\nEls condemnats afrontaven una petició de pena de més de 20 anys de presó, feta per la fiscalia i l'acusació particular, per violar en grup una noia de 18 anys en els Sanfermines del 2016.\nAixí ho ha donat a conèixer aquest dijous el president del tribunal en un acte celebrat a la sala de vistes 102 del Palau de Justícia de Pamplona en una audiència pública.\nEls cinc acusats no han estat presents a la sala durant la lectura i l'han sabut a la presó, on són des del juliol del 2016. La sentència pot ser recorreguda al Tribunal Superior de Navarra i també al Tribunal Suprem, motiu pel qual pot no ser definitiva fins l'any que ve.\nL'advocat de la víctima, Miguel Ángel Morán, s'ha mostrat "decebut" per la sentència i ha dit que no s'esperava que no se'ls condemnés per agressió sexual. Ha anunciat que presentarà recurs.\nLa defensa de quatre dels condemnats també recorrerà. Agustín Martínez Becerra considera que la sentència no "s'ajusta a dret", en "treure's de la màniga un delicte d'abús sexual amb prevalença que en cap cas ha estat base d'acusació" i del qual no s'han pogut defensar.\nEn abandonar el Palau de Justícia ha assegurat que contemplaven la "innocència" i que el tribunal els ha donat la raó "perquè són innocents d'un delicte d'agressió sexual i d'un delicte contra la intimitat".\nNotícia relacionada: Denúncies de judici paral·lel per les dues parts del cas de La Manada\nUn jutge demanava l'absolució\nDels tres membres del tribunal, hi ha hagut un vot particular discrepant de la sentència. Demanava l'absolució del delicte d'agressió sexual, de robatori amb intimidació i contra la intimitat.\nEl magistrat s'ha mostrat disconforme amb el criteri d'acusar-los per abús sexual. Només ha plantejat condemnar-ne un, Antonio Manuel Guerrero Escudero, per un delicte de furt, pel robatori del mòbil de la víctima. Això li hauria suposat dos mesos de multa amb una quota diària de 15 euros. Així mateix, el magistrat demanava la posada en llibertat dels cinc acusats.\nCrits contra la sentència: "No és abús, és violació"\nFeministes i altres col·lectius s'han citat a les portes de l'Audiència, on hi ha hagut una gran expectació mediàtica. Al voltant de 60 mitjans s'han acreditat per seguir la lectura de la sentència.\nUn cop coneguda la resolució s'han sentit crits d'indignació, d'incredulitat i de "No és abús, és violació".\nCrits contra la sentència a #LaManada a l'exterior de l'Audiència de Navarra: "No és abús, és violació" https://t.co/MiIOwfuo0v pic.twitter.com/ysvE5iTFH9\n 324.cat (@324cat) 26 d'abril de 2018\nFins i tot hi ha hagut algun moment de tensió i diverses persones han intentat acostar-se a les portes del Palau de Justícia, però s'han trobat amb un cordó policial.\nLa decisió del tribunal s'esperava per als mesos de gener o febrer i el retard havia generat tota mena d'especulacions, com discrepàncies entre els tres membres del tribunal.\nEl consentiment, una de les claus del judici\nEn acabar el judici, la fiscal tenia molt clar que hi va haver violació: va valorar que els cinc acusats van tenir la víctima sotmesa i sense possibilitat de resistència. Un dels exemples que va posar va ser que un dels acusats va obrir la boca de la noia amb els dits per la força. També que hi va haver penetració per via anal, vaginal i bucal en grup, i, en ocasions, alhora. En canvi, les defenses dels cinc acusats van mantenir que no hi va haver agressió.\nPer les defenses, segons van manifestar en el judici, si no hi va haver rebuig explícit és que hi havia consentiment. Per això van exposar i interpretar que la noia no feia ni expressió de dolor, ni de fàstic ni de pena. Una altra interpretació és que estava en estat de xoc i amb por.\nLes defenses també van esgrimir la culpa i la moral: que la noia va denunciar, diuen, per vergonya, en adonar-se del que havia fet, és a dir, sexe en grup.\nLa Manada Agressió sexual Masclisme Feminisme\nLa Manada, 9 anys de presó per abús sexual continuat


Comunicar l'inici o la modificació d'una activitat econòmica de baix risc, de les incloses en l'Annex II de la Llei 16/2015, de 21 de juliol, de simplificació de l'activitat administrativa de l'Administració de la Generalitat i dels governs locals de Catalunya i d'impuls de l'activitat econòmica i aquelles altres activitats recollides a les ordenances municipals.\nTot l'any però sempre abans d'iniciar l'activitat i un cop finalitzades les obres i les instal·lacions necessàries per dur-la a terme.\n- Comunicació prèvia d’acord amb el model normalitzat D003 (per duplicat).\n- Fotocopia del document d’identificació i acreditació (DNI, CIF, escriptures, ...) del titular.\n- Fotocopia del document d’identificació i acreditació de la persona representant de l’activitat.\n- Fotocopia del document d’identificació i acreditació de la persona que explota / organitza l’activitat i del seu representant legal (si n’hi ha)\n- Declaració censal d’alta, modificació i baixa en el cens d’Empresaris, Professionals i Retenidors davant de l’Agència Tributària (model 036 / 037) o anàlegs.\n- Projecte tècnic signat per tècnic competent i titular de l'activitat.\n- Certificat tècnic justificatiu del compliment de la normativa que regeix l’activitat, instal·lació o establiment.\n- Acta de comprovació favorable en matèria d’incendis en cas que l’activitat a desenvolupar hagi de fer control preventiu segons el que preveu la Llei 3/2010, del 18 de febrer de prevenció i seguretat en matèria\nd’incendis en establiments, activitats, infraestructures i edificis .\n- Llicències, autoritzacions o concessions relatives a utilització o aprofitament de béns del domini públic no municipal, si s’escau.\n- Autorització d’abocaments d’aigües residuals a la llera pública, només en el cas que no estiguin connectades al sistema públic de sanejament.\n- Per a les activitats definides en l'art. 14 de l’OMR del Soroll i les Vibracions de Sabadell (restauració, gimnasos, tallers, etc), documentació acreditativa de la realització de mesures in situ per comprovar el\ncompliment de les exigències de l’aïllament acústic realitzat per una entitat de prevenció de la contaminació acústica acreditada (EPCA) segons l’establert en l’annex 8 de l'esmentada Ordenança.denança.\nDocumentació específica per activitats de restauració:\n- Acreditar que la persona titular de l’establiment es troba al corrent de pagament de la pòlissa d’assegurança de responsabilitat civil d’acord amb les quanties mínimes previstes a l’art. 80 del Decret 112/2010, de 31 d’agost, pel qual s’aprova el Reglament d’Espectacles públics i activitats recreatives (pòlissa, darrer rebut de pagament vigent, etc...)\nDocumentació específica per establiments comercials:\n- Comunicació d’establiment comercial que s'haurà de presentar a l'Ajuntament del municipi on es pretén realitzar l'activitat, segons model normalitzat de la Generalitat de Catalunya.\n· Les relatives a noves implantacions, ampliacions i canvis d'activitat d'establiments comercials individuals o col·lectius amb una superfície de venda igual o superior a 400 m2 i inferiors a 2.500 m2.\nS'exceptuen dels establiments amb una superfície de venda superior a 800 m2 i inferior a 2.500 m2 que es puguin localitzar fora de la TUC de manera excepcional, els quals estan subjectes a llicència\ncomercial de la Generalitat.\n· Les relatives a noves implantacions, ampliacions i canvis d'activitat d'establiments comercials singulars amb una superfície de venda igual o superior a 400 m2 i inferiors a 5.000 m2.\nD003 Comunicació prèvia d'obertura d'activitats\nD300 Declaració responsable tècnic competent\nD301 Autorització per presentar en nom d'una altra persona\nComunicació Establiments Comercials DGC\n- Disposar de la corresponent llicència o comunicació prèvia d'obres quan procedeixi.\n- Obtenció d'informes preceptius, autoritzacions sectorials necessaris o actes de comprovació, fixades per la normativa sectorial aplicable per dur a terme l'activitat (ús provisional, prevenció d'incendis, etc).\n- Disposar del projecte tècnic de l'activitat, redactat i signat per un tècnic competent (*), així com del certificat tècnic justificatiu del compliment de la normativa que regeix l'activitat, instal·lació o establiment.\n- Disposar de les llicències, autoritzacions o concessions relatives a utilització o aprofitament de béns del domini públic, si és el cas (guals, etc.).\n- Si es tracta d'establiments de comerç al detall d'aliments i begudes; restaurants i establiments de menjar; provisió de menjars preparats, bars i bars-restaurants, presentar la corresponent declaració responsable d'establiment alimentari.\n- En cas que l'activitat a desenvolupar hagi de fer el control preventiu segons l'establert en la Llei 3/2010, del 18 de febrer, obtenir el corresponent informe previ en matèria de prevenció d'incendis amb resolució favorable i posteriorment contactar amb una entitat acreditada per tal d'obtenir el certificat d'acte de comprovació favorable en matèria d'incendis.\n- Haver realitzat el pagament de la taxa municipal associada a aquest tràmit.\n- Verificar que l'espai físic on es preveu desenvolupar l'activitat té la condició de local.\nAutoliquidació taxa Inici Activitat: Comunicació prèvia d'obertura d'activitat\nAutoliquidació taxa Inici Activitat: Modificacions no substancials de Comunicació prèvia d'obertura d'activitat


El CBT busca una victòria contra el Granada que li doni el factor pista\nLa plantilla blava visita les instal·lacions de Repsol.\nL’equip de Berni Álvarez, que juga demà a casa a les vuit del vespre, depèn de resultats de tercers\nActualitzada 07/04/2016 a les 21:47\nEl Club Bàsquet Tarragona posarà demà punt final a la temporada regular de la LEB Plata. Ho farà rebent, a partir de les vuit del vespre, el Covirán Granada, en un duel importantíssim per al conjunt de Berni Álvarez, ja que s’hi juga tenir el factor pista en el play-off d’ascens a LEB Or.\nLa gran temporada realitzada pels tarragonins ha motivat que hagin aconseguit classificar-se per a les eliminatòries d’ascens tres jornades abans de finalitzar la campanya, però demà voldran rematar la feina, contra un rival que també s’hi juga molt. Mentre que els tarragonins són setens, amb catorze victòries, els andalusos són sisens, amb el mateix nombre de partits guanyats. Per tant, una condidció indispensable per assolir el factor pista serà guanyar demà.\nEls comptes pels de Berni Álvarez són molt clars de cara a l’última jornada. Si aconsegueixen guanyar i perd Àvila, el CBT tindrà factor pista a favor en el play-off, i es creuarà amb Granada en la primera ronda. Si guanya, però també ho fa Àvila, els castellans seran el rival del CBT en la primera ronda, i els de Berni Álvarez no tindran factor pista al seu favor. Per la seva banda, en cas de derrota, els comptes són molt més clars encara, ja que, si el CBT perd, serà setè classificat en tots els casos, i es creuarà en primera ronda amb la Fundació Lucentum, que serà quarta classificada en qualsevol cas.


La Nova Muixeranga actua hui dissabte en la festa major de Reus junt amb els “Xiquets de Reus” i “Els Nens del Vendrell” – LA VEU D'ALGEMESÍ\nLa Nova Muixeranga actua hui dissabte en la festa major de Reus junt amb els “Xiquets de Reus” i “Els Nens del Vendrell”\nHome/Cultura/La Nova Muixeranga actua hui dissabte en la festa major de Reus junt amb els “Xiquets de Reus” i “Els Nens del Vendrell”\nLa festa de Sant Pere i Sant Pau inclou desenes d’activitats, populars i tradicionals, declarades d’Interès Nacional. Els Xiquets de Reus mostraran dissabte el passat i el present de les torres humanes a la Mediterrània.\nEls Xiquets de Reus han volgut enguany convidar a la Nova Muixeranga d’Algemesí com a actuació especial en una festa que se celebra des de la fundació de la ciutat.\nDissabte de vesprada, després de la segona tronada de les festes, un gran esclafit de pólvora i trons, tindrà lloc a Reus la Diada Castellera en la qual actuaran els Nens del Vendrell, la Nova Muixeranga i els Xiquets de Reus.\nLa presència de la Nova Muixeranga a Reus és un esdeveniment més per a la difusió de la cultura i la història comuna en la construcció de Torres Humanes on Algemesí és considerat el bressol d’aquesta tradició.\nBona mostra d’això és que els Xiquets de Reus faran coincidir per primera vegada a Catalunya, a la Plaça del Mercader, la colla més antiga del món casteller “Els Nens del Vendrell” i la “Nova Muixeranga d’Algemesí”.\nEls Nens de Vendrell van ser els pioners en recuperar la tradició de fer torres humanes a Tarragona allà per 1926. Algemesí és l’única localitat valenciana on s’han conservat al llarg dels segles les tres parts de l’antic ball de la Muixeranga: el floreig, les figures plàstiques de la vida quotidiana i els castells.\nRecordem que les dos colles van coincidir en la Trobada de Muixerangues d’Algemesí l’any 2012.\nD’aquesta manera, el treball que fan els Xiquets de Reus, i que anomenen més que castells, faran enguany que Reus es covertisca durant les seues festes majors en una mostra del passat i el present del món muixeranguer i casteller.\nA més, els “Xiquets de Reus”, els amfitrions de la festa, tenen preparada una gran actuació per a aconseguir que el seu dia gran siga de nou altures.\nLa Nova Muixeranga ha preparat per a l’ocasió una mostra de les figures més antigues del repertori muixeranguer d’Algemesí i també unes altres que generen més expectació en l’evolució del ball. Algemesí, per tant, estarà present una vegada més en el centre de la cultura popular mediterrània.\nL’IES Bernat Guinovart demana reparacions urgents\nPaula Segura Cáliz guanya el premi AMIC-FICCIONS 2021


Els graduats en Enginyeria Informàtica estan plenament preparats per estudiar, dissenyar i instal·lar xarxes informàtiques, projectes d'enginyeria de sistemes i informàtica industrial, projectes d'enginyeria del programari i de sistemes d'aplicació de la informació.\nWeb del Grau en Enginyeria Informàtica .\nVegeu-ne el Pla Formatiu.\nLa Informàtica és la ciència o tècnica relativa a la tecnologia que estudia el tractament automàtic de la informació utilitzant dispositius electrònics i sistemes computacionals. En la informàtica hi convergeixen els fonaments de la ciència de la computació, la programació, les metodologies per al desenvolupament de programari i de les comunicacions.\nAl Grau en Enginyeria Informàtica desenvoluparàs els coneixements i competències necessàries per concebre, dissenyar, desenvolupar, mantenir i gestionar sistemes informàtics per a problemes que van des de la gestió de la informació en el context empresarial, passant per problemes de control i gestió de processos i dispositius industrials, fins a problemes de gestió dels serveis i infraestructures de computació, comunicació i emmagatzemament de la informació.\nA més, si sou bons estudiants i teniu interès pels estudis tècnics i de gestió empresarial, podeu cursar el Doble Grau en Enginyeria Informàtica i ADE\nSessió de presentació del Grau en Enginyeria Informàtica a la Jornada de Portes Obertes Virtual de l'EPS celebrada al maig del 2020:\nEl Grau en Enginyeria Informàtica habilita l'estudiant per a l'exercici de la professió regulada d'Enginyer/a tècnic/a en Informàtica i, cursant el Màster en Enginyeria Informàtica, el qual també s'imparteix a l'Escola Politècnica Superior, per a la professió regulada d'Enginyer/a en Informàtica.


El copagament sanitari proposat per l’FMI augmentaria les desigualtats | Dempeus per la salut pública\n← No al FMI, no más copagos en sanidad\nDilluns, debat especial ‘La salut és el que importa’ →\nEl copagament sanitari proposat per l’FMI augmentaria les desigualtats\nPublicado el 10 junio 2015 por Dempeus per la salut pública\nEl ministre espanyol d’Economia, Luis de Guindos, amb la Directora Gerent del Fons Monetari Internacional, Christine Lagarde.\nAquesta setmana una missió del Fons Monetari Internacional (FMI) ha visitat Espanya i ha avaluat l’estat de l’economia. Entre les principals conclusions, que apunten a una millor previsió del creixement de la que preveu l’estat espanyol, recomanen a les autonomies que segueixin fent esforços de consolidació fiscal. Una de les receptes proposades per l’organisme dirigit per Christine Lagarde és la del copagament sanitari que permetria, diuen, contenir la despesa pública. Una mesura que a Espanya ja es va intentar imposar en Dependència, i en el cas català amb l’euro per recepta. Dues iniciatives que van despertar polèmica i que finalment van haver d’aturar-se.\nLa presidenta de Dempeus per la Salut Pública denuncia que la proposta de l’FMI del copagament «atempta contra la salut\nÀngels Martínez, presidenta de la plataforma Dempeus per la Salut Pública, denuncia que la proposta de l’FMI del copagament «atempta contra la salut democràtica». I assenyala, en declaracions a Catalunya Plural, que les tres mesures proposades per l’FMI –apujar l’IVA, el copagament i abaratir l’acomiadament- «incrementarien les desigualtats en un país cada cop més desigual». Per Joan Benach, director del Grup de Recerca en Desigualtats en la Salut (GREDS) de la Universitat Pompeu Fabra, aquest sistema és «injust, inequitatiu i evitable» perquè, diu, «mercantilitza l’assistència sanitària». «Amb l’excusa que no hi ha recursos es van obrint espais al sector privat», afegeix.\nGuillem López, director del Centre de Recerca d’Economia i Salut de la UPF, és partidari d’un copagament vinculat a la renda de manera «equitativa i eficient» que s’articularia a través de l’IRPF.\nGuillem López, director del Centre de Recerca en Economia i Salut (CRES) de la mateixa universitat, considera però, que el copagament, “com a aportació al finançament públic és positiu i probablement menys inequitatiu que fer-ho finançat totalment amb els tipus d’impostos que tenim actualment”.\nEl copagament, que es pot aplicar en diverses modalitats, suposaria que el malalt hauria de pagar per alguna de les prestacions que fins ara rep a través del sistema públic que es finança amb els impostos dels contribuents. Guillem López explica que valorar si és una bona mesura o no ‘depèn de l’alternativa amb què es compari’. “Si es pot abaixar la despesa innecessària millor actuar per aquesta via –explica-, si es considera que [la despesa] és l’adequada però manquen diners en el finançament sanitari, descartats augments de pressió fiscal, potser millor copagament d’usuari que reducció indiscriminada de prestacions efectives”.\nLa diputada de la CUP Isabel Vallet denuncia que la recepta recomanada per l’FMI suposaria la vulneració dels drets d’equitat d’accés a la sanitat\nLa diputada de la CUP Isabel Vallet assegura a Catalunya Plural que «repagar per alguna cosa que pertany a les classes populars pot suposar una barrera d’accés a l’assistència sanitària” i denuncia que la recepta recomanada per l’FMI suposaria la vulneració dels drets d’equitat d’accés a la sanitat, el dret d’universalitat i el dret a una assistència pública. De fet, com destacaven en un article els investigadors Joan Benach, Gemma Tarafa i Carles Muntaner a raó del copagament farmacèutic a Catalunya, diversos estudis internacionals han demostrat que el copagament redueix les visites mèdiques necessàries.\nPer la seva banda, tot i que Ciutadans defensa que la regulació de la demanda no pot basar-se en el copagament, el partit proposa fer ús d’aquest sistema com un element dissuasiu en aquells pacients menys greus que tinguin la possibilitat d’administrar millor l’ús dels medicaments o dels serveis sanitaris i estudiar la possibilitat de copagaments reemborsables. Segons Benach, l’element dissuasiu no hauria de passar per un copagament, ja que «no es tracta de pagar més o menys sinó d’un problema d’educació sanitària que ve de l’època franquista». «Molta gent abans de demanar un bon servei demana una recepta», explica el director del GREDS, en contra dels qui opinen que el copagament reduiria els abusos sanitaris.\nCopagament o repagament?\nLa parlamentària Isabel Vallet rebutja el terme ‘copagament’ i prefereix parlar de ‘repagament’: “No estem parlant de copagament, en tot cas hi ha un pagament doble o repagament perquè tots els diners que es destinen a l’assistència sanitària provenen de recursos que generen els impostos. Pots dir que hi ha copagament si ho fas tu com a societat i un ens privat però si ho fas tu com a societat i després com a individu repagar no és copagament”.\nPer la seva banda, Guillem López, del Centre de Recerca en Economia i Salut, explica que el copagament “és com una taxa” i considera que si la despesa és efectiva però de cost massa elevat, potser copagar-la és millor que no finançar-la públicament i deixar-la al mercat, que vol dir que l’usuari la copagarà un cent per cent.\nMalgrat que l’FMI no ha concretat en què s’hauria de traduir aquest copagament, aquesta mesura podria suposar, pagar una quantitat fixa per cada consulta, pagar per les proves diagnòstiques i l’hospitalització, finançar un percentatge addicional del cost dels medicaments o retirar serveis i prestacions de l’oferta pública. Un copagament que es podria aplicar en funció de la renda i les condicions de cada un dels pacients. Segons això, cada ciutadà hauria d’abonar un percentatge o un altre de la prestació que rep. En altres casos, podria suposar establir una quantitat fixa per visita igual per a tothom, excloent-hi les persones amb situació més vulnerable. Però la forma d’implementar aquesta mesura dependria, com va passar en el cas de l’euro per recepta, de l’estratègia que elabores el govern que decidís implementar-ho.\nLópez, que és membre del Consell Assessor del Ministeri de Sanitat i de la Conselleria de Salut, ha fet des del CRES una proposta al Ministeri de copagament vinculat a la renda de manera «equitativa i eficient», i que s’articularia a través de l’IRPF com a prestació en espècie computada sobre la base imponible del contribuent, i per tant sotmesa a tarifa progressiva.\nL’experiència del copagament farmacèutic: l’euro per recepta\nUna de les mesures que tenien com a finalitat principal un efecte dissuasiu afegit al recaptatori ha estat la del copagament farmacèutic a Catalunya. L’entrada en vigor d’aquesta mesura coneguda com a «euro per recepta» perquè suposava el pagament d’una taxa d’un euro per als ciutadans que adquirien un medicament amb una recepta del CatSalut, va començar a aplicar-se a Catalunya el 23 de juny del 2012. Pel Govern aquesta mesura havia d’ajudar “a fer més sostenible la sanitat catalana”. La taxa però va quedar suspesa de manera cautelar el 16 de gener de l’any següent quan el Tribunal Constitucional va admetre a tràmit el recurs que hi va plantejar en contra el Govern espanyol i fins que fa poc més d’un any el Tribunal Constitucional va declarar la mesura de cobrament de l’euro per recepta d’inconstitucional, una notícia que va ser aplaudida per l’oposició. Segons Joan Benach l’experiència de l’euro per recepta va ser clarament «negativa». Àngels Martínez, per la seva banda, parla de l'»euro de la vergonya».\nDes de Salut, però, defensaven la mesura, que va permetre durant els mesos que va estar en vigor la taxa, la recaptació de 49.963.684 d’euros i un estalvi per l’efecte dissuasiu equivalent. Segons el departament la taxa no va ser una barrera econòmica per l’accés als medicaments, ja que unes 127.000 persones n’estaven excloses per raons de renda i es va fixar una limitació màxima de 5 euros al mes. Des d’aquest estiu, el CatSalut ha habilitat el procediment per tal que els ciutadans puguin sol·licitar la devolució de l’import que van abonar a les farmàcies en concepte d’aquesta taxa.\nEsta entrada fue publicada en Copago, sanidad pública y etiquetada copagament, FMI, repagament. Guarda el enlace permanente.