La lluita contra el mosquit tigre arriba a les escoles de diverses províncies espanyoles - Mosquito Alert\nMarina Torres2017-09-13T11:00:57+02:00setembre 13, 2017|\nPer\tMarina Torres\tsetembre 13, 2017\nEl projecte de ciència ciutadana Mosquito Alert, coordinat pel CREAF, el CEAB-CSIC i ICREA, i impulsat per l’Obra Social “la Caixa”, engega de nou el seu projecte educatiu en escoles de municipis d’Osca, Terol, Castelló i Eivissa.\nL’objectiu d’aquest programa educatiu és fomentar la participació en la ciència entre els joves a través d’activitats relacionades amb la problemàtica del mosquit tigre.\nMonitors de Mosquito Alert a les escoles fent les activitats. Foto: Mosquito Alert CC-BY\nEls alumnes de diverses escoles d’Osca, Terol, Castelló i Eivissa viuran la tornada a l’escola amb algunes novetats. Durant el mes d’octubre rebran la visita dels científics del projecte Mosquito Alert per a treballar la problemàtica del mosquit tigre a través de la ciència ciutadana fent ús de les noves tecnologies. Es tracta d’una iniciativa educativa que ja es va dur a terme amb èxit el curs passat en diverses escoles de dues províncies catalanes (Lleida i Barcelona).\nEl programa educatiu de Mosquito Alert es desenvolupa en el marc del projecte de la FECYT (Fundació Espanyola de Ciència i Tecnologia) anomenat “MOSQUITO ALERT PER A JOVES: Fomentant Vocacions Científiques a Través de la Ciència Ciutadana”. L’objectiu d’aquest programa és donar a conèixer el projecte de ciència ciutadana Mosquito Alert, una plataforma amb la que qualsevol persona pot notificar fàcilment una possible troballa de mosquit tigre o de mosquit de la febre groga i dels seus llocs de cria enviant una fotografia a través de l’app “Mosquito Alert”.\nEls científics de Mosquito Alert visitaran diversos centres educatius i tutoritzaran els treballs que faran a l’aula sobre el mosquit tigre. Els alumnes seguiran diversos passos per a comprendre conceptes sobre aquest insecte i per aprendre la metodologia del procés científic a través d’un web específic per aquest tipus de treballs per projectes a les escoles anomenat “WebQuest”. El treball final dels alumnes consistirà en fer un mapa de possibles punts de cria de mosquit tigre als seus municipis utilitzant l’app i els seus smartphones.\nAlumne fent una foto a un mosquit tigre amb el seu mòbil i lupes binoculars. Foto: Mosquito Alert CC-BY\nMosquito Alert també durà a terme un curs formatiu per a professors d’altres centres educatius que estiguin interessats en aprendre la metodologia i el funcionament del projecte educatiu. En aquest curs se’ls dotarà de les eines suficients perquè puguin participar en el projecte de manera autònoma amb els seus alumnes.\nEducació a peu de carrer\nA les províncies escollides per a fer aquest programa educatiu hi ha molt poques alertes de mosquit tigre o encara no se sap amb certesa si aquest insecte invasor s’ha establert a la zona, de manera que la participació ciutadana és important. Per això, a més del programa educatiu a les escoles, també es duran a terme diferents activitats educatives i divulgatives dirigides a la ciutadania, tant pel públic adult com juvenil, per explicar com poden ajudar a lluitar contra el mosquit tigre utilitzant l’app “Mosquito Alert”. Aquestes activitats obertes s’adaptaran a les peculiaritats de cada zona visitada i seran xerrades o estands informatius en fires, biblioteques, ajuntaments, etc.\nEl projecte educatiu es porta a terme per l’Associació Mediambiental Xatrac, la qual forma part de l’equip de Mosquito Alert com a responsable de divulgació científica de la plataforma. La plataforma de ciència ciutadana Mosquito Alert està coordinada per les institucions CREAF, CEAB-CSIC i ICREA, amb l’impuls de l’Obra Social “la Caixa”.\nValència impulsa una nova estratègia per controlar el mosquit tigre amb la col·laboració Mosquito Alert\nAtrapaelTigre ara és Mosquito Alert: una plataforma ciutadana per investigar i controlar mosquits transmissors de malalties globals


Servei Local de Català -Vols saber si tens el teu cognom ben escrit? - Ràdio Sant Andreu\nHome / Destacats / Servei Local de Català -Vols saber si tens el teu cognom ben escrit?\nPosted by: Radio Sant Andreu in Destacats, Seccions Via directa, Servei Local de Català octubre 21, 2015\t897 Views\nRosa Monforte responsable del Servei Local de Català ha comentat al programa Via Directa que és important recordar que els cognoms catalans haurien de seguir la normativa ortogràfica vigent, de la mateixa manera que ho fan els noms comuns.\nSi ho preferiu, podeu adaptar el cognom a la normativa vigent i fer-ho constar així en els documents oficials. En primer lloc heu de sol·licitar un certificat de correcció lingüística del cognom a l’Oficina d’Onomàstica de l’Institut d’Estudis Catalans. Amb aquest certificat heu de demanar al registre civil del lloc on es va fer la inscripció o del lloc on esteu empadronats que us actualitzin el nom amb la forma normativa.\nServei Local Català Via directa\t2015-10-21\nPrevious: La Ràdio en Colors – Les propostes d’art de la setmana de Benjamí Tous\nNext: Top News – Juan Carlos Saloz i les 5 notícies més curioses de la setmana


4 lliçons i fets de les eleccions israelianes\nBarcelona. Dimecres, 24 de març de 2021. 17:49\nActualitzat: Dimecres, 24 de març de 2021. 19:48\nLes eleccions israelianes de dimarts han donat la victòria per a Benjamin Netanyahu, amb 30 diputats, però no se sap si podrà arribar a la majoria absoluta de 61 escons, que dependrà de si l'articula. Però, més enllà d'això, aquestes són 4 lliçons i fets de les eleccions israelianes.\nUn sistema proporcional que provoca fragmentació\nLa Knesset, el Parlament de 120 escons d'Israel, tenia fins ara 8 partits, i en la nova n'hi haurà 13. El sistema electoral israelià és un dels més proporcionals del món i té com a resultat aquesta fragmentació política de la Knesset. Tota la pressió política es desplaça a les negociacions un cop coneguts els resultats electorals, i amb una forta tendència a la inestabilitat. Però a Israel aquest sistema té sentit, a causa del calidoscopi de cultures i sensibilitats de la seva societat, que queda així representat en el legislatiu. La participació en els comicis ha arribat al 67,2%, més baixa que en els anteriors.\nNetanyahu ja és una figura central de l'Israel modern\nLa victòria relativa de Netanyahu el situa com una figura central de l'Israel modern. És un dels millors estrategues que ha tingut el país, i s'ha convertit en el primer ministre que ha estat més anys en el càrrec des de la independència del 1948. Netanyahu té molts problemes legals que poden acabar amb la seva carrera política, però es va presentar a les eleccions amb el programa de vacunació més exitós a escala mundial, ha establert una aliança amb els Emirats Àrabs Units sunnites que ha fragmentat l'hostilitat tradicional dels països àrabs, i ha captat una part del vot àrab israelià en els comicis.\nNo es pot descartar algun pacte amb els partits àrabs israelians\nSegons el Jerusalem Post, no es pot descartar que Netanyahu completi la majoria amb algun dels partits àrabs israelians. Apunta que el líder del nou partit àrab islamista Raam, Mansour Abbas, hi estaria d'acord si a canvi s'aconsegueixen millores per a aquest col·lectiu que formen 1,9 milions de ciutadans israelians, sobretot amb millora d'infraestructures, lluita contra la delinqüència i reactivació econòmica. En cap cas Raam entraria al govern israelià, però podria donar algun suport extern a Netanyahu, fins i tot absentant-se de la sessió d'investidura. Els partits àrabs no han quedat ben posicionats en els comicis, a causa d'una gran fragmentació interna.\nQuè s'ha votat a Jerusalem? I què a les localitats de prop de Gaza?\nA Jerusalem ha guanyat el partit ortodox asquenazita Judaisme Unit de la Torà, mentre a Tel Aviv -considerada l'altra cara d'Israel- ha vençut el partit centrista i laicista Yesh Atid (Hi ha futur). Haifa, en canvi, ha apostat pel Likud (La Consolidació), i també ho han fet les localitats properes a Gaza, Ashkelon i Ashdod, que sovint són objectiu d'atacs de Hamàs. A Beersheva, la ciutat dels 7 pous del desert del Neguev, també va guanyar Likud.


WEB de l'Institut Consell de Cent - Informaci� cicle formatiu d'interpretaci� llengua de signes\ndimecres, 19 juny de 2013\tInici\nFotos de la galeria\tMain Menu\tIniciL'InstitutIntranetCd100 VirtualContacta'nsLa Revista\tOther Menu\tCALENDARI ESCOLAR 2012-13DepartamentsEquip directiuConsell escolarCoordinaci� primer cicleCoordinaci� segon cicleCoordinaci� batxilleratCicle form. llengua signesCoordinaci� d'inform�ticaActivitats i serveisComunitat sordaAMPASecretaria\tInici Cicle form. llengua signes Informaci� cicle formatiu d'interpretaci� llengua de signes Informaci� cicle formatiu d'interpretaci� llengua de signes\tTREBALL DE RECERCA BATXILLERAT\tEl treball de recerca Ensuma,\nmira, escolta realitzat per Vera Lasheras Niese alumna del nostre centre és un dels 29 treballs que han estat seleccionats per a formar part de\nla 5a Mostra de Recerca Jove de Barcelona. Els autors dels 29 treball finalistes podran gaudir\nd’una jornada de navegació a bord de la goleta “El Far Barcelona” el 18 de juny\ni dels 29 treballs finalistes, un jurat de reconegut prestigi en seleccionarà\n10, i els seus autors o autores realitzaran una estada cultural en grup a Madrid.\nEls noms dels premiats no se sabran fins al dia del lliurament de premis que es\nfarà el 15 de juny a les 19 hores en el marc de la Festa de la\nCiència (Parc de la Ciutadella). Durant tota la Festa de la Ciència hi\nhaurà una exposició amb els resums de tots els treballs seleccionats i a les 17h\ndel mateix dissabte dia 15 de juny es farà una vista comentada pels propis\nautores i autors. Felicitem a la Vera pel seu treball i també a la professora Cinta Llop per la tasca de tutoria\nque ha dut a terme.\nELECCIONS AL CONSELL ESCOLAR\tELECCIONS AL CONSELL ESCOLAR 2012-2013\nSeguint les indicacions del Departament d'Ensenyament i d'acord amb la Resolució ENS/2475/2012, de 25 d'octubre i el Decret 102/2010, 3 d'agost, d'autonomia de centres educatius ens dirigim a vosaltres per informar-vos del procés de renovació del Consell Escolar del nostre centre.\nQuines funcions té? Entre d’altres, les més importants són: decidir sobre l’admissió d’alumnes, conèixer la resolució de conflictes disciplinaris i adoptar mesures oportunes, aprovar la PGA, aprovar el Projecte educatiu i el ROF, conèixer el rendiment escolar i controlar el règim econòmic del centre.\nQuins són els seus components? El director, el/la cap d’estudis, la secretària(amb veu i sense vot), 3 representants dels pares i mares, 5 representants del professorat, 3 representants dels alumnes, 1 representant del personal no docent (PAS), 1 representant de l’Ajuntament i 1 representant de l'AMPA.\nRENOVACIÓ ACTUAL: S’han d’elegir 3 representants del professorat, 1 representant dels pares i mares, i 3 representant dels alumnes, 1 representant del personal no docent (PAS), .\n3 desembre: Convocatòria d'eleccions: publicació censos electorals provisionals, publicació de vacants, forma i termini de presentació de candidatures.\n4 desembre: Inici del termini per presentar reclamacions al cens electoral. Sol·licitut a l'Ajuntament i a l'AMPA de la designació del seu representant.\n5 desembre: sorteig per designar els vocals de les meses electorals.\n10 desembre: fi de termini de presentació de reclamacions.\n13 desembre: Últim dia per a la Constitució de les meses electorals. Resolució de les reclamacions als censos electorals. Aprovació i publicació definitiva dels censos electorals.\n17 desembre: Últim dia per a la presentació de candidatures dels diferents sectors.\n18 desembre: Últim dia per a la publicació de les candidatures dels diferents sectors.\n20 desembre: Últim dia per a la presentació de sol·licituts per actuar de supervisor/a del sector de pares/mares o d'alumnat.\n14 gener: Inici del període electoral.\n18 gener: Fi del període electoral.\n24 de gener: Últim dia per constituir el consell escolar renovat.\n25 gener: Últim dia per informar al Consorci d'Educació de Barcelona de les dades de participació.\nNORMATIVA ELECTORAL: Cada candidat només es pot presentar per un dels sectors.\nFORMATIU DE GRAU SUPERIOR D’INTERPRETACIÓ DE LLENGUA DE SIGNES (accés a l’alumnat que hagi superat el Batxillerat, el COU,\nqualsevol cicle formatiu de grau superior o FP II, o la prova d’accés)\nprofessional: Serveis socioculturals i a la comunitat\n2.000 hores distribuïdes en dos cursos acadèmics (210 hores incloses, que\ncorresponen a les pràctiques en empreses o entitats, que aporten el coneixement\nde l’àmbit laboral, alhora que complementen la formació reglada de l’alumnat, i\nque es fan fora de l'horari lectiu)\nHorari: Tardes de 15h a 20:30h (primer curs) i de 15h a 20:30h, excepte els dimarts\ni dijous, que és de 15h a 21h (segon curs)\nPrimer curs: · Llengua de Signes Catalana\n· Aplicació de les Tècniques\nd’Interpretació I (Pràctica-teòrica)\n· Lingüística aplicada a la\nLlengua de Signes I (Teòrica-pràctica)\n· Àmbits Professionals\nd’Aplicació a la Llengua de Signes I (Teòrica)\n· Psicosociologia de la\nComunitat Sorda (Teòrica)\n· Formació i Orientació\n· Anglès (Teòrica) Segon curs:\n· Llengua de Signes Catalana\nd’Interpretació II (Pràctica)\nLlengua de Signes II (Teòrica-pràctica)\nd’Aplicació a la Llengua de Signes II (Teòrica)\n· Sistema de Signes\n· Llengua de Signes Espanyola\n· Crèdit de Síntesi\n· Formació en Centres de\nprofessionals: Interpretació directa al català o\ncastellà oral de la Llengua de Signes Catalana o Llengua de Signes Espanyola o\na la inversa; interpretació directa o inversa del Sistema de Signes\nInternacional; guia-interpretació de persones sordcegues.\nprofessionals: Intèrpret de Llengua de Signes\nCatalana, intèrpret de Llengua de Signes Espanyola, Intèrpret de Sistema de\nSignes Internacional i guia-intèrpret de persones sordcegues, en diferents\nàmbits d’intervenció: educatiu, sanitari, polític, jurídic, econòmic, social,\ncultural, d’oci, conferències, entre d’altres.\na la universitat: Amb el canvi de normativa estatal pel\ngovern espanyol (BOE 113, de 8 de maig de 2010, i BOE 306, de 17 de desembre de\n2010) i l'adaptació a l'Espai Europeu d'Educació Superior, l'alumne podrà\naccedir a qualsevol titulació de Grau tenint en compte que la nota d’admissió a\nla universitat serà la mitjana de l’expedient del cicle formatiu més les dues\nmillors qualificacions de la fase específica.\nEl paràmetre de ponderació serà de 0,1, o de 0,2 en les matèries que la\nuniversitat consideri més adients per a la titulació demanada. Per tant,\nl'estudiant obté una nota d'admissió diferent per cada títol de Grau i\nUniversitat on sol·liciti ser admès\nel mes d'abril es penjarà al nostre la informació relacionada amb la jornada de\nportes obertes (acostuma a ser la primera setmana de maig a la tarda), la\npre-inscripció i la matrícula. La\njornada de portes obertes és un espai idoni per fer totes les consultes que es\nconsiderin necessàries en ordre a fer la pre-inscripció, matrícula i cursar\nestudis al nostre centre.


Bellvitge. Possibilitats de transformació - Tecno·Bloc\nBrowse: Home / Bellvitge. Possibilitats de transformació\n11/11/2015 · by Carol · in ESTRUCTURES i ARQUITECTURA\nBellvitge és un dels barris dormitori que es van construir als anys 60 en resposta a la immigració massiva a Catalunya. Els seus blocs de formigó són tots iguals, i la densitat de població és molt elevada (41.334 hab/km²).\nMalgrat la lletjor dels edificis i la ineficiència energètica del sistema constructiu mitjançant pannells de formigó prefabricats sense cap aïllament, la concepció urbanística del barri és bona: els edificis es disposen perpendicularment a les vies de trànsit, deixant molt d’espai lliure entre ells, i els habitatges, amb una distribució que optimitza l’espai, estan orientats nord-sud: llum i ventilació assegurades.\nAprofitant els aspectes positius de l’arquitectura i l’urbanisme existents, el barri té possibilitats de transformació. Us presento dos projectes (acadèmics) que ho demostren:\nés un projecte desenvolupat per estudiants del Màster Arquitectura i Sostenibilitat de la UPC durant el curs 2010-11.\nEl projecte planteja una rehabilitació integral de la zona, millorant els espais públics i l’adequació dels blocs, transformant-los en edificis “Zero Emissions” a partir de la millora en el disseny passiu, les instal·lacions i l’aplicació activa d’energies renovables, aconseguint un estalvi energètic d’un 40% i ampliant la superfície dels habitatges mitjançant una estructura externa que actua com aïllament i millora l’estètica.\nEnergies renovables als edificis d’habitatges de Bellvitge\nés un projecte desenvolupat per alumnes de Tecnologia 4ESO de l’Institut Bellvitge durant el curs 2007-08.\nEl projecte estudia les possibilitats d’implantació de diferents energies renovables als edificis d’habitatges del barri, la qual cosa modifica també el seu aspecte visual, amb opinió positiva per part de l’Àrea de Mediambient del nostre ajuntament.\nLa proposta cobreix el 25% dels consums elèctrics individuals, el 100% del consum elèctric comunitari, el 100% del consum de gas natural per a aigua calenta sanitària i el 30% per calefacció.\n← Sirena de policia amb Arduino\nInterruptor ON/OFF amb Arduino →


Ciutat del Vaticà - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nCapital: Ciutat del Vaticà\nForma de Govern: Monarquia electiva i absoluta\nLlengües: Llatí, Italià\nUbicació: 41_54_N_12_27_E_ 41°54′ N 12°27′ E\nSuperfície: 0,44 km²\nDensitat: 2118 hab/km²\nGentilici: Vaticà, -ana\nPrefix Telefònic: +379\nUs Horari: CET (UTC+1)\nDomini de Internet: .va\nMembre de: ONU, UL (Observador).\nL'estat de la Ciutat del Vaticà és un estat enclavat en la ciutat de Roma, en Itàlia, recolzament territorial del Vaticà. Conta en 824 habitants en una superfície de 0,44 km², per lo que és en realitat el més chicotet estat del món. El seu estatut respecte al dret internacional fon objecte d'un debat; se va propondre considerar-lo no com un Estat, sino com una organisació internacional. La denominació oficial en llatí es: STATVS CIVITATIS VATICANÆ.\nLa Ciutat del Vaticà alberga la Santa Sèu, màxima institució del catolicisme romà. Se va crear l'11 de febrer de 1929 com a representació temporal del Vaticà (conjunt de les institucions de l'Iglésia Catòlica romana), segons els acorts de Lletrà, firmats pel seu representant cardenal Pierre Gasparri i pel govern d'Itàlia, representat per Mussolini.\nLa llengua d'us comú és l'italià, i no el llatí, que és llengua de l'Iglésia Catòlica romana. No obstant, el llatí és la llengua jurídica de l'Estat: el text de referència de les publicacions oficials se redacta en llatí, despuix traduït en atres llengües.\nLa màxima autoritat del Vaticà i Cap d'Estat del mateix és el Sum Pontífex, per lo que pot considerar-se l'única monarquia electiva d'Europa, encara quan el Papa delega les funcions de govern en el Secretari d'Estat.\nLa Ciutat del Vaticà no és membre de l'Organisació de les Nacions Unides, encara que és observador permanent en ella. En matèria de drets humans, està present en molts dels organismes de la Carta Internacional de Drets Humans, que inclouen al Comité de Drets Humans.\nLa Santa Sèu\nDescobrix el Vaticà\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Ciutat_del_Vaticà&oldid=144136»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 29 dec 2018 a les 14:47.


Manifestació feminista pel 8M a Barcelona 2022\nVÍDEOS | El 8M torna a omplir Barcelona malgrat el fred i la guerra\nLa manifestació pel Dia de la Dona a Gran Via de Barcelona el 8 de març\nLa manifestació feminista congrega centenars de persones en el Dia de la dona 2022\nEl 8M ha tornat a tenyir el centre de Barcelona de lila feminista. Tot i que la jornada ha arrencat més pàl·lida que els últims anys, les noves generacions de feministes no han fallat a la cita i han recuperat l’esperit dels 8M prepandèmia.\nMilers de dones, música i moltes pancartes imaginatives han pres els carrers aquest dimarts a la tarda a la manifestació central del Dia de la dona 2022. La Guàrdia Urbana ha xifrat l’assistència en 15.000 persones, tot i que probablement han estat moltes més.\nLa pluja, dos anys de pandèmia i la commoció per la guerra a Ucraïna feien témer que es desmobilitzés gran part del moviment aquest 8 de Març, després de quatre edicions que van desbordar previsions. La protesta d’enguany ha estat de nou massiva i ha recuperat el format estàndard en moviment, amb un itinerari entre plaça Universitat i l’Arc de Triomf. Enguany no hi ha hagut trams separats ni inscripció prèvia, dues mesures anticontagi que la Covid va obligar a instaurar fa un any.\nEntre les pancartes, novament s’ha vist un gran ventall de causes i lemes creatius: Som més fortes que un Nokia 3310, Fuck terfas, Agraeixin que demanem justícia i no venjança, No més assetjament als videojocs o Sense Hermione, Harry hauria mort al 1r llibre són algunes de les que s’han pogut veure.\nL’arribada de la marxa a Arc de Triomf culmina amb un acte final presentat per Adriana Fuertes. L’activista i escriptora Bel Olid és l’encarregada de llegir un manifest contra la guerra, artistes com Lidia Uve, Crotchet Fiona, Izaskun Barbàrie i Queralt Lahoz hi posen la nota musical i les performances de Montserrat Anguiano i Maquillaje Corporal Feminista rematen l’activitat.\nBloc abolicionista a la manifestació del 8M de Barcelona 2022 / MMP\nPancarta contra la transfòbia a la manifestació del 8M de Barcelona 2022 / MMP\nBloc estudiantil a la manifestació del 8M de Barcelona 2022 / MMP\nVaga del 8M i actes 2022\nLa jornada reivindicativa 2022 també ha anat acompanyada d’una crida a la vaga general, convocada pel sindicat CGT i amb menys seguiment que les grans aturades feministes de 2020 i 2019. A més, uns serveis mínims molt alts al transport públic han minimitzat l’afectació. El lema d’aquesta edició ha estat “Avancem lliures i combatives, ni un pas enrere!” i instava les dones a plantar cara a “l’explotació patriarcal” de les treballadores.\nManifestants a la concentració unitària del 8-M a Barcelona, amb pancartes contra la guerra i el militarisme / MMP\nCastelleres a la manifestació del 8M de Barcelona 2022 / MMP\nNombrosos actes sectorials han precedit la marxa, així com una manifestació d’estudiants al migdia. La nota negativa l’ha posat un enfrontament entre dos col·lectius feministes a plaça Sant Jaume, amb posicions contràries sobre la prostitució. Unes quaranta dones de la plataforma Catalunya Abolicionista i una setantena de dones de la CGT han intercanviat insults i s’han arrencat de les mans algunes pancartes, fins que els Mossos han intervingut per posar punt final a la tensió.\n8M Dones Feminisme\n8 de març de 2010, la gran nevada a Barcelona\nEs van registrar congestes de neu superiors als 50 cm en lloc arrecerats del vent\nx març 08, 2022 | 20:46\nOn està aquesta gent tan compromesa i solidaria i soronoseque quan es manifesten els ucraïnesos?


IB3 | Baixa l'ocupació hospitalària a planta i a UCI per casos de Covid a Balears\nIB3 Notícies > societat > Baixa l’ocupació hospitalària a planta i a UCI per casos de Covid a Balears\nBaixa l’ocupació hospitalària a planta i a UCI per casos de Covid a Balears\nLa xifra d'hospitalitzats a planta passa del 240 pacients als 219, mentre que la d'ingressats a UCI només baixa en un cas, fins a 76 pacients\nBalears ha registrat 284 noves proves positives en les últimes 24 hores, una més que el dia anterior, la qual cosa situa la taxa de positivitat en un 5,75 per cent, segons les dades publicades per la Conselleria de Salut. Per illes, 239 proves positives corresponen a Mallorca, 21 a Menorca, 21 a Eivissa i tres a Formentera.\nLa xifra d’hospitalitzats a planta presenta un descens en l’última jornada i passa dels 240 pacients als 219, mentre que la d’ingressats a UCI només baixa en un cas, fins a 76 pacients. Això implica un 22,2% d’ocupació COVID, la qual cosa es considera risc alt. Per illes, Mallorca té 166 pacients a planta i 60 a UCI; Menorca té quatre pacients a planta i tres a UCI; i Eivissa, 49 pacients a planta i 13 a UCI. A més, el servei d’Atenció Primària atén actualment 7.964 persones amb Covid a Balears.\nCONTAGIS PER EDATS:\nEls contagis són baixos entre la població gran i el virus ara es transment entre les franges d’edat més joves. Segons les dades epidemiològiques del Govern, la franja que reporta més contagis és el grup que va dels 20 als 29 anys. També són alts en els que tenen menys de 39 anys i entre els que en tenen entre 10 i 19. En canvi, a l’altre extrem, cauen molt els contagis. Per exemple, només 50 casos reportats aquest mes d’agost en la població que té més de 90 anys.\nAmb tot, però, la situació s’ha alleujat molt respecte del mes de juliol. Hi ha alguns matisos respecte dels contagis del mes d’agost i és que els contagis més acusats es produïren en el grup d’edat que va dels 20 als 29 anys. Són els joves els que més es contagien perquè són els que tenen una vida social més activa.\nLes residències de l’IMAS de Mallorca no tenen cap intern amb covid, mentre que sí que en tenen un al centre de salut mental Calàbria, de Maó. En general, les autoritats sanitàries detecten que ara els brots es produeixen a partir dels treballadors que es contagien fora dels geriàtrics. Per això, insten el personal d’aquests centres a vacunar-se.\nBalears ha administrat fins a aquest dissabte més d’1,46 milions de dosis de la vacuna contra la Covid, amb les quals el 71,47% de la població diana, 739.605 persones, ja disposa de la pauta completa. Així mateix, 807.646 persones, un 78,04% de la població diana -majors de 12 anys- ha rebut almenys una dosi a Balears.\nPer illes, Mallorca té 536.586 vacunats amb almanco una dosi i 579.076 amb pauta completa; Menorca, 66.882 vacunats amb una dosi i 63.396 amb pauta completa; 96.964 vacunats amb la primera dosi a Eivissa i 90.535 amb pauta completa; i finalment, a Formentera hi ha 6.824 pacients amb una dosi i 6.238 amb pauta completa.


recomana.cat - Crítica de l'obra: No feu bromes amb l'amor | El frívol joc de la seducció per César López Rosell\nUn bon text envoltat d’una imaginativa posada en escena de Natalia Menéndez, directora del Festival de Teatre Clàssic d’Almagro en el seu debut en català. No feu bromes amb l’amor , tragicomèdia d’Alfred de Musset (París, 1810-1857), imposa la seva llei a la Sala Petita del TNC. L’estupenda dicció dels actors, gràcies a la col.laboració d'Enric Majó, i una intel·ligent explotació del to de farsa que batega en el fons de l’obra fan d’aquesta funció una proposta guanyadora.\nEscrita en el context de la crisi política i social de la revolució de 1830, que va portar al tron Lluís Felip I de França, la peça no només explica la història del triangle amorós que centra el relat, sinó que potencia el costat grotesc dels personatges adults del seu entorn. El públic, situat als dos costats d’un escenari rectangular, s’identifica aviat amb una trama que gira al voltant dels riscos que comporta la frívola utilització dels jocs de la seducció.\nUna xarxa de circ, situada a la part superior de l’escenari, és l’espai destinat als plebeus. Ells són espectadors del que passa a la part inferior on campa com vol una aristocràcia en decadència i els seus parasitaris servidors. Carlos Martínez, entre juganer i ballarí, encarna el baró obsessionat a casar el seu llibertí fill Perdican (fantàstic Ramon Pujol) amb la seva gata maula de neboda Camille, una admirablement continguda Anna Moliner.\nEll ha tornat de la universitat i ella acaba de sortir del convent. El jove veu amb bons ulls la idea del matrimoni, però mentrestant segueix els seus jocs amorosos amb la candorosa pastora Rosette (Clara de Ramon). A l’exnovícia no sembla interessar-li gaire el canvi d’estat civil fins que cau, i participa, en l’embolic de la gelosia i les provocacions del seu nòvio. La camperola acaba sent la tràgica víctima d’una moral burgesa que només beneeix els casaments entre afins.\nL' intensitat de la farsa guanya punts quan entren en acció el preceptor de Perdican (Ferran Rañé), el capellà del baró (Albert Pérez) i l’endimoniada Senyora Pluche (Carme Balagué), dama de companyia de Camille. La música i la participació amb les seves acrobàcies dels artistes de la Central de Circ arrodoneixen l’estimulant funció.


>> Correuniversitats 2009 << - Indymedia Barcelona\n>> Correuniversitats 2009 <<\nper SEPC\t 20 oct 2009\nCom cada any, el Sindicat d'Estudiants dels Països Catalans (SEPC) organitza a diverses universitats catalanes actes en motiu del Correllengua. La Universitat de Barcelona, la Universitat Pompeu Fabra i la Universitat Autònoma de Barcelona viuran el dijous 22 d’octubre un seguit d'actes en defensa de la llengua i cultura catalanes. En aquesta nova edició del Correuniversitats volem denunciar que continuen els atacs contra la llengua i cultura catalanes a les institucions universitàries, i que es nega el dret a decidir i participar dels estudiants dels Països Catalans sobre el model educatiu del nostre país.\nActes del Correuniversitats ’09:\n> Dijous 22 d'octubre:\n- Universitat Pompeu Fabra:\n13.30 hores: xerrada "El Català, la següent llengua oficial a Europa", a càrrec de Miquel Català i Coït (impulsor de la campanya Oficialitat.cat).\nLloc: Aula 40.012 de l'edifici Roger de Llúria campus Ciutadella.\n14.30 hores: Dinar popular al pati de l'edifici Jaume I del campus Ciutadella.\n- Universitat Autònoma de Barcelona:\n- Xerrada "Llengues minoritàries i llengues minoritzades" a càrrec d'un membre del CIEMEN.\n- Taller d'aprenentatge de fer castells, a càrrec dels Ganàpies de la UAB.\n- Torneig de Bitlles Catalanes.\n- Recital de poesia musical amb Pep Antoni Roig.\nPosteriorment, dinar popular i concert acústic de Rumb al Bar.\n- Universitat de Barcelona:\n14.30 hores: Dinar popular\n18 hores: Mostra de cultura popular (Bitlles catalanes, joc del savi, paradetes, taller de bastoners, etc.)\nA partir de les 20 hores:\n- Mostra de cultura popular.\n- Concert a càrrec de:\n· PD La Corcó\nLloc: Al carrer Lluís Solé i Sabarís (sortida Camp Nou de la parada Palau Reial )\nDarrere de la Facultat de Biologia (Campus Diagonal sud) -Universitat de Barcelona- Campus Diagonal Sud\nEls estudiants decidim universitat pública i en català!\nAltre cop a les aules. Altre cop iniciem un curs acadèmic i la situació de la nostra llengua continua sent preocupant. Continua la negativa de molts rectorats a exigir al professorat el coneixement de la llengua del país. Any rere any, veiem com els estudiants dels Països Catalans se’ns nega l’ensenyament en català al nostre propi país.\nAquest darrer any s’ha vist accentuada la marginació de la nostra llengua, ja que sota l’excusa de l’excel·lència, la competitivitat i la internacionalització les universitats han potenciat estudis en anglès i castellà, i no han pres cap tipus de mecanisme per protegir la llengua pròpia de la nostra nació.\nI tot això succeeix mentre una onada de consultes sobre el dret a decidir recorre els municipis del país. Els estudiants dels Països Catalans sempre hem defensat, i defensem, que som nosaltres els que hem de decidir, juntament amb la resta de membres de la comunitat educativa, sobre el futur de l’educació catalana.\nJa l’any passat vam posar de manifest aquesta premissa. Milers d’estudiants van votar en els diversos referèndums que es van fer al conjunt d’universitats dels país. Però, totes les autoritats, des dels degans fins als consellers d’universitats, s’han negat a respectar els resultats d’aquestes consultes democràtiques.\nI perquè es neguen? Doncs es neguen perquè no volen la nostra participació. No volen permetre que siguem els estudiants, els professors i els membres del PAS dels Països Catalans els que decidim sobre el futur de l’educació d’aquest país.\nEls rectors, el comissionat d’universitats, els consellers d’educació i d’universitats prefereixen estar al servei de les declaracions, lleis i normatives espanyoles, franceses i europees abans que respectar i respondre a les peticions que fem els estudiants, professors i treballadors dels centres educatius dels Països Catalans.\nEls estudiants dels Països Catalans volem que es respecti la nostra veu i la nostra voluntat. Els estudiants exigim un model educatiu propi, decidit des d’aquí i que respongui a les necessitats de la societat catalana.\nEn definitiva, els estudiants volem un model educatiu plenament català, en continguts i en llengua. Una educació que respecti la nostra llengua i el nostre país.\nDefensem els nostres drets, defensem el català!\nBarcelona, 20 d’octubre de 2009\nRe: >> Correuniversitats 2009 <<\nper estudiant\t 22 oct 2009\nDoncs a mi em sembla bé que es fagin classes tant en català com en castellà, perquè estem a Catalunya i "Catalunya és la millor terra d'Espanya" (dit per Jaume I)\nPer la Tercera República Espanyola!!!\nper FNEC\t 26 oct 2009\nEi, si fem els actes conjunts a la Pompeu seria lògic que s'esmentés, no?\nO és que potser no us interessa donar a coneixer la vostra besant Ultranacionalista?


5 Juliol, 2018 /0 Comentaris/a Notícies /by Christian Gómez\nDes de casa o en l’oficina, l’aire condicionat ens ajuda a passar les altes temperatures de l’estiu de la millor de les maneres. La tecnologia ha estat un punt d’inflexió a l’hora de sentir-nos confortables dins d’espais tancats quan les temperatures són elevades. Però, us heu imaginat alguna vegada passar la calor de l’estiu sense aire condicionat?\nAra bé, és fàcil acostumar-se ràpid i oblidem que, fins a tan sols unes poques dècades, l’aire condicionat estava reservat per a uns pocs. La majoria de la gent se les havia d’enginyar per plantar-li cara a la calor.\nLa calor abans de la invenció de l’aire condicionat\nAvui dia estem recuperant algunes de les tècniques més comunes i senzilles per combatre la calor i les altes temperatures del període estival. Us deixem amb les tècniques més utilitzades:\nSi durant el dia costa suportar la calor sense aire condicionat, dormir pot ser una missió impossible, sobretot en cases en les quals corre poc aire. Una de les solucions era sortir a dormir als patis i espais a l’aire lliure. Estora i coixins en mà i a gaudir del somni al ras.\nUna de les formes més intel·ligents de vèncer la calor ha estat mitjançant la construcció planificada. Utilitzar materials com la roca i el maó, murs molt gruixuts, etc., ha permès crear petits microclimes interiors. S’aconseguia aïllar-ho del fred a l’hivern i de la calor a l’estiu. A més, situar les finestres de manera estratègica era molt eficaç a l’hora de lluitar contra la calor de l’estiu.\nAmor pel blanc\nPintar l’exterior dels habitatges de blanc o emblanquinar els murs redueix de forma significativa la temperatura. Un gran exemple d’aquesta tècnica són els pobles andalusos on l’estiu eleva les temperatures de manera considerable. Les superfícies blanques reflecteixen major quantitat de llum solar.\nAixecar-se amb les gallines\nUna altra forma de lluitar contra les temperatures elevades és adaptant les activitats a les hores més agradables de la jornada. Avui dia, és difícil canviar els horaris de treball, però antany el més habitual era aixecar-se amb els primers rajos de sol i aprofitar al màxim el matí abans que el sol estrenyés massa.\nUna bona migdiada reparadora\nLa millor opció per vèncer la calor del migdia era abaixar persianes, tirar cortines, i ficar-se en el llit. La migdiada és una opció per recuperar les hores de somni invertides a primera hora del dia.\nFer vida en les plantes baixes\nL’escalfament de les plantes més elevades dels edificis obligava al fet que les activitats del dia a dia s’haguessin de realitzar en les plantes baixes dels edificis.\nMenjar síndria: molt líquid i poca caloria\nAnys enrere, adaptar l’alimentació al temps que feia era una qüestió gairebé vital. Durant les onades de calor era necessari beure grans quantitats d’aigua per recuperar líquids, així com adaptar la dieta a aliments refrescants i molt baixos en calories. Les fruites fresques d’estiu, gaspatxos i sopes fredes aportaven al cos els nutrients necessaris per al dia i baixos en calories.\nLa vida abans de l’aire condicionat va obligar a l’ésser humà a buscar solucions enginyoses per sobreviure al sufocant estiu. Avui dia, l’aire condicionat permet establir una rutina de vida i treball que no es limita per les ones de calor ni per temperatures asfixiants.\nTags: aire acondicionado, aire condicionat, calor a l'antiguitat, consejos, Consells\nFuncions bàsiques del teu aire condicionat que has de conèixer Smart city i la seva gestió de residus


Guillem Pujol, un altre crack a Medes!\nGuillem Pujol també participarà a Medes! Al igual que en Pol Gil, en Guillem Pujol estarà amb vosaltres a la 13a Neda el Món Illes Medes per la Marató de TV3 by ZOGGS que organitzem el proper 8 de maig de 2022. En Guillem, nedador internacional del CN Mataró, té un currículum envejable: 10è classificat en el Campionat del Món de 5km al 2019, campió d'Espanya Absolut en 10km al 2018, subcampió d'Espanya Absolut en 1500m i 800m lliures al 2021, 5é classificat a la Copa del Món de Canada al 2019 i actual récord de Catalunya de 3000m.\nÉs un honor per tots els nedaddictes poder nedar amb tu Guillem! A part de participar en la nostra travessia, en Guillem serà un dels ponents del Clínic d’Aigües Obertes que organitzem el dissabte dia 7 a les 17h i, posteriorment a la travessia, entregarà les medalles als guanyadors de cada categoria i estarà disponible per fer-vos fotos amb ell durant el Meet & Greet a la mateixa platja de l’Estartit.\nGràcies Guillem! Els nedaddictes no podem esperar a nedar amb tu!\nFoto by Aitor Roger\nPol Gil, un crack de les aigües obertes a Medes!\nEstem d'enhorabona! Un autèntic crack, com a nedador, però també com a persona, estarà amb vosaltres a la 13a Neda el Món Illes Medes per la Marató de TV3 by ZOGGS que organitzem el proper 8 de maig de 2022. Ens estem referint al Pol Gil, nedador internacional d’aigües obertes del Club Natació Barcelona, 5 cops campió d’Espanya d’aigües obertes, bronze a la Copa d’Europa de Barcelona 2019 i participant en el Pre-olímpic del 2016.\nÉs un honor per Neda el Món que en Pol pugui compartir braçades amb nosaltres. A part de participar en la nostra travessia, en Pol serà un dels ponents del Clínic d’Aigües Obertes que organitzem el dissabte dia 7 a les 17h i, posteriorment a la travessia, entregarà les medalles als guanyadors de cada categoria i estarà disponible per fer-vos fotos amb ell durant el Meet & Greet a la mateixa platja de l’Estartit.\nGràcies Pol! Els nedaddictes no podem esperar a nedar amb tu!\n1.700 m per iniciar-se amb bon peu en les aigües obertes\nSegur que coneixes a algú que no es veu encara nedant 3.900 m o 5.100 m, però què tal 1.700 m? Doncs 1.700 m és també una de les distàncies del programa de la 13a Neda el Món Illes Medes per la Marató de TV3 by ZOGGS que celebrarem el proper dia 8 de maig de 2022!\nLa travessia tindrà sortida a la Meda Gran i arribada a la Platja Gran de l'Estartit. Els nedadors seran conduits a la sortida amb un vaixell de visió subaquàtica.\nSi tu ja nedes els 3.900 m o els 5.100 m, però vols animar a algú a començar en això de les aigües obertes, aquesta és la travessia ideal! Consulta els preus pack per nedar ambdues distàncies i acompanya a la teva parella o amic a l'aigua.\nAbans de parlar sobre com fer que el teu fill o filla s'enamori de les aigües obertes hem de tenir clar que l'objectiu principal d'ensenyar-los a nedar al mar és passar-ho bé! A les nostres travessies sempre incloem una Neda El Món Junior per tal que ja des de ben petits perdin la por a l'aigua i aprenguin a gaudir de la natació en aigües obertes.\nEn aquest sentit, la Neda El Món Medes Junior és la versió infantil de les travessies de Neda el Món. És una activitat lúdica i gratuïta que pretén fomentar l'esport de les aigües obertes ja des de ben petits. Aquest any, es podran escollir diverses distàncies en funció del nivell de cada nen: 50 metres, 100 metres i 200 metres. Si els pares volen afegir-se a la festa, podran fer-ho quan s'acabin les travessies dels més grans.\nEntrena amb seguretat amb la teva boia Neda el Món


Càpsula 92. Resiliència digital - #CàpsulesTIC\nInici » Càpsula 92. Resiliència digital\nNúmero de lectures: 424\nFa uns anys, l’important agent publicista Juan Carlos Ortiz @juancarlosortiz afirmava que «El món digital no existeix. El món digital és el món» No sé què et sembla aquesta frase, ni si hi estàs d’acord o no. El cas és que aquest temps de confinament físic i social ha fet replantejar-nos les nostres maneres de fer i de ser, posant a prova el nostre nivell de resiliència i les competències digitals: el gran repte per aquests nous temps, de represa.\nDepenent del nostre nivell d’apoderament digital, malgrat que confitades, hem pogut continuar treballant o estudiant, relacionant-nos amb l’administració, la nostra metgessa de capçalera i les nostres amistats, fent tràmits i compres; entretenir-nos, informant-nos, cuidant-nos,… sense sortir de casa.\nLa CoVid ha fet evident el millor i el pitjor de nosaltres -individualment i comunitàriament- i ha convertit en inajornable (ara, sí que si!) el desafiament d’encarar d’una vegada per totes i amb certa urgència, la transformació digital de les nostres societats i de la seua ciutadania, procurant superar les noves i les velles bretxes i vulnerabilitats que ara s’han fet més visibles i enfortir l’ecosistema digital per fer front a les futures crisis, siguin de la naturalesa que siguin. Que pel que es diu, acabaran arribant.\nJust aquests dies, la Comissió Europea ha publicat el DECI, l’Índex de l’Economia i la Societat Digitals ec.europa.eu/digital-single-market/en/desi que analitza el rendiment digital d’Europa i fa un seguiment dels progressos de la competitivitat digital dels seus estats membres, prenent com a indicadors la connectivitat, el nivell de competència digital, els usos de la xarxa que fan les persones, la integració de les tecnologies digitals a l’activitat empresarial i el desenvolupament dels serveis públics digitals.\nTot i que s’avança, cal anar més lluny, si volem garantir que tothom pugui tenir l’oportunitat d’accedir i fer l’ús de la informació i dels serveis digitals. I això implica enfortir la capacitat personal d’adaptació a aquests nous contextos i de flexibilització en els costums, les metodologies i les maneres de fer.\nDes del gòTIC Ajuntament de Tàrrega tarrega.cat/gotic, com fan tants d’altres programes i serveis arreu del territori, ens comprometem a seguir treballant per no deixar-nos a ningú pel camí. Com fins ara, en aquest període incert de represa continuarem donant suport i assessorament a totes aquelles persones amb menys habilitats digitals. Si necessites ajuda, t’esperem!\nBona entrada a l’estiu. Fins a la quinzena que ve. capsulestic.cat


Comprar Lagosta Ice | Preu i opinions a Uvinum\n10,75€ 8,95€ + 4,00€ Enviament (5 - 10 díes)\nFitxa tècnica · Lagosta Ice\nSi et va agradar Lagosta Ice, també pots gaudir de ...\nLagosta Ice (Arinto, Loureiro i Trajadura)\nEls raïms: Arinto, Loureiro i Trajadura\nMés comentaris sobre Lagosta Ice\nPerfecte per a arrossos amb verdures. Vaig prendre Lagosta Ice amb la meva parella, en pla romàntic.\nColor molt intens, típic del Lagosta Ice. Sobretot, el Lagosta Ice em va recordar a flors blanques. Crec que tenia un regust una mica salat.\nCerques relacionades sobre Lagosta Ice\nSi vols comprar Lagosta Ice, a Uvinum trobaràs els millors preus de Vi blanc de Vinho Verde.


Libros de la colección Contes per pensar, de la editorial Editorial Octaedro. Boolino. Cuentos infantiles y juveniles\nColección de la editorial Editorial Octaedro · 12 libros\nPoden volar els peixos? forma part de la sèrie La Joanina i els seus amics, de la col.lecció Contes per pensar, que inclou llibres per aprendre a pensar, entendre el món i conviure. Aquesta sèrie, adreçada a nens i ...\nCristina Von, Ana Luiza\nEts consumidor o consumista? Aprèn-ne la diferència i aprèn a consumir de manera conscient. El consum conté informacions i consells per gastar millor els nostres diners i saber estalviar els recursos propis i els del planeta. I a més a ...\nQuè són els diners? Quin és el seu origen? Per què existeixen? En aquest llibre trobareu informacions i curiositats sobre un tema que desperta gran interès en les criatures. Shi expliquen termes com salari, impost, pressupost i moltes coses ...\nVull diners! forma part de la sèrie Sense nom, de la collecció Contes per pensar, que inclou llibres per aprendre a pensar, entendre el món i conviure. Aquesta sèrie, adreçada a nens i nenes de 3 a 5 anys ...\nA què dedico el meu temps? forma part de la sèrie La Joanina i els seus amics de la collecció Contes per pensar, que inclou llibres per aprendre a pensar, entendre el món i conviure. Aquesta sèrie, adreçada a ...\nPuc entendre amb el cor? forma part de la sèrie La Joanina i els seus amics, de la col·lecció Contes per pensar, que inclou llibres per aprendre a pensar, entendre el món i conviure. Aquesta sèrie, adreçada a nens ...\nVull larrel! forma part de la sèrie Sense nom, de la col.lecció Contes per pensar, que inclou llibres per aprendre a pensar, entendre el món i conviure. Aquesta sèrie, adreçada a nens i nenes de 3 a 5 ...\nVull deixar de pensar! forma part de la sèrie Sense nom, de la collecció Contes per pensar, que inclou llibres per aprendre a pensar, entendre el món i conviure. Aquesta sèrie, adreçada a nens i nenes de 3 a ...


Les ficcions de producció pròpia i els formats d’entreteniment marquen la nova graella\n7 min. Barcelona 06/09/2020 00:28\nA causa de la pandèmia, la televisió encara la seva temporada més incerta i ho fa apostant per una bateria d’estrenes de ficció i programes diversos, alguns dels quals havien estat rodats abans de l’esclat del virus. Com és tradició, moltes de les cadenes estatals han presentat les seves novetats al FesTVal de Vitoria, que ha combinat els actes presencials amb els telemàtics a causa del virus.\nAmb l’‘spin-off’ de Merlí però amb el retorn de ‘Polònia’ en l’aire\nLa gran aposta de ficció de TV3 per a aquesta temporada és l’estrena de Merlí. Sapere aude, l’ spin-off de l’èxit Merlí. Protagonitzada per Carlos Cuevas, la sèrie se centra en l’etapa universitària del Pol Rubio. La producció, que ja s’ha pogut veure a Movistar+, que és qui va posar en marxa la sèrie, s’estrena a la televisió pública el dilluns 14 de setembre, mantenint així la primera nit de la setmana com el dia de la ficció pròpia.\nAquesta tardor també està prevista l’estrena de Buga Buga, una altra producció pròpia que es va començar a rodar aquest estiu. Es tracta d’una sèrie de capítols de 20 minuts ambientada en una bugaderia que serveix de nexe d’unió per a diferents històries independents. El projecte va ser un dels cinc seleccionats l’any passat en la segona convocatòria de formats innovadors per al canal 33, però finalment veurà la llum a través del canal principal de Televisió de Catalunya, tal com ha passat amb altres programes sorgits de la primera edició d’aquesta crida, com ara Per què volen els avions? o Coolhunter s.\nTambé en l’àmbit de ficció, TV3 ha anunciat que el 27 de setembre torna a la graella de sobretaula Com si fos ahir, després de sis mesos d’absència arran de la crisi del coronavirus. Finalment, la incertesa que feia témer una cancel·lació s’ha resolt positivament i la telenovel·la tornarà amb un programa especial addicional en què es recordarà en quin punt es va quedar la ficció. En canvi, el programa que no té data de retorn, almenys de moment, és Polònia, un dels damnificats de la crisi econòmica de TV3, agreujada per la davallada d’ingressos publicitaris fruit del coronavirus. Des de la direcció s’ha assegurat que la intenció és continuar amb el programa satíric i s’ha avançat que podria tornar a partir del novembre.\nTVE aposta per un ‘Merlí’ propi, la sèrie ‘HIT’\nAquesta temporada, TVE ha decidit entrar en la guerra per la franja matinal amb un nou programa, La hora de la 1, presentat per Mònica López, que els últims dotze anys ha sigut la cap de meteorologia de la cadena. La posada de llarg del nou espai serà aquest dilluns.\nA banda de les novetats en la franja matinal, RTVE també es reserva algunes sorpreses en l’àmbit de ficció. La corporació ha aprofitat diverses trobades del sector, com el Festival de Màlaga i el FesTVal de Vitoria, per presentar en societat el que vol que sigui el seu gran èxit de ficció d’aquest any, HIT. Es tracta d’una espècie de versió pròpia de Merlí : Hugo Ibarra Toledo, l’acrònim del qual és HIT, arriba a l’Escola Anne Frank per insuflar aire fresc i motivar tant el claustre de professors com els alumnes. La convivència al centre és insostenible i l’Ester, la directora, confia que el singular mètode de HIT, més centrat en la intel·ligència emocional que en la curricular, serà capaç de redreçar la situació. Com a Merlí, i altres sèries juvenils, la idea és tractar qüestions que afecten els joves, com les xarxes socials, el sexe, les drogues i altres addiccions.\nUna altra de les novetats de la temporada és La primera pregunta, un espai de debat presentat per Lluís Guilera i María Gómez, que intentarà competir el dissabte a la nit amb el Preguntes freqüents i La Sexta noche, dos formats ja consolidats.\nMés ‘talents’ i una cartera de ficcions per estrenar\nA falta de Gran Hermano VIP i Supervivientes, que no tindran noves edicions fins al 2021 en principi, Telecinco confia bona part de la seva sort a Idol kids, una altra reinterpretació dels talents musicals infantils. El nou format s’estrena aquest dilluns i té l’objectiu de suplir el buit deixat per La Voz kids, ara a Antena 3. El principal reclam de la nova proposta és un jurat encapçalat per Isabel Pantoja, que està acompanyada per Edurne i Carlos Jean. El concurs té la missió de fer front a la telenovel·la Mujer, el gran èxit estiuenc d’Antena 3, sobretot a nivell estatal. El concurs musical estava previst per a la primavera, però es va haver d’endarrerir a causa de la pandèmia.\nA banda del concurs, la cadena té en la seva cartera diverses ficcions encara pendents, tot i que gràcies a l’acord amb Amazon ja s’han pogut veure a la plataforma. És el cas de Madres, sèrie protagonitzada per Belén Rueda sobre un grup de mares que es troben en un hospital, el centre on els seus fills reben tractament. També estan en la mateixa situació Caronte, en la qual Roberto Álamo interpreta un expolicia que ha passat una temporada a la presó per un crim que no va cometre, i Desaparecidos, un drama sobre una unitat policial especial dedicada a localitzar desapareguts.\nMés entreteniment familiar i ficció\nEls dos vectors de la programació d’Antena 3 d’aquesta tardor seran els concursos i les sèries de producció pròpia. La cadena ha anunciat una versió amb famosos de ¿Quién quiere ser millonario?, presentat per Juanra Bonet i amb concursants com David Broncano, Xavier Sardà i Boris Izaguirre. També tornarà amb concursants populars El juego de los anillos. L’altra gran aposta és Mask singer: Adivina quién canta, adaptació del format que ha triomfat als Estats Units. El concurs consisteix en descobrir la identitat dels cantants famosos que s’amaguen darrere de disfresses estrafolàries. També en l’àmbit de l’entreteniment hi haurà nova temporada de La Voz i la recta final de la vuitena edició de Tu cara me suena, interrompuda quan va esclatar l’emergència sanitària del covid.\nPel que fa a les sèries de producció pròpia, un dels camps prioritaris d’Atresmedia, la cadena ha anunciat l’estrena d’ El nudo i La valla, dues produccions que ja s’han pogut veure a Atresmedia Player Premium, el servei de streaming de pagament del grup.\nContinua l’aposta per la informació\nLa principal estrena de la cadena és Natural, un espai de reportatges liderat pel periodista Jalis de la Serna. En total seran 8 reportatges inèdits centrats en el medi ambient i les conseqüències del canvi climàtic que passen més desapercebudes, com ara la desaparició dels pardals o l’arribada d’espècies invasores. A falta de més novetats, aquesta setmana ja ha tornat a la graella Aruseros i avui serà el torn de Cristina Pardo i el seu Liarla Pardo.\nUna programació de continuïtat i sense gaires canvis\nLa graella de tardor de Cuatro presenta poques novetats. La cadena ha anunciat el retorn de clàssics de la casa com Gipsy kings o Cuarto milenio i la tercera temporada de The good doctor.\nUna de les novetats és la incorporació de Carme Chaparro a Mujeres al poder, l’espai en què diferents dones expliquen els seus triomfs professionals i personals. Chaparro aterra al programa després la cancel·lació de Cuatro al día.


Vols comprar Odlo Irbis Shorts? Estàs al lloc adequat! A la categoria de Pantalons de la botiga de muntanya trobaràs una gran varietat i tots els models disponibles, sempre amb el millor preu. Aconsegueix els millors productes de muntanya i que s’adapten a les teves necessitats i exigències a trekkinn. Estàs buscant un regal? Aleshores no et pots perdre les últimes ofertes de Roba dona.


La història del pare que ignorava el seu fill discapacitat\nLa seva germana va explicar-ho a les xarxes i va aconseguir que empresonessin el pare\ndilluns, 29 d’agost 2016 - 13:39h\nQuentin va ser ignorat pel seu pare. |\nAvui us expliquem la trista història de Quentin Wood, un nen discapacitat que va patir un terrible cas d'abandonament per part del seu pare. La seva història l'explica la seva germana, que quan tenia 19 anys va trobar el seu pare biològic. Aquest, només 3 dies després que es retrobessin, li va demanar que es fes càrrec durant uns mesos de Quentin, de 7 anys, i del seu germà Cameron, de 6, que tot i que era el germà menor actuava com a escuder de Quentin, que patia una discapacitat anomenada anell del cromosoma 9, que impossibilitava que caminés, parlés o pogués cuidar-sol.\nEn fer-se càrrec dels seus dos germans, Sissy, la més gran, estava pendent de qualsevol detall dels dos, que mantenien una vida relativament feliç i plàcida. El pare els passava certa quantitat de diners, però Sissy havia de treballar per poder sobreviure. Passats quatre anys, Sissy va decidir que ja n'hi havia hagut prou i va demanar al seu pare que tornés a fer-se càrrec dels seus fills. Els nens van anar a viure a una altra ciutat, a 4 hores en cotxe de la de Sissy.\nVan passar els mesos i l'estat de Quentin empitjorava, amb el deteriorament físic clar del petit. Les seves atencions eren pràcticament nul·les, emmalaltia amb freqüència i s'aprimava a passos forçats. A més, la higiene a la casa era molt escassa, mentre el pare passava la majoria de les seves hores davant d'un ordinador: a la casa es podien trobar excrements i restes d'orina de Quentin ja que Cameron podia tenir cura d'ell però no podia arribar a tot.\nPassat el Nadal, Quentin va emmalaltir greument; tant que la seva germana va haver de desplaçar-se a casa del seu pare per intentar fer alguna cosa. Convençuda que la situació no podia seguir així, va parlar amb les autoritats per poder emportar-se els menors davant l'actitud del seu pare, però la van advertir que la podien acusar de segrest. Va insistir al pare perquè portés el nen a un metge, però ell en va fer cas omís. Només Cameron podia tenir cura del seu germà, que va morir dies després.\nLa història de Sissy, explicada en les xarxes socials, va servir per fer justícia i que el seu pare fos empresonat davant d'una actitud que va acabar amb la vida del menor. A més, va aconseguir conscienciar la població dels Estats Units, el seu país, de la importància de les cures als discapacitats.


El Suprem rebutja la petició de Torra de recusar la Sala Penal\nActualitzada 01/07/2020 a les 16:19\n© Torra segueix el ple del Parlament des del seu escó.\nEl Tribunal Suprem ha donat el vistiplau a l’abstenció del magistrat ponent del recurs del president de la Generalitat, Quim Torra, contra la seua condemna d’inhabilitació i ha acordat al seu torn inadmetre a tràmit la recusació que va plantejar contra gairebé tots els magistrats que integren la Sala Penal. Ha estat precisament aquesta mateixa la Sala reunida en ple la que ha acceptat que el magistrat Miguel Colmenero s'aparti del procediment que revisarà la sentència que va dictar el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, tal com ell va sol·licitar després d’haver estat designat membre de la Junta Electoral Central.\nAquella sentència va condemnar Torra a un any i mig d’inhabilitació per un delicte de desobediència per no retirar els llaços grocs d’edificis públics en període electoral i serà revisada pel Suprem el 17 de setembre. Després d’acceptar l’abstenció del magistrat Colmenero, ara s’haurà de designar un nou ponent encarregat de redactar la sentència del president.\nPoc després que aquest magistrat demanés d’apartar-se de la causa, l’advocat de Torra va sol·licitar apartar uns altres onze jutges de la Sala Penal a qui corresponia resoldre la petició d’abstenció en dubtar de la seua imparcialitat, una petició "extemporània", segons la interlocutòria dictada aquest dimecres pel ple. Segons l’opinió dels magistrats, la recusació plantejada es funda en "causes que s’invoquen de manera arbitrària, que no tenen relació per tal del plet o causa, que no és cap altre que un incident d’abstenció."\nResoldre l’esmentada petició d’abstenció, prossegueix la interlocutòria, no compromet la imparcialitat dels magistrats, que només es limiten a decidir si aquesta és o no justificada. A més, el fet que la recusació es plantegi contra tota la Sala Penal al si d’un incident d’abstenció fa que, segons diferents resolucions del Tribunal Constitucional, manqui "de substantivitat jurídica i no és creditora d’una decisió sobre el fons".\nEn el seu escrit, Torra va demanar recusar els magistrats per la participació dels jutges en el judici del "procés" i totes les actuacions prèvies, com ordres de detenció i ingrés a la presó, instrucció o a buscar la seua participació en la Junta Electoral Central i la Fiscalia General, sempre relacionat amb procediments dels líders independentistes condemnats.\nPerò per al Suprem "és absolutament va tot el que el recurrent exposa en el seu escrit de recusació: si determinats magistrats són vocals de la Junta Electoral Central, si han participat en altres procediments que –segons la seua subjectiva percepció– tenen cap relació amb el present recurs o si han adoptat determinades decisions sobre la llibertat d’altres persones".


El PS qüestiona el Govern per destinar els mateixos diners ja pagats al Cirque du Soleil a pagar el Tour | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl conseller general del PS Roger Padreny.\nDc., 14/10/2020 - 13:55\nEl PS qüestiona el Govern per destinar els mateixos diners ja pagats al Cirque du Soleil a pagar el Tour\nRedacció/Foto: E.C./ Consell General\nEl conseller general del grup parlamentari socialdemòcrata Roger Padreny ha entrat a Sindicatura una bateria de preguntes amb l'objectiu d'obtenir més informació de la gestió que fa Govern dels diners públics destinats al Cirque du Soleil, segons ha informat la formació.\nEn primer lloc, Padreny assenyala que tal com estableix el Projecte de Pressupost de l'exercici 2021, Andorra Turisme ja ha procedit al pagament de 764.444 euros al Cirque du Soleil per l'exercici 2021, i demana per què aquest projecte de pressupost pel 2021 preveu destinar aquests mateixos diners, ja pagats, a l'esdeveniment del Tour de France 2021."No entenem com es pot dur a terme un mateix pagament, amb els mateixos diners, per dos projectes diferents", ha explicat Padreny.\nEls socialdemòcrates no entenen tampoc com al projecte de Pressupost de l'exercici 2021 d'Andorra Turisme hi ha hagut una previsió dels mateixos ingressos de l'espectacle del Cirque du Soleil que aquells previstos abans de la crisi sanitària, tenint en compte un context de restriccions dels espectacles de masses. En aquest sentit, demanen quins paràmetres han permès calcular aquests ingressos.\nPer una altra banda, Padreny recorda la proposició de llei de transparència i accés a la informació pública i que el Pla Horitzó 23 estableix la transparència com un dels principals valors i torna a demanar si el ministeri de Turisme té previst fer públics els contractes amb el Cirque du Soleil.\nDes de la formació es posa també damunt la taula les declaracions que es van fer a la sessió de control al Govern del passat 1 d'octubre, quan des de Govern es va establir que no es tenia "una vareta màgica" per preveure què succeiria en un futur si la situació de crisi sanitària continuava. "No obstant això, tractant-se d'imports milionaris, volem saber quina és la previsió econòmica d'organitzar un espectacle com el de Cirque du Soleil, si el context de crisi sanitària i restriccions als espectacles de masses, a causa de la Covid-19, continua", demana el conseller, que pregunta també per què al moment de negociar i formalitzar l'addenda del contracte, el passat 7 d'agost, no es van preveure noves condicions contractuals i imports adaptats a les restriccions pressupostàries i a la situació sanitària d'un context de Covid-19. Des del PS segueixen sense entendre per què en un context de crisi sanitària, marcat per fortes reduccions de les inversions públiques i restriccions pressupostàries, el Govern no s'ha replantejat la relació amb el Cirque du Soleil i s'ha compromès contractualment milionàriament amb aquesta empresa, que actualment es troba en una situació econòmica molt delicada. En aquest sentit demanen què succeirà amb els diners pagats i compromesos si el Cirque du Soleil es troba en una situació de suspensió de pagaments o en una situació de fallida.\nA més a més, Padreny demana per la clàusula de força major que permet rescindir el contracte. Aquesta fa referència a "tot esdeveniment o condició que no existeix a la data de la signatura del contracte, que no és raonablement previsible a la data de la signatura del contracte, que és independent a la voluntat de les parts i que impedeix completament o considerablement una part del contracte a executar les seves obligacions". En aquest sentit, el contracte estableix que es considera motiu de força major, entre d'altres, "les epidèmies". Des del PS volen saber per què no es va activar la clàusula de força major, per rescindir el contracte, un cop va començar la crisi sanitària. Altrament, tenint en compte que el contracte entre Andorra Turisme i el Cirque du Soleil estableix que la clàusula de Força Major fa referència a "tot esdeveniment o condició que no existeix a la data de la signatura del contracte", des del PS volen saber si el Govern d'Andorra pot actualment rescindir el contracte al·legant la causa de força major, si al moment de signar l'addenda (el passat 7 d'agost) ja ens trobàvem en un context de crisi sanitària.\nFinalment, els socialdemòcrates recorden que en la sessió de control al Govern del passat 1 d'octubre, des del Govern es va establir que el projecte del Cirque du Soleil no sortia amb "nom i cognom" dins el document del pla d'acció de Govern 'Horitzó 23', però que s'incloïa dins la categoria "d'esdeveniments". Revisant la iniciativa número onze d'aquest Pla, sota el nom "Una nova política turística", Padreny ha pogut copsar que l'única acció que fa referència a esdeveniments és la cinquena, referent a "organitzar proves esportives internacionals, esdeveniments culturals i trobades professionals que assegurin les garanties sanitàries i de sostenibilitat". "No obstant això, dins d'aquesta mateixa acció, no hi veiem com a participant o organisme encarregat de l'acció a "Andorra Turisme" (el qual sí que hi participa en altres accions turístiques del pla). És per aquest motiu, que ens preguntem altre cop a on es troba encabit el "Cirque du Soleil" dins del Pla 'Horitzó 23'", explica Padreny, que ha volgut tornar a demanar si és el "Cirque du Soleil" un projecte "alineat amb els objectius del Govern" i la "nova política turística", tal com estableix el Pla 'Horitzó 23'.\nAndorra Turisme estima que unes 10.000 persones visitaran el país durant el Tour\nAl Comú d’Encamp li costa trobar treballadors perquè paga poc\nTriomf andorrà a la 1a etapa\nSort del grup humà\nPas de vianants, marca LGTBI\nD'això s'en diu, ajut directe...\nmenuda tonteria, segur que si...\nQuin engany tot plegat,...\nQui no recorda la faula d...\nRecordo quan els manteniment...


La trobada de formació bíblica del 18 de juny de 2016 | Parròquies de Torelló\n← La trobada de formació amb l’equip de catequistes del 17 de juny de 2016\n2016.06.26 – Lectures del diumenge 13 C – 26 de juny de 2016 →\nLa trobada de formació bíblica del 18 de juny de 2016\nPosted on 19 Juny 2016\tby jtorra\nEl dissabte dia 18 de juny vàrem tenir la trobada de formació bíblica que fem amb els lectors i tot aquell que hi vulgui venir, de manera ben oberta.\nAl davant hi tenim les lectures dels quatre pròxims diumenges, com sempre, avui corresponent amb normalitat als diumenges del 12 al 15 de durant l’any.\nComencem detingudament per les lectures del diumenge d’avui, el 12. I decidim que avui ens mirarem els evangelis i prou. Surten molts comentaris d’aquesta escena de la professió de fe de Pere (Lc 9,18-24) d’acord amb l’evangeli de Lluc, el d’aquest any, que hi dóna un context especial. De pregària de Jesús, de lligam amb el fet de la salvació fruit d’adonar-se que un mateix no es pot pas salvar. Això deu ser el que vol dir perdre la vida. Abandonar-la en mans de Déu. Per tot això Jesús comença aquí a fer els anuncia de la seva passió i mort, amb la confiança plena en la seva resurrecció.\nEl diumenge vinent (Lc 9,51-62) hi tenim agrupades aquelles escenes de seguiment radical de Jesús, seguiment que ve del fet que s’encamina a Jerusalem. Ens entretenim molt en què vol dir això dels morts que han d’enterrar llurs morts, o en la mà a l’arada, o… Seguir Jesús no admet mitges tintes. I és Ell qui crida, i és un mateix que té voluntat de serguir-lo.\nI l’altre diumenge (Lc 10,1-12.17-29) ve la missió dels setanta-dos deixebles (els dotze del nou poble, pel 6 de la història terrenal), sempre de dos en dos, mai en solitari, sabent que l’important és que ell hi ha de venir després, sense cap poder, ni bossa, ni sarró… Quants comentaris ens susciten aquestes boniques i radicals imatges per aplicar-les al nostre avui.\nJa no passem més enllà i fidels al temps que ens donem a cada reunió acordem que la pròxima trobada d’aquest grup serà el dissabte, dia 16 de juliol, a les 9 del vespre, a la sala de reunions de Rocaprevera. Recordeu que el grup és ben obert a tothom qui se’n vulgui aprofitar!


Samfaina de Colors estrena "Andròmines" al Teatre Principal - Sabadell digital Diario\nInicio Cultura Samfaina de Colors estrena "Andròmines" al Teatre Principal\nLa companyia de teatre familiar que formen Mirna Vilasís i Xavi Múrcia estrenen demà diumenge (12h. Teatre Principal) una de les obres més diferents dins de la trajectòria de la companyia Samfaina de Colors, «Andròmines. Els tresors d’una nina de drap». «És l’espectacle menys explícit de la companyia, deixem molt de marge a l’espectador» ha apuntat en una entrevista a El Cafè de la Ràdio, Mirna Vilasís.\nL’actriu reconeix que la pandèmia ha alterat del tot els plans de la companyia i ha estat un procés catàrtic després que al març tot s’aturés. Per això es tracta d’un del muntatge més diferents que han creat mai. «Necessitàvem fer aquest canvi des de fa temps, el Xavi Múrcia i jo vam fundar Samfaina de Colors el 1980 i aquest trenca amb la nostra línia: volíem fer un canvi».\nUn canvi que també passa per la direcció d’Anna Ros en el primer espectacle de Samfaina que no hi ha paraula, més enllà de les cançons. Per això es basa en el mim i el gest pren molta més rellevància. A més, l’escenografia també s’ha tractat de forma diferent aprofitant el simbolisme d’unes capses mòbils i canvien per crear figures que configuren l’univers que planteja l’obra.\nA escena, la infància perduda la representa una nina a les golfes. «Reivindiquem el joc com una eina de primer nivell» ha apuntat l’actriu i creadora, «diem que els aprenentatges més importants de la vida els fem jugant».\nDesprés de gairebé dos mesos i mig de residències a cavall de la Sala Miguel Hernández i el Teatre Principal d’Olot aquest espectacle basat en el paradís perdut de la infància arriba a Sabadell. «Vam estar sis mesos sense trepitjar un escenari, la primera vegada va ser a la Sala per fer la residència de l'»Andròmines» al setembre. Ens vam posar a plorar» recorda Vilasís.\nEscolta l’entrevista sencera amb Mirna Vilasís:\nArtículo anteriorNéstor Querol, entre tres i quatre mesos KO\nArtículo siguienteL’alcaldessa de Sabadell demana a Endesa i a la Generalitat que es solucionin les mancances en el subministrament energètic que els darrers dies han afectat més de 800 famílies


Portada > L’espai dels traductors > Adele Faccio\nApassionada, intensa i combativa, durant els anys més durs de la dictadura franquista, Adele Faccio va dur a terme un paper important com a portadora de la literatura catalana més compromesa a Itàlia.\nNascuda a Friül el 1920, fins i tot abans de militar al Partit Radical i de convertir-se en un personatge clau en la lluita a favor de l’avortament, Faccio n’és missatgera partisana i professora universitària. Després de la Segona Guerra Mundial abandona la plaça d’assistent de filologia romànica de la Universitat de Gènova i es trasllada a Barcelona, ciutat on entra en contacte amb diversos intel·lectuals catalans entre els quals Miquel Forteza, de qui tradueix Els exiliats. Des del principi, l’aprofundiment en la cultura catalana comporta per a Adele Faccio l’adhesió a la causa, tant ideològica com política, d’un poble subjugat per la dictadura i la seva activitat com a traductora s’orienta en aquesta línia.\nUn cop és a Itàlia de nou, presenta al públic la traducció de Prediche al vento e altre poesie (Parma: Guanda, 1962) de José Agustín Goytisolo, amb el qual ja havia establert un intercanvi intel·lectual important, i l’antologia breu José Agustín Goytisolo (Milà: Poesis, 1962). És precisament a través de Goytisolo que l’estudiosa arriba fins a Espriu, de qui s’adona de seguida de la dificultat i dels jocs lingüístics que presenta la seva obra.\nFaccio nota l’indesxifrable d’alguns passatges, la naturalesa problemàtica de les paraules i capgiraments i la impenetrabilitat de l’univers espriuà. De totes maneres, el desafiament sembla que l’encoratja a provar sort, i el 1966 es publica a Guanda l’antologia que recull La pell de brau, el Llibre de Sinera, un florilegi de Les cançons d’Ariadna i El caminant i el mur. El rigor filològic cedeix a favor de l’empatia per la situació del poble català, tal com ho admet la mateixa traductora a la introducció de l’antologia. Es tracta d’un primer pas molt decisiu per la incursió de la poesia d’Espriu a Itàlia. Més endavant, amb motiu de la Biennal de Venècia de 1970, Adele Faccio retorna a Espriu i tradueix Ronda de mort a Sinera, l’adaptació teatral de Ricard Salvat.\nSón uns anys en què la traductora s’involucra, alhora, amb els textos d’Ernesto Che Guevara (Guerra per bande, més tard sota el títol Guerrilla), Salvador Garmendia (I piedi d’argila), Miquel Saperas (Poemi d’Italia) i Adriano González León (Armi per la città). Cal només que citem alguns d’aquests títols per adonar-nos del paper dut a terme per la traductora, que s’apropa a les obres, com dèiem al principi, per un interès polític i alhora literari.\nParal·lelament a la tasca divulgativa, Adele Faccio es compromet en la lluita militant, escrivint pamflets o explicant la pròpia experiència en obres com ara Il reato di massa (Milà: Sugarco, 1975), L’albero delle libertà (Bolonya: Emilia de Besi, 1975) o Una strega da bruciare (Milà: Lanfranchi, 1981). El gener de 1975, en una manifestació dels radicals al Teatro Adriano de Roma, en què Faccio hi intervé, sembla que confessa que ella ha avortat. Lluita per la igualtat dels drets de les dones, és tancada a la presó per ensenyar a les internes a demanar alguna cosa més que un fil per cosir o per acompanyar les dones de classes socials baixes a avortar. S’adhereix al Partit Radical, però se n’allunya després d’haver vist l’experiència del Montecitorio, el Palau dels Diputats a Roma. Escriu poemes, pinta quadres, és una dona engagée fins al final.\nEs va apagant lluny de la militància, en el moment en què comença a perdre la innocència i la ingenuïtat de les quals ella mateixa s’havia convertit en portadora, deixant per damunt de tot un testimoni de dona clara i audaç. Com escrivia en un dels seus llibres: «Tots els nens neixen fent "uè, uè", però tu vas néixer cridant "no"!».


Torrons i dolços Nadal (2) - productescatalans.cat\nTots els productorsAcustic CellerAlterColaApícola Gironina, s.l.Arròs Molí de PalsBarbarossoBohigasBruch - Xarcuteria - OsonaCal XecCan BlanchCan CarbasseresCan Cerilles - OsonaCan Maia de la CotCap d'onaCCMCeller AibarCeller Aixalà AlcaitCeller Alta Alella PrivatCeller CapçanesCeller CluaCeller Coma d'en BonetCeller El Mas FerrerCeller Jané VenturaCeller Marti FabraCeller Martí Serdà- Casa BergerCeller Mas ComtalCeller Mas LlunesCeller RimartsCeller Rodanelles - DO MontsantCeller RosetEl Jijonero - Torrons i gelats GranollersEmbotits i patés COSTABONAEspecialitats CoboEspigoladors (fundació)Esquirol - Fruits secsFlor de RomaníFormatge Mas FarróFormatges de MuntanyolaFormatges Mas GaretHort del silenciKebo (Morera)Les FilosLes Melmelades de l'EricLo Nostre ArròsLotsMonboletOli CoconsOli Molí de la CreuOli Mon ErmitageOlis Ylla - Pere Ylla LlombartRatafia RussetS.A.T. La BoteraSalvat PastissersSegadors del DeltaSerraferran - Oil VentallóVallflorida -Xocolaters-Vins de TerrerVinya JanineXecnaXocolates AmatllerXocolates CarlemanyXocolates Gluki\n> Torrons i dolços Nadal\nTorrons i dolços Nadal No hi ha productes en aquesta categoria\nProducte de l'antiga tradició torronaire catalana, aquestes especialitats es consumeixen especialment durant el Nadal. Es distingeixen per l'ús en la seva elaboració d'ingredients de la màxima qualitat, han de ser de qualitat i artesanals. Presenten una forma rectangular i plana, similar a una tauleta de xocolata però més gruixuda.\nÉs un producte amb un elevat valor energètic, ja que els seus principals components són els hidrats de... Més\nÉs un producte amb un elevat valor energètic, ja que els seus principals components són els hidrats de carboni i els greixos. Un altre aspecte que cal destacar són els greixos insaturats que proporcionen els fruits secs, fet que els fa beneficiosos per la salut cardiovascular


Bancs provisionals a les parades de bus de Verge de Montserrat Noticias\nL'Ajuntament del Prat ha posat bancs provisionals al davant de set parades d'autobús (sis a l'av. de la Verge de Montserrat i una a l'av. del Remolar) en espera que l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) hi instal·li les marquesines definitives, que estan en procés de licitació.\nEls bancs s'han col·locat en aquestes parades perquè l'ample de la vorera ho permet i perquè són parades utilitzades per moltes persones que hi esperen l'autobús.\nLa instal·lació és temporal, a l'espera que l'AMB, que és l'administració encarregada de la instal·lació i el manteniment de marquesines i panells d’informació a les parades d’autobús de diversos municipis metropolitans, entre els quals el Prat, les col·loqui.\nLes marquesines per a aquestes parades en procés de licitació tindran seients i pantalles d'informació dinàmica i plànols i tires amb informació estàtica. Està previst que aquestes noves marquesines es puguin instal·lar a principis de l'any 2020.\nParades amb o sense marquesina\nL'AMB i l'Ajuntament determinen conjuntament quines parades han de tenir marquesina i quines no la necessiten. El principal criteri per a decidir-ho és el volum de passatgers que pugen o baixen de l'autobús a cada parada. Normalment, les parades de baixada, és a dir, on l’autobús hi deixa més persones que no pas hi pugen, són les que no tenen marquesina. En canvi, les parades on la majoria de persones pugen a l'autobús i, per tant, hi passen temps d'espera, acostumen a tenir marquesina.


Lloguer apartament Apartament davant de la platja de Palamós a Palamós | ATA\nApartament Apartament davant de la platja de Palamós a Palamós\nApartament amb tres habitacions i dos lavabos complets. Dues habitacions amb llit individual, una d'elles amb accés al pati interior on s'hi pot estendre la roba. I una tercera habitació amb llit de matrimoni, lavabo incorporat amb banyera i vistes al mar. Capacitat total per a 4 persones.\nLa cuina i menjador tenen vistes al mar. La cuina està equipada amb rentaplats, forn, cafetera Dolce Gusto, torradora, nevera i congelador. Hi ha una taula per a 5 persones. La zona d'estar té dues butaques i un sofà, televisió, sortida al balcó amb finestres insonoritzades i vistes al mar. Hi ha un petit quarto on hi ha un safreig i la rentadora. Hi ha bomba de calor i de fred. Plaça d'aparcament per un cotxe.


Hollande tria Valls per sortir del forat\nLa patacada socialista ha accelerat la política francesa. El president François Hollande va agafar ahir el toro per les banyes. El govern de Jean-Marc Ayrault dimiteix en bloc i el fins ara titular d’Interior, Manuel Valls, fill del pintor català exiliat Xavier Valls, serà el nou primer ministre i l’encarregat de treure França del forat de la crisi i, de passada, si se’n surt, de rescatar el socialisme de les seves hores més baixes. Hollande ha sigut resolutiu a l’hora d’acceptar el veredicte de les urnes en unes eleccions municipals en què la dreta ha aconseguit minimitzar l’auge del Front Nacional de Le Pen davant l’ensulsiada del Partit Socialista Francès, que pràcticament només ha salvat els mobles a París de la mà d’una altra filla d’immigrants, Anne Hidalgo, de pares andalusos.\nValls té ara al davant una papereta difícil. Amb fama de dur, representant de l’ala més dretana del socialisme, després d’haver-se fabricat la imatge d’una mena de Sarkozy d’esquerres, agafarà el timó de l’executiu quan la persona que l’hi posa, Hollande, s’ha enfonsat a les enquestes i ha esdevingut el president més impopular de la V República. També l’agafa quan l’opinió pública es decanta clarament per les receptes menys amables de la dreta, que ha conquerit l’alcaldia de 142 ciutats mentre el PSF en perdia 151 i l’FN arribava al poder a 11. Però Valls no hauria de caure en la temptació de seguir deixant-se arrossegar pel discurs populista de la ultradreta en temes de seguretat i immigració, una actitud en la qual fins ara lamentablement ha excel·lit. El 2013 va desallotjar de les seves barraques més de 20.000 gitanos, superant així els precedents executius conservadors.\nEl mateix Hollande va deixar clar ahir que no vol que se segueixi per aquest camí: “No toleraré cap forma d’exclusió ni d’intolerància”. Però també és ben cert que Valls fins ara ha demostrat tenir agenda pròpia i que la seva fortalesa pública és molt superior a la del mateix Hollande. Caldrà veure, doncs, si canvia de rumb per guanyar-se credibilitat a l’esquerra. Ho sabrem aviat. Amb unes eleccions europees a les portes, els seus primers passos no passaran desapercebuts a la resta del continent.


Els partits del govern han desqualificat el manifest presentat per intel·lectuals "no nacionalistes", mentre que CiU ha atribuït aquesta iniciativa a errors del PSC i del PPC. Aquest últim creu que amb això s'enriqueix el debat. El conseller en cap, el republicà Josep Bargalló, ha comparat el manifest amb un altre de promogut per Jiménez Losantos. Des del PSC, Lídia Santos no creu que els impulsors tinguin una visió real de Catalunya. Joan Boada, d'ICV, creu que totes les sensibilitats estan representades en els partits existents.\n07/06/2005 - 00.00 Actualitzat 07/06/2005 - 20.48\nUn grup d'intel·lectuals ha presentat un manifest a favor de crear un partit no nacionalista que resolgui el "dèficit democràtic que pateix Catalunya", una plataforma que diu que s'assembla a entitats com Basta Ya o el Fòrum d'Ermua, i que veu ERC a l'"extrema dreta catalana".\nA la presentació a Barcelona d'aquesta nova plataforma, que ja compta amb 200 adhesions del món cultural, hi han anat escriptors, periodistes, professors universitaris i artistes com Albert Boadella, Francesc de Carreras, Arcadi Espada, Félix de Azúa, Ivan Tubau, Carlos Trias, Félix Ovejero o Xavier Pericay.\nDesqualificacions del tripartit\nEl conseller en cap de la Generalitat, Josep Bargalló, ha comparat el manifest amb un altre de promogut el 1981 pel periodista Federico Jiménez Losantos i el sociòleg Amando de Miguel, i que va provocar el rebuig de tots els partits catalans. Bargalló ha assenyalat que l'executiu té "un gran respecte per la llibertat d'opinió i d'associació" i ha afegit que "la definició d'intel·lectual és lliure i tothom té dret a considerar que ho és" independentment del que opinin els altres.\nDes d'ERC també s'hi ha pronunciat el seu portaveu parlamentari, Joan Ridao, que ha considerat que el manifest publicat per persones que anys enrere van recolzar el Fòrum Babel demostren tenir "un escàs rigor analític" i un evident "caràcter pamfletari i demagògic", cosa que situa els seus autors "dins de la marginalitat política". Segons Ridao, quan els firmants del manifest denuncien "la ficció política instal·lada a Catalunya", carreguen contra el nacionalisme català i diuen que tenen com a objectiu contribuir a "restituir la realitat", queda clar que "la seva realitat s'identifica exactament amb el projecte nacional espanyol que ells propugnen".\nLa diputada del PSC Lídia Santos ha assegurat que el manifest planteja una "determinada visió de Catalunya que no és real ni certa" i creu que és "més un repte de tipus intel·lectual que una possibilitat" de crear un partit. A més, ha afegit que el PSC "no és un partit nacionalista, sinó catalanista" i que "no hi ha la necessitat d'un nou partit", però que si aquest grup vol crear-lo "són molt lliures de fer-ho".\nEl portaveu parlamentari d'ICV, Joan Boada, ha negat qualsevol "deriva nacionalista" en el govern català i, segons el seu parer, aquesta iniciativa podria respondre a una "maniobra de caràcter lerrouxista". Boada ha afirmat que "totes les sensibilitats estan reconegudes en els partits existents" i, per tant, no veu necessari crear una nova formació.\nCiU culpa PSC i PPC i aquest veu bé el debat\nEl portaveu parlamentari de CiU, Felip Puig, ha atribuït la iniciativa al fet que "el PSC no acaba de fer bé la seva feina i el PPC no acaba d'aglutinar del tot algunes sensibilitats". Puig ha comentat que aquesta iniciativa sembla basar-se en un "nacionalisme espanyol" amb "certa pàtina pijo-progressista", motiu pel qual "crec que no va amb CiU".\nEl portaveu parlamentari del PPC, Francesc Vendrell, ha assegurat que el manifest és "bo" perquè genera debat a Catalunya i que "algunes coses es podran compartir i altres no". El portaveu del PPC ha dit que del manifest comparteix l'anàlisi que "a Catalunya tenim una política de mirar-nos massa a nosaltres mateixos i que s'obliden altres debats importants".


Ajuntament de la Garriga/Comencen les votacions del pressupost participatiu!\nData i hora oficials: 02/06/2020 12:47\nComencen les votacions del pressupost participatiu!\nÚltima revisió 11-11-2019 12:02\nEl pressupost participatiu 2019-2020 és a punt de tancar-se i just ha entrat a la fase de votació final.\nDe l’11 de novembre a l’1 de desembre totes les persones empadronades a la Garriga i majors de 16 anys (incloses) poden votar els projectes finalistes, tant de manera telemàtica com a través d’unes butlletes de paper que s’enviaran als domicilis.\nA través d’aquesta votació es decidirà el destí de 200.000 euros per a inversions municipals.\nLes 10 propostes finalistes poden consultar-se aquí.\nVotaci�?³ final dels pressupostos participatius


Crida a participar al Gran Recapte d'Aliments des del Ripollès - Consell Comarcal Ripollès\nCrida a participar al Gran Recapte d’Aliments des del Ripollès\nPortada » Notícies » Noticies » Crida a participar al Gran Recapte d’Aliments des del Ripollès\nLa Fundació Banc dels Aliments organitza la quarta edició del Gran Recapte d’Aliments a Catalunya 2012 amb el suport de l’Obra Social La Caixa i amb l’objectiu d’arribar a 1,4 tones de queviures. La recollida serà avui 30 de novembre i demà 1 de desembre i es farà des de més de 700 supermercats i mercats del país.\nDes del Consorci de Benestar Social del Ripollès i el Consell Comarcal del Ripollès es fa una crida a la ciutadania a participar-hi. A la comarca hi haurà 18 punts presencials de recollida, com els supermercats Condis, Caprabo, Lidl i Valvi-Spar, però també petits comerços de Ripoll, Campdevànol, Sant Joan, Camprodon i Ribes de Freser, tal com informa ElRipollès.info.\nTambé es poden portar aliments als cinc Centres de Distribució d’Aliments en funcionament a la comarca a Campdevànol, Camprodon, Ribes de Freser, Ripoll i Sant Joan de les Abadesses. Uns centres que aquest any estan donant assistència a 225 famílies, que representen 634 persones.


Dret Administratiu i Urbanisme - Soriano Advocats i Consultors\nDret Administratiu i Urbanisme\tSoriano\t2018-08-29T14:03:28+00:00\nL’especial i complicada relació que particulars i empreses mantenim amb les Administracions Públiques es tradueix en la complexitat de la justicia administrativa i dels asumptes contenciós-administratius.\nA través de l’Àrea de Dret Administratiu prestem assessorament integral en referència als aspectes que configuren qualsevol tipus de relació jurídica amb els ens públics (Corporacions Locals, Generalitat de Catalunya, Administració de l’Estat o qualsevol organisme públic).\nExemples d’ actuació des d’aquesta Àrea són:\nTramitació de llicències i concesions\nReclamacion per responsabilitat administrativa, ja sigui patrimonial o contractual (via pública, serveis, obres, sanitat pública…)\nReclamació d’indemnitzacion derivades del Seguro Obligatorio de Viajeros en accidents soferts en transports públics\nDefensa del particular enfront actes administratius\nA) GESTIÓ URBANISTICA\nLa gestió urbanística comprèn aquelles operacions jurídiques i tècniques necessàries per a dur a la pràctica les determinacions del pla urbanístic. El nostre despatx assessora i defensa a les entitats i persones afectades davant tot tipus de de procesos de gestió (o execució) urbanística:\nDisseny d’estratègies per l’execució de plans urbanístics.\nSistema de reparcelació, compensació o cooperació, o d’expropiació.\nProcediment de taxació conjunta.\nGestió i execució de Polígons d’Actuación. Contribucions especials.\nConstitució, tramitació i gestió d’Entitats Urbanístiques de Col.laboració.\nJuntes de Compensació.\nAssociacions administratives de cooperació.\nRedacció i execució de projectes de reparcelació. Compte de liquidació provissional i definitiva.\nDefensa d’afectats per projectes de reparcelació.\nAssessorament d’indústries en el seu trasllat forzós o cessament per execucions urbanísitiques.\nDret de Reallotjament. Adjudicació de Vivendes de protecció oficial.\nProjectes d’Urbanització. Tramitacions de suministres, execució i entrega de la urbanització.\nImpugnació en via administrativa i contenciosa de projectes de reparcelació.\nDefensa de particulars en projectes expropiatoris ordinaris o de taxació conjunta.\nOperacions registrals: segregacions, notes marginals, afectació por costos d’urbanització.\nLa disciplina urbanística tracta d’assegurar que l’ús del sòl s’ajusti a allò que determina el pla urbanístic, ja sigui mitjançant la concessió de llicencies (d’ edificació, segregació o primera ocupació, per exemple), o bé mitjançant l’exercici de la potestat sancionadora i de restabliment de la legalitat urbanística alterada.\nTot això queda sotmès al control dels Tribunals per evitar que l’Administración s’excedeixi en l’exercici de les seves competències, per la qual cosa el nostre despatx ofereix assessorament i defensa:\nInformes sobre la conformitat d’un projecte a la normativa urbanística.\nCertificats d’aprofitament urbanístic i de compatibilitat urbanística.\nConcessió de llicències d’obres i d’activitats.\nCessions obligatòries i gratuïtes de vialitat.\nRenúncia de drets en cas d’usos provissionals.\nRegímens de fora d’ordenació i volum disconforme.\nSancions i restauració de la realitat física alterada:\nExpedients sancionadors per raons urbanístiques: altura màxima, número de plantes, reculada, separació a límits de parcel.la, usos admesos i incompatibles.\nRestauració de la realitat física alterada i de l’ordre jurídic alterado: enderroc, danys i perjudicis.\nExpedients de legalització i expedients de ruïna.


La coberta verda del carrer de Balcells, 41 ja és una realitat | betevé\nAquesta va ser una de les propostes guanyadores del Concurs de Cobertes Verdes de Barcelona\ndijous, 16 de maig del 2019, a les 23.49\nDurant un any s’ha treballat per convertir el terrat de l’edifici del carrer de Balcells, 41 en una coberta verda. Aquesta és la terrassa gracienca que va guanyar el Concurs de Cobertes Verdes, impulsat per l’Ajuntament de Barcelona. El projecte ha creat un ecosistema amb espais de cultiu, nius i plantes.\nUn nou pulmó verd al barri\nL’edifici del carrer de Balcells, 41 va ser una de les 10 propostes guanyadores del Concurs de Cobertes Verdes de Barcelona. Maite Ninou, veïna del bloc de pisos, va decidir presentar-s’hi per estendre el verd que ja tenia en un jardí de la primera planta. Ella, el Xavi i la Maia, de l’estudi d’arquitectura natural Renadivola, van idear un projecte amb horts tradicionals i cultiu d’aquapònia. El resultat ja es pot veure i els gairebé 100 metres quadrats de terrassa s’han convertit en un nou pulmó verd del barri.\nCultius i biodiversitat al terrat\nLa coberta verda té cultius i biodiversitat a través de nius d’ocells, d’insectes i de ratpenats. La idea és retornar els animals que fa uns anys hi havia en aquest punt de la ciutat. La Maite explica que “ens hem adonat que si tenen aigua i refugi i una mica de menjar tornen i la biodiversitat es torna a compensar“. Aquest projecte és l’únic amb un hort a terra, recollida d’aigües pluvials, plaques fotovoltaiques i un sistema de cultiu que combina peixos i plantes, l’aquapònia. Amb aquest sistema diuen que volen experimentar i demostrar que es pot, fins i tot amb el mateix espai cultivable que l’hort, quadruplicar la collita. Ara, mentre es prepara l’aquapònia l’hort ja cultiva de la manera tradicional enciams, cebes, tomàquets, alls, pebrots o albergínies.\n“Cultivar a casa és quilòmetre zero”\nMaite Ninou creu que les cobertes verdes són el futur per a unes ciutats cada vegada més poblades, per això apunta que “imagineu les ciutats amb cobertes verdes on els habitants dels edificis puguin tenir menjar, ja quilòmetre zero no, més aviat zero-zero, que sigui al lloc on vius”.\nAmb el Concurs de Cobertes Verdes els guanyadors van adquirir el compromís que durant quatre anys han d’obrir les portes del terrat perquè es pugui visitar amb cita prèvia. A més, la Maite creu que seria interessant que petits grups escolars puguin acostar-s’hi per conèixer i treballar a través d’aquest nou espai verd del barri.\nUna enciclopèdia teològica a les parets de la Sagrada Família\nUn llibre reivindica Domènech i Estapà, l’arquitecte eclipsat\nDecroly, una escola que aplica mesures saludables a les aules\nUna rua musical pels carrers de Can Peguera obre la Setmana d’Arquitectura\nTongada de pluja aquest divendres\nEl pronòstic: dimecres assolellat però més fresc


Eva Wagner-Pasquier - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nWolfgang Wagner i Ellen Drexel\nGottfried Wagner i Katharina Wagner\n(2010) Berliner Bär (en)\nFilla de Wolfgang Wagner i Ellen Drexel, va ser assessora del seu pare en el festival entre 1967 i 1975. Va fer la mateixa tasca a l'Òpera de l'Estat de Viena i a Covent Garden de Londres. Va ser executiva de l'empresa UNITEL de Munic fins a 1984 i va treballar en programació del Festival d'Ais de Provença, Houston Opera, Opéra Bastille, Metropolitan Opera i el Teatre del Châtelet.\nVa existir una llarga disputa en la línia successòria (el seu pare afavoria a la seva esposa Gudrun Wagner i la seva filla Katharina) en comptes d'Eva Wagner-Pasquier i Nike Wagner, filla de Wieland Wagner; la sobtada mort de Gudrun va precipitar la codirecció del festival.\nEstà casada amb el productor de cinema francès Yves Pasquier i tenen un fill, Antoine Amadeus Pasquier, nascut el 1982.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eva_Wagner-Pasquier&oldid=27445892»\nDarrera modificació: 12 juny 2021 a les 08:10\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 juny 2021 a les 08:10.


Un pis nou a Barcelona ja val el doble que fa tres anys\nJulio Bravo 16.11.2005\nEl cost del metre quadrat supera els 6.000 euros per primera vegada, un 25% més que fa un any. Els habitatges que es fan ara són un 8,3% més petits.\nEls preus dels pisos a la ciutat de Barcelona estan pels núvols i no paren de pujar, fins al punt que ja costen el doble que fa tres anys. El metre quadrat ja ha superat la barrera, per primera vegada, dels 6.000 euros, amb un creixement de prop del 25% respecte de l’any 2004, tot i que el preu final de l’habitatge ha augmentat una mica menys, un 14,4%.\nLa diferència es troba en que aquest any els pisos que es comercialitzen són una mica més petits que fa un any. «Els promotors opten per fer pisos més reduïts per esmorteir l’elevat augment del preu del metre quadrat», segons va indicar ahir el director del departament residencial d’Aguirre Newman, Emilio Langle, que ha elaborat l’estudi sobre el mercat residencial a Barcelona i l’àrea metropolitana.\nPreus a 560.000 euros\nA l’actualitat, l’habitatge mitjà que es comercialitza té tres dormitoris, 92 metres quadrats de superfície i costa 560.000 euros. Per poder-lo adquirir, cal tenir 150.000 euros d’entrada i pagar cada mes entre 1.850 i 2.000 euros si l’hipoteca és a 30 o 25 anys. Per districtes, el preu per metre quadrat més elevat es troba a l’Eixample amb 9.000 euros i el més baix a Nou Barris amb 4.000 euros. El preu final més car, però, està a Sarrià-Sant Gervasi, amb prop de 920.000 euros i el menor, a Sant Andreu, amb 330.000 euros.\nDe cara al proper any, Aguirre Newman preveu un augment del preu del metre quadrat del 10%, però també considera que es continuarà reduint la superfície dels pisos nous.\nMés barats fora de la capital\nL’estudi d’Aguirre Newman indica que comprar un habitatge als principals municipis que envolten Barcelona costa 390.000 euros de mitjana, un 37% menys que a la capital catalana. Les vivendes, tot i tenir el mateix nombre d’habitacions, són més grans, 100 metres quadrats. A Badalona, l’Hospitalet de Llobregat i Sant Cugat del Vallès es fan tres de cada quatre habitatges nous que es treuen al mercat a aquesta zona.


25 de juny de 2018 - Bisbat Solsona\n“Sopars a la fresca” a la Parròquia de Solsona\nEl passat 20 de juny, dimecres, van començar els “Sopars a la fresca” a la Parròquia de Solsona. Els sopars a la fresca van sorgir fa uns anys de la necessitat d’acollir als qui han participat del Sopar Alpha i […]\nTrobada de final de curs de Vida Creixent a Solsona\nEl passat dia 21 de juny, dijous, els integrants dels dos grups de Vida Creixent de Solsona es van reunir a l’església del Cor de Maria per celebrar conjuntament el final de curs 2017-2018. Hi hagué una missa d’acció de […]\nL’església de Sant Francesc de Berga celebra sant Antoni de Pàdua\nAquest mes de juny l’església de Sant Francesc de Berga va obrir les seves portes per celebrar-hi la missa en honor a sant Antoni de Pàdua. Fou presidida pel franciscà P. Josep Gendrau i es va fer el repartiment del […]\nCàritas Parroquial de Berga va celebrar l’assemblea anual\nEl dijous 21 de juny Càritas Parroquial de Berga va celebrar l’assemblea anual, amb la presentació de la memòria de l’any anterior i la intervenció de persones voluntàries implicades en projectes i serveis duts a terme. També es va presentar […]\nFesta de fi de curs de les classes de reforç escolar de Càritas Parroquial de Berga\nEl divendres 22 de juny a la tarda es va celebrar la festa de fi de curs de les classes de reforç escolar de Càritas Parroquial de Berga. Cada divendres, durant el curs, persones voluntàries han participat en aquest servei, […]\nDiada de sant Antoni de Pàdua, a Cervera\nCom en anys anteriors, en arribar el dia 13 de juny, el barri de Sant Francesc, el gremi de la construcció i mots feligresos devots de sant Antoni de Pàdua, es prepararen per a celebrar la festa. Els tres dies […]