Cervesa San Miguel Clara - Una experiència refrescant\nnuestros servicios, realizar análisis estadísticos sobre los\nhábitos de navegación de nuestros usuarios y facilitar\nla interacción con las redes sociales. Si continúa navegando,\nconsideramos que se acepta o no. Puede cambiar la configuración\nCervezas San Miguel - Cervezas de fama mundial > Cervezas > San Miguel Clara\nSan Miguel Clara / Informació alimentària\nIngredients: 60% cervesa especial: aigua, malt d’ordi, blat de moro, llúpol, 40% beguda refrescant: aigua carbonatada, xarop de glucosa, acidulant: àcid cítric/citrat, aroma de llimona, antioxidant: àcid ascòrbic, conservador E202/E211, estabilitzant E445, colorant E161b.\nkcal/100 ml 196\nHidrats de carboni g/100 ml 6,7\nLA TEVA SAN MIGUEL ESPECIAL AMB LLIMONA, AL PUNT JUST\nVisual: color groc lleuger amb tocs daurats suaus i una mica tèrbola, amb escuma blanca i cremosa.\nEn nas: aromes intenses a llimona natural i llimonada barrejades amb tocs de cereal, cereal torrat i espècies de llúpol.\nEn boca: entrada lleugerament dolça i molt refrescant, amb bona acidesa; al final deixa una mescla cítrica i amargant equilibrada i refrescant.\nTemperatura òptima: entre 4° i 6°.\n3.2%vol Grau alcohòlic\nSan Miguel Clara combina la cervesa clàssica de San Miguel amb la proporció adequada de refresc de llimona.\nEl gust tan refrescant de les llimones del Mediterrani compensa el gust amarg de la cervesa, que hi afegeix notes de dolçor i acidesa.\nDurant mesos hem estat buscant la fórmula per crear San Miguel Clara. Per aconseguir aquesta fórmula, havíem de trobar l’equilibri just entre la cervesa i el refresc de llimona. Per trobar-lo ha calgut fer un procés constant d’assaig error. Només així l’equilibri podia ser el que buscàvem i finalment l’hem trobat.\nEl degoteig d’un polo fa més precís el càlcul de la quantitat de refresc de llimona que li cal a San Miguel Clara. Però un error en la graduació del focus de calor que el fon, pot provocar la fallada total de l’experiment.\nEl ritme d’abocament del refresc de llimona pot ser determinant per a la creació de San Miguel Clara. Un ritme constant establert per un mecanisme de cordes pot contribuir a l'èxit del procés. O fer que falli estrepitosament.\nL’efervescència del gas dissolt del refresc de llimona és un element clau en la creació de San Miguel Clara. Però un impacte fort del líquid gasós durant l’abocament pot ser el detonant del fracàs de la prova.\nAutèntica San Miguel 0,0% elaborada amb ingredients naturals San Miguel 0,0 és la Cervesa San Miguel que ofereix, als apassionats de la cervesa, la possibilitat de gaudir d’una experiència cervesera sense alcohol.\nQuan quedes amb els amics a la tarda i veus que s’allarga el pla, arriba el moment en què et ve de gust prendre alguna cosa diferent d’una cervesa…\nLa primera marca espanyola de cervesa ecològica. En la seva elaboració només fa servir malts i llúpols procedents d’agricultura ecològica.\nCompleix la Llei de puresa del 1516 decretada per Guillem IV de Baviera, que establia que la cervesa només s’havia d


La cullerada: Turquia\nDe tots vosaltres és sabut que m'agrada viatjar. Quan fa uns mesos em van fer una oferta d'allò més suculenta per anar a un país al que no havia estat, vaig acceptar amb els ulls tancats. Natura, història i una cultura diferent. Fa molt bona pinta.\nÉs el primer cop que anem en un viatge organitzat. Acostumats com estem a anar a la nostra bola no sé com sortirà, però per tot a la vida hi ha una primera vegada, oi? Doncs aquest primer cop serà a Turquia. Ja us donaré detalls, i aquest cop prometo fotos, que encara us en dec del darrer viatge.\nDesprés de la cançó de demà, que és divendres, no hi haurà cullerada durant uns quants dies. No passeu ànsia, que estaré de ruta per la península d'Anatòlia.\nA Istanbul no hi va?. Li podria recomenar alguna escapada en vaixell a alguna illa (per exemple Príncep) a menjar bon peix. Jo vaig ser-hi el 92, suposo que haurà canviat una miqueta...\n20 de maig, 2010 11:49\n20 de maig, 2010 12:10\nRemember Billy Hayes.\n20 de maig, 2010 12:55\n20 de maig, 2010 16:09\nDe viatge organitzat?! Et faran anar de cul! Amb tot, bon viatge! És un país molt agrait de visitar!\n20 de maig, 2010 17:44\nT'aconsello que parlis amb la gent d'alli , jo els vaig trobar molt oberts i simpatics\n20 de maig, 2010 21:56\nEl tinc en cartera aquest viatge. Potser serà un dels propers que faré, però estem parlant d'un any vista, que tampoc estem per tirar coets...\n20 de maig, 2010 22:51\nApa a fer l'almogàver per Turquia, que en gaudeixis molt i després comenta-ho aquí\n21 de maig, 2010 11:03\nAnirà de conya, tot i ser organitzat, ja ho veuràs. Només n'he fet un, així (a Rússia; les circumstàncies polítiques manaven) i no va ser gens "dramàtic", força al contrari del que m'esperava.\n21 de maig, 2010 13:42


About: Conservació dels ocells\nLa conservació dels ocells és un camp de les ciències biològiques que es desenvolupà arran l'evidència de l'acceleració en el ritme d'extinció d'espècies animals en general, i d'ocells en particular, als darrers temps. L'extinció d'espècies és un procés natural, relacionat amb els canvis medi-ambientals, però les extincions documentades en època històrica (més de cent des de l'any 1600) són atribuïdes gairebé en la seva totalitat, a l'acció de l'home.\nLa conservació dels ocells és un camp de les ciències biològiques que es desenvolupà arran l'evidència de l'acceleració en el ritme d'extinció d'espècies animals en general, i d'ocells en particular, als darrers temps. L'extinció d'espècies és un procés natural, relacionat amb els canvis medi-ambientals, però les extincions documentades en època històrica (més de cent des de l'any 1600) són atribuïdes gairebé en la seva totalitat, a l'acció de l'home. Amb anterioritat, es considera que les extincions d'origen humà més dramàtiques, es van produir a l'Oceà Pacífic durant la colonització humana de les illes de Melanèsia, Polinèsia i Micronèsia, en què s'estima que es van extingir 750 - 1800 espècies d'aus. Segons el Worldwatch Institute, moltes poblacions d'aus estan en declivi a tot el món, amb 1.200 espècies en perill d'extinció en el present. La principal raó esmentada és la pèrdua d'hàbitat. Altres amenaces són la caça excessiva, la mortalitat accidental a causa de les col·lisions amb estructures artificials, la captura accidental a les arts de pesca, la contaminació, la competència i depredació amb espècies invasores no natives, vessaments de petroli, ús de pesticides i el canvi climàtic. Diverses organitzacions, com governs i ONG, treballen de vegades per protegir els ocells de manera diversa, amb mesures de caràcter legislatiu, conservació i restauració d'hàbitat i l'establiment de poblacions en captivitat per futures reintroduccions. (ca)\nLa conservació dels ocells és un camp de les ciències biològiques que es desenvolupà arran l'evidència de l'acceleració en el ritme d'extinció d'espècies animals en general, i d'ocells en particular, als darrers temps. L'extinció d'espècies és un procés natural, relacionat amb els canvis medi-ambientals, però les extincions documentades en època històrica (més de cent des de l'any 1600) són atribuïdes gairebé en la seva totalitat, a l'acció de l'home. (ca)\nConservació dels ocells (ca)\nfreebase:Conservació dels ocells


Nous Gels netejadors de mans Deliplus - Mercadona\nLa millor forma de mimar les teues mans. Els dos Gels netejadors de mans Deliplus, taronja i groc, aportaran higiene i frescor a les teues mans.\nMantín les teues mans netes tot el dia\nEls nous Gels netejadors de mans Deliplus estan pensats perquè t'acompanyen a qualsevol part. Vénen en un envàs xicotet i còmode de portar. Amb ells les teues mans mantindran una bona higiene les 24 hores del dia, a més de proporcionar-los suavitat.\nAquests Gels són de molt fàcil ús. Tan sols has d'aplicar una xicoteta quantitat en les teues mans i fregar suaument fins a la seua absorció.\nEstan pensats per a tot tipus de pells, per la qual cosa els podran utilitzar des dels més xicotets de la família, a partir de tres anys, fins als més majors.\nEntre els seus ingredients es troben l’àloe vera, la glicerina o l'extracte de raïm i llima dolça, amb propietats hidratants i calmants, així com vitamina E, antioxidant.\nD'edició limitada: no deixes passar l'oportunitat de provar-los com més prompte millor.\nGel netejador de mans taronja\nEl Gel netejador de mans taronja té una fragància de fruita, amb notes cítriques, de papaia, mango, bresquilla i poma. Proporciona un aroma fresc i suau a les teues mans. I les manté netes des que t'alces fins que et fiques al llit.\nGel netejador de mans groc\nEl Gel netejador de mans groc Deliplus es caracteritza per la seua fragància a vainilla amb acords dolços, de caramel i florals. És ideal per a utilitzar-lo en qualsevol moment.\nDescobreix els nous Gels de bany Deliplus i tria entre les seues diferents línies: dermo protecció, dermo cura i dermo aroma.\nCremes de Mans Deliplus


Problema tipus Fermi\nL'alumnat de 6è de l''Escola Mestres Montaña, de Granollers, han fet un problema tipus Fermi en els tallers de matemàtiques. Aquests tipus de problemes tenen per finalitat aconseguir un resultat, el més ajustat possible, en el càlcul d’una quantitat molt difícil de quantificar.\nSabeu quina quantitat de grans d’arròs i de llenties hi ha en un Kg?\nL’alumnat de 6è A i 6è B han arribat a aquestes conclusions mitjançant estratègies diverses.\nAnna Palacios (apalaci3@xtec.cat)\nManel Ballesteros (manelballesteros@gmail.com)\nMembres del grup de treball a+a+ Vallès i Barcelona\nEscola Mestres Montaña - Granollers\nPublicat per a+a+ Barcelona a 10:20\nEtiquetes de comentaris: a+a+ Granollers, Cicle Superior, Mestres Montaña, resolució de problemes\nCELEBREM EL DIA DE PI A L'ESCOLA LACUSTÀRIA\nEl passat dilluns, 14 de març de 2016 ( 3/14/16, nomenclatura americana), a l'escola Lacustària de Llagostera (Girona), vam celebrar el dia del número "PI".\nAlguns cursos de l'escola van realitzar diferents activitats per descobrir curiositats d'aquest número.\nTrobareu més informació d'aquest número al següent enllaç:\nPlana web escola LACUSTÀRIA\nPublicat per amesamesllagostera a 9:46\nEtiquetes de comentaris: a+aLlagostera, Lacustària, mesura, numeració i càlcul, pi


Els teatres es llancen als descomptes radicals contra la crisi\nLes promocions tempten les sales per guanyar públic però són un risc per al sector\nEls teatres s'han abocat a les grans promocions per atreure més públic: obtenen més ingressos però a canvi rebaixen el preu de les entrades. Com afrontar-ho? Un repte estratègic per a la supervivència.\nLAURA SERRA BARCELONA. 12/01/2013 00:00\n260x366 REBAIXES CADA DIA El públic cada vegada passa menys per taquilla. A la foto, el Teatre Poliorama dijous al vespre. / PERE VIRGILI REBAIXES CADA DIA El públic cada vegada passa menys per taquilla. A la foto, el Teatre Poliorama dijous al vespre. / PERE VIRGILI\nUna parella decideix anar al teatre: Sala Beckett, dos quarts de 10. No pot comprar l'entrada online . Hi truca, reserva butaca per a l'obra Si existeix, encara no ho he trobat i s'hi presenta a l'hora. Entra sense pagar els 20 euros que sol costar l'entrada. Estrany. Després de l'obra, la companyia Sixto Paz es presenta: són un grup de joves professionals del teatre que han aixecat l'espectacle amb un pressupost ínfim i demanen a l'espectador que posi preu a la seva feina i pagui segons la seva consciència.\nDarrere d'aquesta estratègia que la companyia Sixto Paz ha anomenat "taquilla inversa" hi ha molt més que un reclam promocional. Tots els teatres estan modificant els sistemes de venda d'entrades, amb fórmules més o menys enginyoses i més o menys agressives. Ho fan obligats per diversos motius: el canvi en les formes de consum, la revolució de les comunicacions 2.0, les retallades pressupostàries, l'augment de l'IVA. Però, sobretot, tenen sobre el cap l'espasa de Dàmocles: la davallada en picat dels espectadors -del 30%- ha posat el sector contra les cordes.\nUna crisi sense precedents\nNoves fórmules per contrarestar la caiguda de públic\nLa crisi ha convertit en imprescindible i urgent un recurs al qual els teatres s'han llançat en massa: els descomptes. Cada dia és dia de l'espectador. S'ha passat de fer un descompte genèric -jubilats, joves, carnet de biblioteques- a promocions radicals del 40% del cost de sortida, preus a escollir o la gratuïtat.\nUn espectador espavilat sempre trobarà el camí per pagar amb descompte. Totes les sales són presents en webs de promocions com ara Atrapalo i Let's Bonus. Fins i tot el Teatre Nacional, per primera vegada, ha entrat en les webs promocionals, on sales comercials o alternatives, grans i petites, treuen entrades baratíssimes.\n"Totes les obres accepten rebaixes -admet César Martínez, director de màrqueting de la principal productora teatral, Focus-. Excepte Incendis . Totes les obres engeguen amb promocions, que es tallen o disminueixen quan funciona l'obra. Si tens venda anticipada, tens un matalàs important. Si no has venut prou, fas bogeries com vendre entrades a 10 euros. Nosaltres mai venem a menys de 15". En general, es fan servir les promocions per crear boca-orella, per cobrir horaris fluixos o fins i tot per arribar a nous públics. "A les webs de promoció, la gent busca un determinat gènere, però no un producte concret. És un públic que existia i potser no anava al teatre", afirma Martínez. Les obres fallides també recorren a promocions ferotges, esclar.\nLa promoció, la solució?\nSense pressupost per a publicitat, es recorre a webs de promocions\nAmb la caiguda de les subvencions i dels ingressos propis, el pressupost dels departaments de publicitat s'ha desplomat. Al Teatre Lliure ha perdut el 40% del pressupost en tres anys, a la productora Focus l'han retallat els dos últims anys un 15% i al Teatre Tantarantana el pressupost és zero. La solució ha sigut intentar incrementar la difusió al marge de la publicitat convencional. L'agitació a les xarxes i les promocions -via webs com Atrápalo i Let's Bonus, mitjans de comunicació i clubs de cultura com TR3SC- han sigut la sortida. Atrápalo té registrats 1,4 milions de persones a Catalunya, a les quals envia promocions via mailing , molt més que el que té qualsevol teatre -que van pels 2.000 subscrits- i més barat que els anuncis.\nAquesta difusió té dos preus: un percentatge que es paga a terceres empreses (10-11%) i la rebaixa. L'efecte directe és que el preu mitjà del tiquet cau en picat. A la Beckett, només el 3% del públic paga els 20 euros originals. Als teatres Goya i Romea, el preu de taquilla és 27 i el real de 20 euros (el 40% de les entrades té promoció). Al Tantarantana, el preu mitjà real és de 10, un menys que la temporada passada. "No funcionen les promocions per a tots els espectacles, però si és una comèdia simpàtica pot significar omplir un terç de la sala", diu Julio Álvarez, director del Tantarantana.\nEl perill d'abaixar el preu\nEls descomptes fan caure la percepció del valor del teatre\n"La perversió ha sigut posar tot l'aforament i totes les funcions en promoció", diu Juli Macarulla, gerent de la Sala Beckett. "S'ha confós el canal de publicitat pel de promoció -explica David Costa, de la companyia Sixto Paz-. I la gent ha interpretat que el preu real és el de l'Atrápalo. Els descomptes fan caure la percepció de valor del teatre", diu Costa. El perill és que l'espectador pugui pensar-se que, si paga 10 euros, surten els comptes. Per això Sixto Paz va pensar en la taquilla inversa, un sistema fora de l'economia de mercat. En el seu anterior espectacle, The Guarry Men Show , van provar els dos sistemes i el resultat és que el preu mitjà de l'entrada va pujar un euro amb el pagui-el-que-vulgui.\nLa clau perquè el públic no intenti escatimar, afirmen, és mimar-lo. "Els expliquem la situació de la companyia i confiem que valoraran el que fem. Encara que no els agradi, segur que veuran que hi ha feina al darrere; el públic empatitza", assegura Costa. Fins i tot cita el Nobel d'economia Joseph Stiglitz per explicar la seva teoria. En comptes d'oferir preus fluctuants en funció de l'oferta i la demanda -a l'estil dels bitllets d'avió-, pretenen que tothom tingui accés al teatre pagant el màxim que pugui en cada cas. "Com? Fent un acord individual amb cada espectador. Quan comprador i venedor col·laboren, es dóna la màxima satisfacció", diu.\nLa Sala FlyHard fa tres anys que testa una fórmula semblant. Proposen pagar 10 o 15 euros d'entrada a escollir -abans de la pujada de l'IVA eren 5 o 10 euros-, una xifra que es pot ampliar a la sortida. "La mitjana és just al mig", explica Clara Cols, 12,50 euros, un preu molt baix, sobretot tenint en compte que la sala no té més de 50 localitats. "Quan vam obrir-la ja sabíem que no pagaríem els costos de producció, però ens serveix per ser visibles i compensem la despesa amb altres ingressos de la companyia". En tots dos casos apel·len a la "responsabilitat" de l'espectador: no només demanen que els posin preu, sinó també que si reserven l'entrada sense cost, acudeixin a la funció.\nNo entrar en les promocions online té dos avantatges més: que l'espectador té sensació de risc nul i per tant no s'ho pensa dos cops, i a sobre no corren crítiques negatives. "Una opinió dolenta a Atrápalo només es compensa amb 7 o 8 opinions bones. I amb la taquilla inversa si no t'agrada però detectes que són honestos i et tracten bé perquè pagues poc, no els criticaràs", diu Costa.\nLímits als descomptes\nEls teatres volen reduir costos i dominar el seu públic fidel\nAdetca, l'associació que engloba les empreses de teatre de Catalunya, té sobre la taula la necessitat de racionalitzar les promocions. Fins i tot s'havia fet un intent d'unificar-les en una web, www.totteatre.cat , per oferir un millor servei a l'espectador i poder reduir els marges de despesa. No va fructificar.\nCada teatre avança al seu ritme en el procés de captació de públic i en la gestió de les entrades. El que és clar és que el baix preu dels tiquets és un problema. D'una entrada, el teatre se'n queda poc més del 50% del cost -i d'aquest percentatge la meitat pertoca a la companyia, si va a taquilla-. La resta són despeses fixes (IVA, drets d'autor, webs de promoció i servei de tiquets). "Reduir aquestes despeses és estratègic", explica Josep Salvatella, del Teatreneu. Per això tant ells com els teatres que s'ho poden permetre -Lliure, TNC, Mercat de les Flors i els de Focus- han comprat un sistema de ticketing propi. Això els permet tenir informació del seu públic i un directori propi per fer promocions, i estalviar-se el percentatge dels intermediaris.\nEl Teatreneu, que va ser pioner a entrar a Atrápalo, ara està aconseguint guanyar independència. El 55% d'espectadors compren des de la seva pròpia web, quan fa un any només eren un 20%. És l'objectiu de tothom. "Volem que Atrápalo ens porti públic nou que nosaltres no podem aconseguir, no que ens porti sempre el mateix públic", diu. A més, reduir costos és imprescindible. "Si no, és insostenible. Qui no ho faci, perdrà el tren", afirma. Nous reptes per a un sector tocat.\nCom anar al teatre i no pagar el preu sencer de l'entrada\nGratis per als desocupats\nUna de les ofertes més sorprenents, que alhora serveix de campanya de publicitat, és la que ha llançat Pedro Ruiz a l'Apolo. Els desocupats podran entrar-hi gratis. Cada dia reservaran setanta entrades per a aquest col·lectiu.\nPaga el que creguis\nÉs la fórmula de la companyia Sixto Paz a la Sala Beckett -la taquilla invertida- i la de la Sala FlyHard. El públic decideix el preu que vol pagar. En un cas paga després i en l'altre abans, però tots dos apel·len a la consciència del públic.\nMés entrades, més barates\nCada teatre fa promocions a partir de 10 persones. Els abonaments són l'altra fórmula per estalviar uns 10 euros per entrada. El Lliure enguany n'ha venut 1.800, 500 més que l'any passat.\nRebaixa d'última hora\nAl Palau de la Virreina hi ha el taulell del Tiquet Rambles. Quan els sobren entrades, els teatres les posen a la venda a meitat de preu tres hores abans de la funció. Hi ha gairebé tots els teatres disponibles.\nA la caça de la promoció\nLa web de descomptes més popular és Atrápalo, i altres són LetsBonus i Promoentrada. Sovint permeten reservar l'entrada sense pagar, però a vegades no garanteixen les butaques numerades.\nJoves i professionals\nDiversos espais tenen ofertes especials per als menors de 25 anys. El TNC fa un 25% de descompte i el Lliure té un abonament de 4 entrades a meitat de preu. Els professionals acreditats paguen 5 euros.\nEl descompte genèric\nÉs la rebaixa que fan tots els teatres a estudiants, aturats, jubilats, si es té el Carnet Jove, el carnet de família nombrosa o monoparental, o el carnet de la Xarxa de Biblioteques Públiques. També a les empreses col·laboradores.


7 startups valencianes que van destacar en 2016 -\nPosted on 21 juny, 2017 12 abril, 2018 by El Blog de eCaixapopular\nHome | Blog | Emprenedors i Startups Valencianes | 7 startups valencianes que van destacar en 2016\nSi ja ens coneixes, sabràs que la secció d’emprenedors de eCaixapopular ens encanta estar a l’última de totes les novetats en el sector del emprendimiento i la tecnologia, sempre amb la mirada posada en les futures tendències, en el que a idees i negocis es refereix.\nNo obstant açò, avui hem volgut fer un exercici retrospectiu. I és que l’assumpte bé ho mereix.\nCom a emprenedors, i valencians, existeixen poques coses que ens òmpliguen més que reconèixer i elogiar grans projectes amb D.O. Comunitat Valenciana.\nAixí doncs, ens hem proposat fer un repàs a set startups valencianes que van destacar durant el 2016. I tant de bo seguisquen en aquest camí per molt més temps.\nSi comparteixes la nostra passió, segur que moltes ja et sonaran. I sabem que ens deixem d’altres sense esmentar. Esperem que ens ho perdonen…\nEl projecte va començar en 2013 en la ciutat de València i a dia d’avui, el seu creixement no s’ha pres encara cap descans.\nBeroomers és una plataforma destinada a joves i estudiants que desitgen trobar allotjament d’una manera senzilla i ràpida.\nBeroomers ofereix la possibilitat de reservar un allotjament sol durant el temps necessari, amb prèvia acceptació per part del propietari.\nA dia d’avui ja compta amb allotjaments en més de mig centenar de destinacions al voltant de tothom.\nDurant el 2016 es van fer amb l’1er premi de la Bbooster Week i el 2do premie en la 5O CV Startup promogut per la Universitat de València.\nEstablits a Castelló de la Plana, aquesta Startup s’especialitza en solucions tecnològiques enfocades al món del Fintech.\nUn dels seus productes estavella és la polsera intel·ligent easyGOband. Un ‘wearable’ amb el qual poder realitzar per exemple pagament d’entrades mitjançant tecnologia NFC, control d’aforament per a grans esdeveniments o seguiment geolocalizado d’un individu.\nL’any passat van ser una de les dotze finalistes de la South Summit de Madrid en la seua categoria.\nUna altra de les triomfadores en el South Summit de 2016 és la Startup valenciana Geoblinks.\nEl projecte se centra a oferir estratègies d’expansió per a negocis de Retail Màrqueting, utilitzant intel·ligència artificial i Big Data.\nD’aquesta manera, ajuden a les empreses a trobar el seu públic objectiu recopilant grans quantitats d’informació, que augmenten l’eficàcia a l’hora de prendre decisions.\nLa Startup de les Startups. Com?\nStartupxplore és una plataforma on els nous projectes i idees de negoci poden trobar finançament i maximitzar la seua rendibilitat.\nOferint a emprenedors i inversors oportunitats per a relacionar-se i fer créixer noves empreses, Startupxplore s’ha consolidat amb força en el mercat startup.\nTant és així, que recentment ha sigut avalada per la CNMV com a plataforma d’inversió privada. Enhorabona!\nSens dubte, Waynabox és a dia d’avui tot un reflex reeixit de l’ecosistema emprenedor valencià.\nGuanyadors de l’edició 2014 en Llançadora, Waynabox és una startup que ofereix una manera molt especial de viatjar.\nL’usuari final compra un viatge triant les dates i establint uns filtres mínims respecte a la destinació.\nI de la resta s’encarrega Waynabox. Preparen atractius plans per a la teua escapada i amb prou faenes dos dies abans de la data triada, et sorprenen presentant-te la teua destinació i programa final.\nEn 2016 van guanyar el premi Emprenedor XXI a la Comunitat Valenciana.\nEl seu lema: A baix el turisme. Llarga vida a l’aventura.\nA pesar que compta amb un llarg recorregut –va ser fundada en 2005- Kanteron Systems no deixa de créixer any rere any.\nL’empresa amb seu en la capital valenciana ofereix solucions tecnològiques per a l’entorn sanitari que permeten evolucionar en camps com la medicina predictiva i la genòmica.\nEn 2016 van arreplegar el premi Digital Health Venture Forum i va ser preseleccionada en entre les 10 millors proveïdores de solucions en imatge mèdica.\nUna altra de les Startups que ha aconseguit consolidar el seu negoci és Shiperr Logistics.\nShipeer ofereix la possibilitat de posar-se en contacte amb aquells que vagen a enviar algun paquet a una destinació en comú.\nAmb aquesta solució sostenible, es redueixen les despeses mantenint una garantia de confiança en el transport i el lliurament.\nEl seu pròxim objectiu, l’expansió internacional.\nCom evitar despeses innecessàries durant les nostres vacances


Potser si que es veritat, doncs de vegades al cap d'uns dies tu mateix et fas creus del que has escrit!!!\nEscriure és un intent per entendre'ns.\nPenso que escrivim el que podem i sabem en el moment precís de fer-ho. I sí, la vida és un assaig sense estrena ni representació formal. O sigui, una frustració del que potser ens pensàvem que seria, amb tanta feina per preparar-ho bé.\n24 de març de 2010 a les 8:55\nno tinc tan clar si sabem el que escrivim, a vegades ho saben millor els lectors que un mateix el que realment vol dir.\n24 de març de 2010 a les 8:58\nAquesta és la resposta que buscava a la pregunta que m'he fet jo aquí.\n24 de març de 2010 a les 9:37\nA escriure! ;)\nbon dimarts, Clídice!\nM'he perdut. Potser se'm donen malament les endevinalles, però escriure és descobrir les teues potencialitats (i carències).\n24 de març de 2010 a les 10:35\nY qué difícil resulta muchas veces reflejar escribiendo lo que se piensa y quiere decirse ... es tan fácil hablar y tan difícil expresar en palabras escritas ....\nAmb 10 paraules ho ha dit tot.\nPrecisa i fantàstica frase, no podria dir-ne més!\n24 de març de 2010 a les 10:58\nEl que diu l'Ángel és ben cert.\nEls que no en sabem prou, a vegades ens hem de conformar amb l'aproximació del que arriba als altres, més que amb el què voldriem haver sabut expresar.\n(Hòstia! M'estic superant!)\n24 de març de 2010 a les 12:55\nserà uan bona teràpia, doncs.\n24 de març de 2010 a les 21:04\nDoncs és la frase que m'hauria agradat dir a mi abans que ho fes la Duras. Jo ho he dit malament, però volia dir això.\n24 de març de 2010 a les 21:36\nUna frase un pèl embolicada! Escriure és provar de transmetre el que un pensa o sent en un determinat moment de la millor manera possible. Suposo que és le que tots intentem!\n24 de març de 2010 a les 23:53\nHi ha tants motius per escriure com persones.\n25 de març de 2010 a les 2:22\nHi han escrits que tot i no estar expresats d'una manera exquisida, pot resultar molt interessant el contingut, a vegades passa a l'inversa.\n25 de març de 2010 a les 12:07\ncosta molt dir res a una frase tan lapidària :) o sigui que ho veurem com una contribució més a l'eterna pregunta :)\n25 de març de 2010 a les 14:47\ndoncs, no ho sé? que vols que et digui...\n-potser que si tens alguna cosa ha dir, ho dius escrivint. Escrius.\nsalut i bona tarda/nit\nHola Joan, només és una frase més, una visió més d'allò que pot ser l'escriptura :)\n27 de març de 2010 a les 13:48


La Wikipedia i més webs s'apaguen contra el SOPA - VilaWeb\nLa Wikipedia i més webs s'apaguen contra el SOPA\nEl projecte de llei proposa que el govern dels EUA pugui blocar webs que permetin de descarregar obres amb drets d'autor, prohibir-hi la publicitat i impedir-ne el finançament\nFa setmanes que les principals empreses d'internet van aixecar-se en peu de guerra contra el SOPA (Stop Online Piracy Act), projecte de llei nord-americà que veta les descàrregues de la xarxa, equivalent a la llei Sinde espanyola o a la llei Hadopi francesa. Tot de webs, amb Wikipedia al davant, ja han anunciat una 'apagada' per a avui en senyal de protesta. N'esmentem unes quantes: Reddit, Mozilla, Free Software Foundation, Destructoid, Wordpress, Twitpic, Minecraft i FreePress. Google, per la seva banda, té a portada un vincle a aquesta pàgina de protesta.\nCom va anunciar Jimmy Wales, cofundador de Wikipedia, que en la versió anglesa té una mitjana de vint-i-cinc milions d'usuaris, l'enciclopèdia en línia tancarà durant vint-i-quatre hores, des de les set del matí. També protestarà la Viquipèdia catalana, que posarà un crespó a la pàgina.\nA banda, una trentena de webs ja s'han sumat a la vaga contra el SOPA, i animen a tancar les webs durant dotze hores i a protestar via xarxes socials. Les 'apagades' i les moltes accions contra el projecte de llei es poden seguir a Twitter, sota l'etiqueta #STOPSOPA. També Android proposa l'aplicació Boycott SOPA per a saber quines empreses fan costat al projecte de llei i poder-les boicotar.\nSi s'aprova la SOPA, el govern dels EUA podrà blocar les webs que permetin de descarregar obres amb drets d'autor (llibres, músiques, films, etc.), prohibir als anunciants de posar-hi publicitat i deixar-les sense recursos. I això sense que hi intervingui cap jutge i amb independència del país on les webs s'allotgin.\nEls fundadors de les principals webs han fet saber al congrés que el projecte SOPA 'crearà un ambient d'incertesa greu que afectarà la innovació tecnològica i perjudicarà seriosament la credibilitat dels EUA en qualitat d'administrador de la infrastructura de claus d'internet'.\nEl SOPA s'havia de votar el 24 de gener, però atès l'abast de la polèmica i de les protestes, la votació s'ha ajornar fins que la cambra de representants i la cambra de senadors no es posin d'acord. Àdhuc la Casa Blanca és contrària al text, tal com ha entrat al registre. 'No donarem suport a una llei que redueixi la llibertat d'expressió, debiliti la seguretat cibernètica o una xarxa global dinàmica i innovadora', diu el govern de Barack Obama en un comunicat signat pels tres funcionaris encarregats de tecnologia.\nAra, empreses importants com Google, Yahoo, eBay, Facebook i Twitter, Foursquare, Amazon, PayPal no s'han sumat a l'apagada, per més que integrin la plataforma NetCoalition, que insta els legisladors a combatre aquest projecte de llei.\nQui defensa, doncs el projecte de llei? Les productores cinematogràfiques i discogràfiques i News Corporation, del magnat Rupert Murdoch, que ja ha atacat Obama i Google perquè opugnen el SOPA.


El TSJC demana a la Generalitat les factures dels ordinadors utilitzats el 9-N - Empordà\nEl TSJC demana a la Generalitat les factures dels ordinadors utilitzats el 9-N\nEl president del Consell del Poder Judicial veu "imprescindible" la nota que el Tribunal va fer sobre les protestes\nBARCELONA | EFE/DDG 15.10.2015 | 06:30\nCiutadans votant a Girona durant la jornada del 9-N. xavier pi/acn\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) va requerir al Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat (CTTI) que li remeti els expedients sobre la compra dels ordinadors utilitzats en la consulta del 9N i del seu transport als punts de votació.\nSegons van informar fonts judicials, el magistrat que instrueix la causa del 9-N, Joan Manel Abril, va acordar enviar aquest nou requeriment a la Generalitat després que divendres passat li ho sol·licités la Fiscalia.\nEn el seu requeriment, el jutge demana al CTTI que li remeti les factures de l'adquisició dels ordinadors usats en la consulta -uns 7.000, segons va xifrar ahir la consellera d'Ensenyament, Irene Rigau-, així com documentació sobre les partides destinades a desenvolupar el software utilitzat per gestionar les votacions.\nPrecisament, el cost dels ordinadors portàtils que es van usar als instituts que van albergar les urnes del 9N va ser una de les qüestions per les quals va ser interrogada ahir la consellera d'Ensenyament, Irene Rigau.\nLa consellera va concretar que per a les votacions del 9-N es van utilitzar 7.000 equips informàtics l'adquisició dels quals, segons la seva versió, ja estava pressupostada amb anterioritat per a ús dels centres educatius i que, després de la consulta, han acabat a disposició de les escoles.\nEl mes de juny passat, a instàncies de la Fiscalia, el TSJC ja va requerir a la Generalitat documentació relativa al cost de l'organització del 9N, que incloïa el preu d'adquisició dels ordinadors utilitzats en la votació, i va citar a declarar per dilluns que ve al tècnic informàtic que va coordinar materialment els serveis prestats pel CTTI en la consulta.\nEn aquella ocasió, el ministeri públic demanava que la Generalitat aportés qualsevol "instrucció, ordre interna, circular, protocol tècnic o document de qualsevol tipus" referit a la gestió informàtica del 9N, encara que de moment no s'ha facilitat l'expedient complet relatiu als equips informàtics utilitzats en la consulta.\nEn la seva declaració d'ahir davant del jutge del TSJC, l'exvicepresidenta de la Generalitat Joana Ortega i l'exconsellera d'Ensenyament, Irene Rigau, van al·legar que des que el 4 de novembre de l'any passat el Tribunal Constitucional va suspendre la consulta alternativa, la Generalitat va paralitzar totes les instruccions relatives al 9-N, que d'aquesta forma va quedar exclusivament en mans de voluntaris.\nEl president del Consell del Poder Judicial, Carlos Lesmes, va assenyalar ahir que el pronunciament que ahir va fer l'òrgan de govern dels jutges qualificant d'"intolerable" la manifestació independentista davant del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya era "imprescindible".\nLesmes va defensar que el suport del Poder Judicial als jutges catalans era "imprescindible, perquè la missió més rellevant del Consell General del Poder Judicial en la Constitució és emparar la independència de jutges i magistrats".


Un llibre commemora el 75è aniversari dels Manaies de Girona | Bonart\nUn llibre commemora el 75è aniversari dels Manaies de Girona\nLa Confraria de Jesús Crucificat – Manaies de Girona celebra el seu 75è aniversari amb la publicació d’un llibre en què es repassa la seva història. Editat per la Diputació de Girona, el llibre s’ha escrit amb l’objectiu de presentar-se com a testimoni gràfic del que ha estat la Confraria dels Manaies des que es va fundar i de l’empremta que aquesta ha deixat en la ciutat de Girona.\nEn aquesta línia s’han pronunciat tant el president de la Diputació de Girona, Joan Giraut, com l’alcalde de Girona, Carles Puigdemont, i el bisbe de la Diòcesi de Girona, Francesc Pardo, en els respectius textos de presentació del llibre: «ser manaia, avui, en ple segle xxi, va molt més enllà de preservar una tradició: és un senyal d’identitat; un símbol de feina feta, i una prova de constància i de fidelitat al maniple i a la Confraria, així com a la ciutat de Girona», diu Joan Giraut, mentre que Carles Puigdemont incideix en el fet que «els Manaies han forjat al llarg dels segles un vincle indestriable que els uneix amb la ciutat». Francesc Pardo, per la seva banda, ha afegit un agraïment a la Confraria, perquè amb els seus «75 anys de vida […] ha ajudat a viure intensament la Setmana Santa».\nA la presentació del llibre a l’Auditori Josep Viader, i que s’ha programat com un acte de reconeixement a la Confraria, hi han estat presents tant el president de la Diputació, Joan Giraut, com l’alcalde de Girona, Carles Puigdemont, i el bisbe de la Diòcesi de Girona, Francesc Pardo. També hi assistirà el president de la Confraria Narcís Reixach i els coordinadors de l’edició del llibre Víctor Gay, Ramon Grau i Lluís Jerez.\nEl llibre Manaies de Girona. 75 anys\nTal com explica l’actual president de la Confraria, Narcís Reixach, en el seu escrit de presentació, aquest llibre vol ser la continuació del que va editar l’any 1984 l’Ajuntament de Girona amb motiu de la celebració del cinquantè aniversari de la fundació de la Confraria, de manera que la seva biografia s’ha ampliat i actualitzat fins als nostres dies.\nEl llibre consta d’una cronologia històrica dels Manaies, d’una relació de les diferents juntes directives que ha tingut la Confraria, i d’una extensa i acurada informació gràfica, amb fotografies en què apareixen molts associats. El llibre també inclou diversa informació històrica, com ara la llista de les persones que han estat pendonistes d’honor, dades de la secció de vestes i la reproducció dels pòsters de Setmana Santa que cada any un artista diferent ha dedicat a la Confraria. A banda, en el llibre es fa una menció especial a la Cavalcada de Reis, la qual, des de l’any 1956 i de manera ininterrompuda, és organitzada pels Manaies de Girona.\nA l’edició d’aquest llibre, també s’hi han de sumar els escrits fets per diferents col·laboradors (el cronista oficina de la ciutat de Girona, Enric Mirambell; l’escriptor Lluís Torner o el periodista Jordi Bosch), que han aportat la seva visió personal sobre la Confraria, així com els capítols dedicats, d’una banda, al manaia i escultor Josep Maria Trull, el qual ha donat forma a la imatge de sant Pau per a la fornícula de la façana del castrum dels Manaies, l’església de Sant Lluc, i, de l’altra, a l’artista Domènec Fita, encarregat de realitzar el monument als Manaies (que s’ubicarà a la plaça dels Manaies de Girona) que culminarà l’efemèride d’aquest 75è aniversari.\nEtiquetes: Diputació de Girona · Manies de Girona


El Bages és un clam proposa compartir fotografies de la comarca d’abans de 1976\nÉs la cinquena acció de la plataforma, que busca compartir fotos antigues de fets i espais de la comarca del Bages fetes abans de 1976 amb les qual es farà un vídeo que es penjarà a les xarxes. Les fotografies de Manresa es penjaran també al portal Memòria.cat. Hi ha de termini fins el proper dimecres 13 de maig.\nPer facilitar l’adaptació dels compradors, es publicaran els nous horaris de les botigues a les xarxes socials.\nAmb aquestes fotografies antigues fetes en diferents poblacions del Bages es farà un vídeo que permetrà recordar o descobrir aspectes del nostre passat. Amb les més representatives de Manresa, l’Associació Memòria i Història de Manresa, les incorporarà al portal www.memoria.cat, on quedaran guardades i es podran consultar.\nEs demana que les fotografies siguin escanejades o digitalitzades en format .jpg amb una resolució d'entre 150 i 200 ppp. En cas que no disposar d'escàner es poden fotografiar amb el mòbil. Les fotografies s’han d’acompanyar del nom i cognoms de la persona que l’envia, l’autor de la foto i la data –en cas que se sàpiga-, el nom de la població i una breu descripció de la foto.\nPer aquesta cinquena acció s'ha proposat als centres d'ensenyament d'adreçar-la a l'alumnat des de l'àmbit de les ciències socials perquè puguin implicar en la recerca de fotografies antigues els seus pares i/o avis.\nEl Bages és un clam és una plataforma formada en aquests moments per 102 entitats, escoles, instituts, mitjans de comunicació... i té per objectiu fer propostes de caràcter lúdico-social durant el temps que duri el confinament, primer total i ara parcial.\nArxivat a: EL BAGES ÉS UN CLAM MANRESA


Els Verds actuen per partida doble dissabte - Castellers de Vilafranca\nEls Verds actuen per partida doble dissabte\nimobils2010-10-27T22:11:40+01:0027 Octubre 2010|Notícies castelleres|0 Comments\nEls Castellers de Vilafranca tenen diverses activitats el proper cap de setmana, concretament dissabte. Al migdia, les Castelleres dels Castellers de Vilafranca actuaran a la I Actuació de dones castelleres a Bellprat, i a la tarda, els vilafranquins actuaran a la inauguració de la seu al Penedès de Divina Pastora.\nLes Castelleres dels Castellers de Vilafranca compartiran plaça amb les castelleres de la Colla Joves Xiquets de Valls i els Moixiganguers d’Igualada. Aquesta actuació serà un concurs, per tant, al finalitzar es donaran el primer, segon i tercer premi a les colles. La singularitat d’aquesta trobada, que s’inclou als actes del Memorial a Nativitat Yarza -primera alcaldessa de Catalunya-, és que els troncs dels castells han d’estar integrats exclusivament per dones. La temporada passada els Verds ja van participar a una actuació com aquesta, però eren l’única colla castellera. L’actuació a Bellprat serà a les dotze del migdia.\nA les sis de la tarda, els Castellers de Vilafranca tenen una cita a la Rambla de Sant Francesc de Vilafranca, per participar a la inauguració de la seu de Divina Pastora al Penedès. En acabar, hi haurà pica-pica per tothom. A més, a dos quarts de vuit del vespre, s’enlairarà un globus per la canalla dels Verds i els guanyadors del premi aleta, el premi infantil de l’últim certamen literari dels Castellers de Vilafranca.


Son Banya s'atrinxera\nUn grup de gitanos s'amotina en una barraca per impedir que Cort l'esbuqui i desallotgi una família. La Policia hi intervé per la força i la comunitat anuncia que es manifestarà contra Grosske\nLaura Morral | 01 maig 2010\nSon Banya protagonitzà ahir un nou episodi de resistència entre la comunitat gitana i les forces policials. Aquest cop, l'avalot no tingué res a veure amb les habituals batudes pel narcotràfic. Un grup de deu gitanos del poblat s'amotinà ahir al matí dins una de les barraques per impedir que el Consistori l'enderrocàs, tal com estipula el pla de reallotjament i de reinserció social que està duent a terme la Regidoria de Benestar Social.\nEls amotinats eren habitants del poblat, però cap d'ells no estava vinculat amb les persones afectades pels desallotjaments d'ahir. "No ens mourem d'aquí! Ens n'haureu de treure per la força!", interpel·laven els gitanos als agents policials. Davant aquesta ofensiva, els agents hagueren d'intervenir-hi per la força per fer fora el grup de l'interior de l'habitatge. L'acció policíaca provocà més animadversió dels habitants, que amenaçaren de manifestar-se davant l'ajuntament per demanar la dimissió del regidor Eberhard Grosske.\nA més, anunciaren que no durien els fills a l'escola fins que no es dignifiquin les seves condicions de vida. El patriarca del poblat, Gabriel Cortés, recriminà el tracte rebut per alguns gitanos de Son Banya per part dels uniformats. Afegí que dins el poblat encara hi ha un grup de resistència gitana que s'oposa al pla de desmantellament.\nFins a una vintena d'efectius de la Policia Local i una quinzena més de la Policia Nacional s'havien desplaçat al poblat per controlar que la Regidoria de Benestar Sociasl pogués fer efectiu durant el matí els desallotjaments voluntaris. Ahir van abandonar Son Banya tres famílies, formades per un total de nou persones. Es tractava de quatre homes i de cinc dones, dues de les quals són menors d'edat, que ocupaven tres habitatges als carrers 3 i 5.\nTal com preveu el pla de reallotjament del patronat de Son Riera, les tres edificacions on residien les famílies foren tomades per impedir-ne la reocupació. Amb les nou persones desallotjades ahir, ja són set les famílies que han deixat el poblat des que s'hi posà en pràctica el pla de desmantellament, l'octubre de 2009.\nPerò no mal resolta, ciutadana del Coll.\nPer Una ciutadana del Coll, fa mes de 10 anys\nA un que va a peu\nEls sombanyers que tu tant te preocupa ja no viuen a Son Banya, Aquests ja viuen a pisos i xalets per dins Palma i a fora vila.\nA Son Banya només hi van a vendre, la volen com a botiga. I clar, no volen que els tanquin la botiga.\nA Son Banya també hi ha gent humil. sense recursos, que lo que necessita és una oportunitat.\nI per descomptat, també hi viuen delinqüents als que la societat els ha controlar degudament. La Policia i els jutges han de fer la seva feina.\nPerò Son Banya avui en dia només és una vergonya social que s'ha de resoldre.\nUi, sí, pla de reallotjament i reinserció...\nAlerta, si ens toca que el pla ens els reallotgi i reinserti de veïns... Segur que els polítics no se'ls posen a viure devora, els sombanyers...\nSi ets capaç de culminar el pla de reallotjament i reinserció abans d'acabar la legislatura, molt s'hauran de menjar, amb patates, les seves paraules.\nPer l'olla de la tribu, fa mes de 10 anys\nQue la policia hi enviï GrossKe, mem si se'l mengen amb patates...


Antoni Cañete reflexiona sobre els principals problemes de l'FP\nAntoni Cañete reflexiona sobre els principals problemes de l’FP\nInici > Antoni Cañete reflexiona sobre els principals problemes de l’FP\nPost published:21 febrer, 2020\nAntoni Cañete, Secretari general de PIMEC, ha reflectit la seva opinió sobre els problemes de l’FP a un article per VIA Empresa. Segons Cañete, “l’FP pot ajustar el desequilibri actual entre la demanda de perfils que requereixen les empreses i l’oferta que del mercat laboral català”. El secretari general de PIMEC considera “incongruent” que es registressin 388.124 aturats a finals de 2019 quan els empresaris necessiten treballadors però no els troben.\nAntoni Cañete, secretari general de PIMEC. Imatge: PIMEC\nDurant el 1r Congrés de l’FP, Joao Santos, representant de la CE, va afirmar que “és extremadament difícil fer coincidir les necessitats de les empreses i les habilitats dels treballadors en un món tan canviant”. Cañete relaciona les paraules de Joao Santos amb els resultats obtinguts per l’Estat espanyol a l’European Skills Index del CEDEFOP, Centre Europeu de Desenvolupament de l’FP. Segons aquest índex, Espanya es troba a la cua quant a l’adequació de les competències professionals adquirides amb les necessitats del mercat de treball. Segons Cañete, doncs, “la bretxa de talent entre l’oferta i la demanda constitueix una xacra sense resoldre. En conseqüència, les empreses es veuen limitades, tant per afrontar les reposicions per jubilació, com per atendre als reptes i demandes actuals i de futur”.\nCañete: “solucionar els problemes de l’FP i reivindicar-la és un tema de país”\nAl seu article a VIA Empresa, Cañete incideix sobre els problemes per l’FP que suposa aquest fet “a la majoria d’activitats professionals tècniques”. Aquest problema és causat pel desequilibri entre l’oferta formativa d’FP i la seva demanda d’ocupació. Segons el representant de PIMEC, “prop del 36% de les ocupacions existents a Catalunya corresponen a llocs de nivell de qualificació mitjà. En canvi, els nivells formatius de tipus mitjà que ofereix el sistema educatiu suposen un 22% del total”. Per tant, afirma Cañete”, hi ha una distància de 14 punts entre el que necessita el mercat de treball i el que ofereix el sistema educatiu”.\nAntoni Cañete també es mostra preocupat per les previsions de la Unió Europea sobre el mercat laboral de perfils tècnics digitals. Segons la UE, aquest 2020 entre 500.000 i 750.000 de llocs de treball de l’àmbit tecnològic i digital es quedaran sense cobrir. Per Cañete, aquest fet “afecta el sistema de formació professional en totes les seves modalitats, impacta sobre el nostre teixit empresarial i obliga a crear un sistema que situï les necessitats de les empreses en l’origen i destí de les polítiques de formació”.\nCañete tanca el seu article afirmant que “cal situar l’FP com a element estratègic de competitivitat i de canvi. És un tema de país i s’ha de reivindicar el seu paper a la societat i a l’economia”. A més, assegura que des de PIMEC “venint demanant la funcionalitat de l’empresa com a entitat formativa”. Finalment, Cañete demana cridar “al sentit comú i a la bona disposició de tots els agents implicats al marge de qualsevol posicionament partidista o de col·lectiu”.


“La gallina dels ous d’or” al Col·legi Cervantes\n2 26 diciembre, 2015en Produccions Scura\nEl proper dimarts 29 de desembre Vila-real viurà un matí especial amb la festa que suposa per als xiquets la presència del carter reial. Per a crear un ambient encara més festiu, a les 11:30h tindrà lloc l´actuació La Gallina dels ous d’or al pati del Col-legi Cervantes La Gallina dels ous d’or és un espectacle molt…\nLa Festa de Donkey torna al Teatre Raval de Castelló aquest dilluns 28 de desembre\n2 26 diciembre, 2015en La Banda del Drac, La fiesta del Rey\nL´actuació tindrà lloc a les 18:o0h al Teatre Raval de Castelló (Carrer Conde Pestagua, número 38). L’entrada serà gratuïta fins a omplir les butaques. La taquilla per a recollir l’entrada s’obrirà a les 17 de la vesprada. La Festa de Donkey inaugura la programació del Teatre del Raval aquest Nadal. Una història perfecta per a públic infantil amb…\nSabates en l´aire arriba al teatre “El Musical” de Valencia aquest cap de setmana\n1 23 diciembre, 2015en La Furtiva, Sabates en l'Aire\nEls 26 i 27 de desembre a les 18:30h La furtiva portarà la poètica Sabates en l´aire a l´interior de El teatre “El Musical” (Plaça del Rosari, 3, València, zona de El Cabanyal). La entrada tindrà un preu de 6 € per espectador i està dirigit a tots els públics. Sabates en l´aire és «una…\nLa Banda del Drac portarà als pirates de “A l´Abordatge” fins al ICOMV de València\n1 22 diciembre, 2015en La Banda del Drac\nEl dia 23 de desembre a les 18:00 h tindrà lloc l´espectacle de la Banda del Drac “A l´Abordatge” dins del Saló d´Actes del Col.legi de Metges de València per celebrar el día dels xiquets del ICOMV. La banda de pirates del capità Morgan arriba a la ciutat amb la intenció de repartir el tresor entre…\nA l´Abordatge desembarca a Rosell\n3 20 diciembre, 2015en La Banda del Drac\nEl dia 22 de desembre a les 10:00 h tindrà lloc l´espectacle de la Banda del Drac “A l´Abordatge” dins de la Casa de la Cultura, amb motiu de la Trobada de Nadal de Cra La Bardissa. La banda de pirates del capità Morgan arriba a la ciutat amb la intenció de repartir el tresor…\nEl 18 de desembre celebrem el Nadal als carrers de Vila-real\n6 17 diciembre, 2015en Ludi Planet\nEl 18 de desembre, de 18:00 a 20:00h, Scura Splats junt a Contaclown animarà el centre peatonal de la ciutat de Vila-real. Dins de la campanya organitzada per UCOVI. Les activitats que trobarem al carrer seràn: animació, contacontes, tallers infantils, cançons de la Banda del Drac, pinta cares i jocs de Ludiplanet. A l’hora “H” els xiquets…\nDisco Death en la nochevieja anticipada de Barakaldo\n1 17 diciembre, 2015en Disco Death\nhttp://www.nocheviejaanticipada.com/ Barakaldo celebrará el viernes 19 de diciembre la nochevieja anticipada por todo lo alto Desde la Herriko Plaza a las 22:30h, se pondrá inicio a una fiesta que dará comienzo con la zumba (18:00), a la que le seguirá la disco fiesta y animación (19:30), el reparto de gominolas para las campanadas y de…\n2 16 diciembre, 2015en La Furtiva, Sabates en l'Aire\nEl día 19 de desembre, arriba “Sabates en l´aire” a la Plaça Pere Cornell d´Almassora. L´actuació de La Furtiva començarà a les 18h. dins del cicle “Almassora Circ”. Aquestes festes de Nadal, Almassora Circ, portarà 9 companyies relacionades amb el món del circ i l´espectacle de carrer. La Furtiva farà la seva aparició el dissabte…\nAquest nadal disfruta de l´animació global que tenim preparada als carrers de Vila-real\n1 10 diciembre, 2015en Ludi Planet\nEls dies 11 i 18 de desembre, de 18:00 a 20:00h, Scura Splats junt a Contaclown estaràn animant el centre peatonal de la ciutat de Vila-real. Dins de la campanya organitzada per UCOVI. Les activitats que trobarem al carrer seràn: animació, contacontes, tallers infantils, cançons de la Banda del Drac, pinta cares i jocs de Ludiplanet….\nPage 36 of 51<<<...10203034353637384050...>>>


Rubén Darío va néixer a Ciudad Darío el 1867. Va ser un poeta, periodista i diplomàtic nicaragüenc, màxim representant del modernisme literari en llengua castellana. És, probablement, el poeta que ha tingut una major i més perllonagada influència en la poesia del segle XX en l’àmbit hispànic, fet que li atroga el sobrenom de príncep de les lletres castellanes.\nDarío va fer dos viatges a Mallorca al llarg de la seva vida. En el primer, acompanyat de la seva esposa, Francisca Sánchez, llogà una casa al barri d’El Terreno l’hivern del 1906-1907. Abans d’això, Darío, vidu de la seva primera dona, Rafaela Contreras, havia estat obligat a casar-se amb Rosario Emelina completament begut i a punta de pistola pels germans d’ella. A Madrid va conèixer Francisca, filla d’un guarda de la Casa de Campo, i es casà amb ella, encara que va haver de lluitar durant anys per divorciar-se de Rosario.\nEn el segon viatge, Darío va venir a Mallorca sense la seva esposa que quedà a París. El poeta s’allotjà aquesta vegada a la casa de la Cartoixa de Valldemossa de Joan Sureda. El va impresionar el caràcter monacal i, fins i tot, es retratà amb un hàbit cartoixà. Durant la seva estada, escrigué el poema “La Cartuja” i la novel·la El oro de Mallorca.\nRubén Darío i el pintor i escriptor català Santiago Rusiñol (1861-1931) foren coetanis, pertanyeren al mateix moviment de renovació literària i artística, el Modernisme, visqueren llargues temporades a Mallorca, fins i tot a la mateixa casa en èpoques diferents, tenien amics mallorquins comuns, però no arribaren a trobar-se mai a l’illa.\nDarío tenia seriosos problemes amb l’alcohol i la seva salut començà a deteriorar-se tant que just després del Nadal de 1913 decidí anar-se’n a Barcelona, on es retrobà amb la seva esposa, Francisca. De Barcelona partí cap a Amèrica, on la malaltia empitjorà. Morí a Nicaragua el 1916.


Aviso legal | Prunaoliva\nAmb la finalitat de donar compliment a les disposicions recollides a l’article 10 de la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic, Coop Agrària San Antón SCA els facilita les dades següents de informació general:\nNom: Coop Agrària San Antón SCA , Registre de Societats Cooperatives Andaluses Full 286 sota el seient 33\nDirecció: Avinguda Dels Emigrants 12 Pruna Sevilla\nQueda prohibida la reproducció, distribució, transmissió, adaptació o modificació, per qualsevol forma, dels continguts del portal (textos, dissenys, gràfics, informacions, etc.) i la resta d’elements d’aquest portal sense consentiment exprés de www.sananton.com.\nEls nostres usuaris accepten que les imatges, dissenys, continguts, logos i marques protegits per la legislació aplicable en matèria de Propietat Intel·lectual, Patents i Marques a què poguessin accedir a través de l’ús del portal, són propietat de Coop Agrària San Anton SCA. L’usuari es compromet a fer ús del Portal respectant aquests drets.\nEls realitzadors del portal www.sananton.com, a l’hora de bolcar les dades a la Web, fan els màxims esforços per evitar qualsevol error en els continguts i preus que poguessin aparèixer en aquesta pàgina. www.sananton.com no garanteix ni es responsabilitza de les conseqüències que poguessin derivar-se dels errors en els continguts i preus que poguessin aparèixer a la seva pàgina.\nCoop Agrària San Anton SCA no serà responsable de possibles danys o perjudicis de qualsevol índole, que poguessin derivar-se en perjudici dels usuaris per l’ús de navegadors o versions diferents dels navegadors per als quals ha estat dissenyat el Portal, ni dels que es poguessin derivar dinterferències, omissions, interrupcions, virus informàtics, avaries telefòniques o desconnexions en el funcionament operatiu daquest sistema electrònic, motivades per causes alienes a www.sananton.com; de retards o bloquejos en l’ús del present sistema electrònic causats per deficiències o sobrecàrregues al seu Centre de Processos de Dades, al sistema d’Internet o en altres sistemes electrònics; ni tampoc de danys que puguin ser causats per terceres persones mitjançant intromissions il·legítimes. Així mateix, s’exonera Coop Agrària San Anton SCAde responsabilitat davant de qualsevol dany o perjudici que pogués patir l’usuari com a conseqüència d’errors, defectes o omissions en la informació i els preus facilitada per www.sananton.com.\nCoop. Agrària San Anton SCA és titular dels drets de propietat intel·lectual de la present pàgina web, (disseny gràfic i continguts). En virtut d’això, queda prohibit tot acte de reproducció, distribució, comunicació pública i transformació realitzat sense l’autorització de www.sananton.com.\nEls signes distintius que apareixen en aquesta pàgina web estan protegits pels corresponents drets de propietat industrial la titularitat dels quals correspon a www.sananton.com o als col·laboradors i proveïdors que publiquen la seva informació en aquesta pàgina web, per tant, queda prohibida la seva utilització a el trànsit econòmic, llevat que estigui emparada per la llicència corresponent.\nLa informació rebuda per Coop. Agrària San Anton SCA a través de la seva pàgina web serà tractada amb la màxima confidencialitat. Coop. Agrària San Anton SCA observarà en tot moment les disposicions vigents sobre protecció de dades, en particular, la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, i adoptarà les mesures necessàries per, en relació amb les dites. dades, evitar-ne l’alteració, la pèrdua, el tractament i l’accés no autoritzats i perquè els seus empleats observin aquestes prescripcions, així com el deure de secret sobre les dades objecte de la protecció i altres obligacions de confidencialitat vigents. Així mateix, es compromet a no utilitzar les dades personals dels usuaris de la pàgina per a fins diferents aliens a fi de la contractació dels serveis que presta.\nD’acord amb la legislació vigent, Coop. Agrària San Anton SCA recull dades de naturalesa personal dels seus clients i les inclou en un fitxer que és titular i el tractament del qual està exclusivament destinat a la finalitat de gestionar les comandes sol·licitades i respondre a les consultes que els usuaris puguin formular. L’entitat responsable dels fitxers és Coop. Agrària Sant Anton SCA\nL’usuari haurà de proporcionar les dades i circumstàncies personals necessàries per donar-se d’alta com a client i formalització de contractes de compravenda (nom i cognoms o raó social, DNI/NIF, domicili, adreça de correu electrònic, número de telèfon/fax). El registre d‟aquestes dades és obligatori; la manca de complementació dels mateixos per part de l’usuari o el subministrament de dades incorrectes impossibilitarà que www.sananton.com pugui gestionar correctament les comandes efectuades.\nWww.sananton.com podrà utilitzar terceres empreses de publicitat per posar anuncis a la seva web. Aquestes empreses poden fer servir cookies o altres instruments per mesurar l’eficàcia de la seva publicitat.\nL’usuari autoritza a www.sananton.com el tractament de les dades personals que subministri voluntàriament, a través de formularis i correu electrònic, per a l’enviament (prèvia subscripció per part de l’usuari) de butlletins electrònics i la tramesa de publicitat via electrònica sobre ofertes , promocions i recomanacions, així com la realització d’enquestes, estadístiques i anàlisi de tendències del mercat i sorteigs, podent, en cas de resultar agraciat, publicar-los en aquest lloc web així com cedir-los amb la finalitat de realitzar l’ingrés a compte amb càrrec al IRPF, si escau; no obstant això, el client podrà optar en tot moment per rebutjar l’enviament de la informació enviant un e-mail a info@www.sananton.com en aquest sentit.\nIgualment, el client consent expressament que www.sananton.com comuniqui aquestes dades a empreses o bancs per a la gestió del transport i del cobrament de la comanda. Www.sananton.com també podrà dur a terme altres comunicacions de dades previstes a la llei.\nLes dades recollides per www.sananton.com podran ser tractades i emmagatzemades a Espanya o qualsevol altre país on tingui instal·lacions. De la mateixa manera, podrà dur a terme transferències internacionals de dades a països no membres de la UE, per la qual cosa el client presta expressament el seu consentiment, tot d’acord amb el que preveu la llei.


Cal Temerari inicia una campanya perquè el cap d’any l’organitzin les entitats davant l’absorció de l’Ajuntament | elCugatenc\nL’entitat que durant els darrers quatre anys ha organitzat la festa de cap d’any a la ciutat, Cal Temerari, ha iniciat una campanya a favor que siguin les entitats les organitzadores d’aquest esdeveniment després que l’Ajuntament hagi decidit fer-la amb els seus propis recursos. La decisió de l’àrea de cultura del consistori suposa que Cal Temerari no podrà organitzar l’edició d’enguany, com tampoc ho podria fer qualsevol altra entitat que s’hi oferís. És per això que la comissió encarregada de muntar la festa durant els darrers quatre anys ha decidit recollir suports de persones a títol individual i col·lectius i es mostra disposada a ser coorganitzadora si alguna altra entitat s’hi ofereix.\nSegons un comunicat enviat pel govern als mitjans de comunicació, el canvi respon al replantejament d’alguns aspectes de la gestió del Nadal santcugatenc, entre ells, “la unificació de criteris en l’organització de les festes de cap d’any”. Diuen que els beneficis que puguin obtenir serviran per “fer sostenible el projecte de l’Envelat”, l’espai central del Nadal a la ciutat i on també se celebren activitats com el Quinto –organitzat per Cal Temerari– i la visita de l’Ambaixador Reial.\nEls fins ara organitzadors, però, neguen la major. Amb molts voluntaris i preus ajustats per ser una entitat sense ànim de lucre, expliquen, aconsegueixen uns beneficis d’entre 6.000 i 8.000 euros que es destinen a Cal Temerari com a organitzadora de l’esdeveniment. Això és possible, asseguren, gràcies a “la producció de proximitat que redueix despeses en so, catxets i, sobretot, de contractació de personal”. Adverteixen que si l’Ajuntament ha d’assumir salaris extres i els preus de catxets com a administració, difícilment podrà obtenir beneficis.\nTampoc entenen que la ubicació i l’especificitat de la festa siguin problemàtiques. Segons expliquen, el cap d’any no necessàriament s’ha de celebrar a l’Envelat però el consistori ha absorbit l’organització sense respondre a les propostes de noves ubicacions ni plantejar-ne d’altres. Defensen que el cap d’any s’ha convertit en una festa pròpia de l’entitat però oberta a tothom i els sobta que altres entitats tinguin “suport acrític” de l’equip de govern per a les seves diades. Així mateix, defensen el seu model de producció amb “criteris de programació de proximitat, coimplicació dels assistents, treball sobre oci, alcohol i agressions masclistes”.\nPel que fa a les possibles queixes dels veïns, asseguren que l’organització sempre ha complert amb els horaris i la normativa d’emissions de so, que sempre s’ha mostrat disposada a escoltar les veus crítiques i a rebre propostes alternatives del consistori. A més, mantenen la voluntat de seguir organitzant el cap d’any després que en l’edició de l’any passat hi acudissin unes 700 persones. Per això criden a l’administració a no treure el teixit social de la producció d’activitats que, al seu parer, són referents a la comarca, estan consolidades, tenen un cost marginal per a l’erari públic, no han registrat incidències i s’adeqüen al contingut volgut per la ciutat.\nDavant de tot això, en roda de premsa no han mostrat cap dubte sobre l’actitud de l’Ajuntament: “Acusem públicament l’equip de govern i la regidora de Cultura, Carmela Fortuny, de censurar per motius estrictament polítics a les entitats de Sant Cugat, causant un perjudici manifest al teixit associatiu i establint un precedent molt perillós”. Lamenten que la iniciativa hagi estat “expropiada” de la societat civil i, davant d’això, ja han iniciat a les xarxes la campanya Les festes populars les fem les entitats. Torneu-nos el cap d’any! i han emès un manifest al respecte.\nDe moment no s’han plantejat l’organització d’un cap d’any alternatiu al de l’Ajuntament però no descarten fer-ne un boicot actiu. També expliquen que malgrat no tenir la voluntat de desconvocar el Quinto, no ho descarten en funció de l’actitud del govern. Així mateix, tot i que la manca d’ingressos pel cap d’any afectarà, diuen, a algunes possibles inversions de Cal Temerari, no li donen gran importància ja que ni l’objectiu de la celebració és finançar l’entitat ni aquesta és una font d’ingressos important. En la campanya, asseguren, a banda de buscar suports, també faran denúncia i assenyalament.\nSegons el consistori, el Nadal d’enguany, que tindrà el lema Un Nadal a tot tren pel centenari de l’arribada del ferrocarril a la ciutat, tindrà de nou l’Envelat com a espai central al parc Ramon Barnils entre el 23 de desembre i el 4 de gener. Hi haurà activitats diverses al matí, tarda i nit. La contractació de personal i monitoratge es farà a través del Servei d’Ocupació Municipal. Posen en valor l’Envelat com “una proposta singular que afavoreix la conciliació familiar en els dies no festius del Nadal, que pretén dinamitzar el centre de la ciutat amb una oferta cultural de qualitat i donar un impuls al comerç de proximitat”.


BUGADERIA - Sucitesa\nProductes de neteja per a bugaderies\nNecessites productes de neteja professional per a bugaderies?\nIndependentment de la dimensió del teu negoci i del tipus de Bugaderia (industrial, professional o autoservei) tenim molt clares les pautes del teu sector i coneixem bé els problemes que apareixen en el teu dia a dia gràcies a l’experiència adquirida durant anys. Contínuament ens esforcem a oferir una qualitat de rentada excel·lent, utilitzant per a això productes de neteja professionals i de qualitat, garantir eines que minimitzin els costos i a aportar valor al teu negoci, que també és el nostre.\nEnfoquem el nostre treball sobre la base de 3 premisses. 1. Innovació personalitzada: creem de manera senzilla solucions específiques als teus problemes més difícils; 2. Experiència: Implantem programes eficaços amb el suport del nostre altament capacitat Servei Tècnic; 3. Costos: monitoritzem els consums, aconseguim dosificacions òptimes i reduïm dràsticament la taxa de rebuig.\nVisita el nostre catàleg de productes de neteja per a bugaderies i centres de rentat, i troba els productes per a professionals de la major qualitat / preu de tot el mercat.\nMostra 1–20 de 143 resultats\nCOMPACTO LAV.3×20 L/H+COLECTOR


CONFIEM EN LA VIDA\nQuan la vida ens fa passar per un moment difícil, de vegades la nostra ment s’obstina a fer-nos creure que no serem capaços de sortir-nos-en. Davant de qualsevol esdeveniment nou i, per tant, desconegut, la ment, com a conseqüència d’històries mal resoltes del passat, ens fa creure que no estarem a l'alçada, que qualsevol altra persona ho faria molt millor que nosaltres, que no en sabrem prou, amb la qual cosa l’únic resultat que s’obté és una col·lecció de pensaments negatius que ens fa més nosa que servei.\nEn aquestes ocasions, no podem oblidar de cap manera que el pensament és creatiu. Que cada pensament és una llavor d'energia que plantem a l'univers, que fa que tot es posi en funcionament per concedir-nos allò que pensem. Tant és així que si ens entossudim a pensar que no serem capaços de fer quelcom, és molt possible que no ens en sortim.\nCal, doncs, tenir molta cura dels nostres pensaments i tenir molt present que, si projectem en negatiu, és molt fàcil que la nostra vida s'ompli de negativitat. Ara bé, si els nostres pensaments són positius, la nostra vida fluirà plàcida i sense entrebancs.\nAixí mateix, davant de qualsevol situació que ens posi a prova, hem de tenir present que la vida ens dóna exactament allò que ens convé, que no sempre coincideix amb allò que nosaltres esperem. Perquè allò que esperem no té perquè coincidir amb allò que és el millor per a nosaltres. La nostra ment té un nivell de consciència parcial, que es va completant a mesura que anem acumulant experiències. Això fa que de vegades se’ns faci molt difícil poder contemplar tot l'univers de possibilitats que existeixen. Entossudir-nos a aconseguir qualsevol objectiu, amb aquesta percepció parcial, pot arribar a ser una font inesgotable d'errors que ens obligarà a esmerçar molta energia per tal d’esmenar-los.\nAixí, doncs, davant de qualsevol prova de la vida, hem de ser capaços de tenir la confiança absoluta que allò que n’obtinguem serà allò que ens convé. Per això, hem de relaxar-nos i preparar-nos per a totes les possibilitats, sense descartar-ne cap, perquè allò que a nosaltres ens pot semblar més catastròfic en un moment determinat, a llarg termini, pot ser la solució que més avantatges ens comporta i el moment històric que més saviesa ens ha aportat.\nNo permetem, doncs, que la nostra ment i les seves inseguretats ens enterboleixi la vida i, com a conseqüència d’això, errem en les nostres decisions. Hem de tenir present que no estem sols i que l'amor universal està al nostra servei, de forma incondicional, per fer-nos arribar allò que, a la curta o a la llarga, ens agradi o no, ens farà créixer i desenvolupar en el camí per aconseguir la nostra plenitud com a éssers humans. Finalment, no oblidem mai que hem nascut per ser feliços. Aprenguem a deixar que tot flueixi sense el nostre control, i la pau l l'assossegament faran estada en els nostres cors.


Aitor Alfonso, Alícia Boigues, David Pellicer i Marta Costa se sumen a la candidatura de Compromís Bellreguard – Compromís per Bellreguard\nPublicat el 17 Febrer 2019 en General\nA més de tres mesos de les eleccions, Compromís Bellreguard continua presentant les seues candidates i candidats locals.\nAlfonso, Boigues, Pellicer i Costa ocuparan els llocs cinqué, sisé, seté i huité, respectivament, de la llista valencianista.\nA més de tres mesos de les properes eleccions locals, Compromís Bellreguard continua presentant les seues candidates i candidats, proclamats per unanimitat de l’assemblea local el passat 25 de gener.\nAixí les coses, Aitor Alfonso, Alícia Boigues, David Pellicer i Marta Costa ocuparan els llocs cinqué, sisé, seté i huité de la llista valencianista amb què Compromís concorrerà a les Eleccions Locals del proper 26 de maig.\nAitor Alfonso, 45 anys i pare de dues xiquetes, és professor de Matemàtiques a l’IES Joan Fuster de Bellreguard. Segons Alfonso, secretari local del BLOC – Compromís, “formar part d’aquest equip m’il·lusiona. És el meu desig d’ajudar i treballar per a poder dur a terme aquest gran projecte de poble que representa Compromís”.\nAlícia Boigues, 50 anys i mare de dos joves, és Graduada Social i exerceix en una assessoria laboral. Boigues, actual regidora d’Agricultura i Medi Ambient, Polítiques de Joventut i Esports i portaveu del Grup polític municipal de Compromís a l’Ajuntament de Bellreguard, ha manifestat la seua satisfacció “pel treball fet en els darrers anys, en què hem exercit el govern i l’Alcaldia, i de continuar participant d’aquest projecte de poble”.\nDavid Pellicer, 44 anys i pare d’una xiqueta, té estudis de Diplomatura en Empresarials i és depenent d’una empresa de distribució alimentària. Membre de l’Ateneu Popular de Bellreguard – La Roda i de la filà cristiana Cavallers del Cid, per a Pellicer és “una satisfacció poder formar part d’aquest projecte i treballar pel futur del nostre poble, amb polítiques municipalistes i participatives, per seguir millorant el benestar de totes i tots els nostres veïns i veïnes”.\nMarta Costa, 20 anys, és estudiant de Grau en Humanitats. Membre del col·lectiu feminista de Bellreguard Som Arrels – Xaperes en moviment, Costa ha declarat estar “il·lusionada de formar part d’un projecte per al meu poble que vetlla sempre pel seu millorament i que, sobretot, té en compte la seua gent i l’apodera d’allò que li pertany”.\nSegons ha manifestat el cap llista i actual alcalde, Àlex Ruiz, “Compromís Bellreguard hem sumat gent compromesa amb el projecte municipalista, per assolir el canvi que hem encetat aquesta legislatura”.\nArxivat en: General Aitor Alfonso, alcaldia, Àlex Ruiz, Alexandre Ruiz Gadea, alicia boigues, Bellreguard, candidatura, Compromís, Compromís Bellreguard, David Pellicer, Eleccions Locals, Juanjo Giner, Lorena Peiró, Marta Avargues, Marta Costa\n← Compromís Bellreguard proclama la seua candidatura per a les Eleccions Locals de maig\nPaco Olaso, Sílvia Cortés i l’exalcalde Facund Puig tanquen la candidatura de Compromís Bellreguard per al 26M →


Holiday home Peder B- 3454 Esbjerg Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Esbjerg, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Peder B- 3454, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Esbjerg. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, renta vaixelles per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Holiday home Peder B- 3454 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Esbjerg.


Four-Bedroom Holiday home in Stege 3 Stege Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Four-Bedroom Holiday home in Stege 3\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Borre, Four-Bedroom Holiday home in Stege 3 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Four-Bedroom Holiday home in Stege 3, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara banyera hidromassatge, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Four-Bedroom Holiday home in Stege 3 és una elecció inteligents per a viatgers a Borre, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nCal que informeu el Four-Bedroom Holiday home in Stege 3 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Dancenter t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.


El Bufón del Rey Lear | Inquietuds\nPublicat el 2018/01/28 per funkyover\nSala Fènix Produccións\nEn diferents moments aquesta obra de Shakespeare d’esvaeix per endinsar-nos en diferents moments de la realitat. Tant amb referents polítics/socials actuals com una visió de la feina del dramaturg i actor que es presenta davant nosaltres. És un viatge constant entre la història del Rei Lear i l’actualitat, resolta amb molta dignitat.\nI el resultat és força bo, per la seva proposta totalment original i captivadora. Davant una adaptació d’un Shakespeare, un rei Lei, ens trobem amb una versió totalment diferent a les que he vist fins ara. La veritat és que no era una feina fàcil. Un protagonista secundari en l’obra original pren el relleu aquest cop per tenir tot el protagonisme. Però de mica en mica els altres protagonistes ens van explicant la història.\nTenim la perspectiva del bufó per narrar-nos les lluites de poder entre les filles del rei Lear. I per submergir-nos en els personatges principals tenim les màscares per explicar-nos la seva. A més la força que transmet Felipe i el bon treball amb les màsqueres.\nAquesta entrada s'ha publicat en Cultura, postfuncio, Teatre i etiquetada amb opinio, postfuncio, Sala Fenix, Shakespeare, teatre. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nRT @Pallapupas: @funkyover Amb piulades dolces com aquesta dóna gust començar la setmana!! Gràcies a @funkyover per la notícia i a la Maria… 2 hours ago\nRT @Pallapupas: Moltes gràcies a #LaTata per aquesta iniciativa tan dolça!! ❤🔴 2 hours ago\nUna piulada molt dolça A #LaTata hi ha una guardiola amb Nassos per ajudar a l'ONG @Pallapupas amb la campanya… twitter.com/i/web/status/1… 3 hours ago\nEspectacle poc afortunat per finalitzar la Festa Major 20 hours ago\nRT @CatalunyaRadio: #ÚltimaHora Confinen Sant Martí de Tous per l'avanç de l'incendi de Santa Coloma de Queralt ccma.cat/324/110-hectar… htt… 23 hours ago


Els europeus consideren «autoritària» i «poc dialogant» l'actitud de l'Estat amb Catalunya | NacióDigital\nEls europeus consideren «autoritària» i «poc dialogant» l'actitud de l'Estat amb Catalunya\nL'enquesta l'ha dut a terme el Real instituto Elcano, en el patronat del qual hi participen els expresidents espanyols i diversos ministres\nper Redacció , 26 de novembre de 2018 a les 13:55 |\nEls ciutadans europeus consideren que l'actitud d'Espanya cap a Catalunya és "autoritària" i "poc dialogant". Aquesta és la conclusió sobre la imatge de l'Estat a l'exterior de l'últim estudi del Real Instituto Elcano, un think tank privat, però amb una important presència institucional estatal en el seu patronat, presidit honoríficament pel rei, i amb participació dels expresidents espanyols i diversos ministres.\nSegons aquest estudi, gairebé la meitat dels enquestats consideren que la reacció del govern espanyol davant la crisi catalana va ser "massa autoritària". L'informe d'aquest centre espanyol d'estudis internacionals avisa que "l'augment de la consideració d'Espanya com a un país autoritari en tots els països" on han realitzat l'enquesta "podria" estar relacionat amb l'afer català. En aquest sentit, també destaca que ara més europeus veuen l'Estat com a "conflictiu".\n"Aquesta evolució podria ser deguda al procés català i a la internacionalització del conflicte després de la fugida de Puigdemont i altres polítics catalans i els avatars de les ordres europees de detenció emeses per la justícia espanyola", diu l'anàlisi del Real Instituto Elcano.\nVisió de l'independentisme\nL'informe també constata que el coneixement a l'exterior del moviment independentista català ha crescut en l'últim any.\nUn 80% dels entrevistats a cada país ha sentit a parlar de l'independentisme, afirma el baròmetre. Segons l'enquesta, els europeus estan dividits sobre l'impacte que podria tenir la independència de Catalunya per a la Unió Europea. Un 35% creu que seria negatiu, un altre 35% no hi veu un efecte clar i un 13% ho veu positiu. Tanmateix, al Regne Unit fins a un 25% creu que la creació d'un estat català seria bo per a la UE.\nGairebé la meitat dels enquestats creu que Catalunya continuarà formant part d'Espanya en el futur, mentre que quasi un 30% considera que serà independent.\nL'enquesta d'opinió ha estat realitzada als principals països de la Unió Europea: Alemanya, França, Regne Unit, Itàlia, Bèlgica, Holanda, Portugal, Polònia, Suècia.\nInforme Real Instituto Elcano 201811 by naciodigital on Scribd\nEuropa condemna Espanya per violar els drets de l'activista que va acusar dos policies de tortures\nUn congressista dels EUA trasllada a Maragall l'«interès i preocupació» per la situació a Catalunya\nTambé et pot interessar, Política, Real Instituto Elcano, 1-O, procés català


La promotora del Doctor Music ja ha llogat el 60% de les finques que acolliran el Festival | Diari de Tarragona\n7 de Diciembre de 2016 - 07:17 hs\nUna vaca en primer pla i un ramat al fons en una finca de l'esplanada d'Escalarre, a les Valls d'Àneu.\nACN Escalarre .- La promotora del Doctor Music Festival ja ha arribat a un acord amb més de la meitat dels propietaris de finques de l'esplanada d'Escalarre, al Pallars Sobirà, que han d'acollir la celebració d'una edició commemorativa del Festival. L'alcalde de la Guingueta d'Àneu, Josep Cervós, ha explicat que dels 200 propietaris de terres, un 60% ja han signat l'acord de lloguer i ha dit que esperen que a finals d'any siguin el 100%. Cervós ha afegit que els propietaris amb la major part de finques ja han signat, motiu pel qual assegura la celebració de l'esdeveniment. Pel que fa als preus oscil·len entre els 550 i 750 euros per hectàrea i any, en funció dels dies d'ocupació i l'activitat que s'hi realitzarà. La celebració d'aquesta edició especial tindrà lloc la primera quinzena de juliol de l'any 2019.\nCervós ha dit que el Pla estratègic que van dissenyar s'està complint i ha aclarit que el més immediat és acabar de signar acords de lloguers de finques amb els propietaris que falten. Els terrenys del Festival estan situats entre els termes municipals de la Guingueta d'Àneu i Esterri d'Àneu i esperen rebre durant els dies del festival unes 60.000 persones. En la primera edició va rebre unes 25.000 persones.\nL'alcalde de la Guingueta ha reconegut que no hi haurà compensacions per l'Ajuntament com va passar fa 20 anys però que esperen treure'n rèdit de promoció de la zona. Pel que fa al Festival pròpiament dit Cervós, confia que serà una edició del "mateix nivell" que les que s'havien fet del 1996 al 1998, però actualitzat. Hi van passar grans noms de l'escena internacional com David Bowie, Lou Reed, Iggy Pop, Suede, Patti Smith, Blur i Bad Religion.\nL'alcalde de la Guingueta ha fet públic que aquest cop van ser els representants del territori els que van anar a trobar a la promotora Doctor Music per veure les possibilitats d'una nova edició del festival i celebrar els 20 anys de la primera edició. Al mes de juny d'aquest any, el director general de la promotora del festival, Neo Sala, va visitar les Valls d'Àneu per anunciar a les institucions de la zona una nova edició del festival de la vaca.


El Vallès al plat: Triplet de salses: Maionesa, Allioli i Romesco\nEAvui la cosa va de salses, sempre m’ha cridat l’atenció fer-me jo mateixa les meves tres salses preferides com són la maionesa, l’allioli i el romesco. M’encanta empastifar tot el menjar de maionesa, d’allioli o romesco sobretot quan es tracta d’afegir-ho a les carns, com a l’hamburguesa o a la botifarra. A diferència de les dues anterior el romesco li poso només al peix, normalment quan són arrebossats.\nLa salsa maionesa és una salsa freda, i ha estat complement d’una gran quantitat d’amanides i, principalment de peix.\nEs posen en un bol els rovells d’ou. En un cassonet es posa l’aigua, el vinagre i la sal al foc. Quan arrenqui el bull es tira el contingut del cassó sobre els rovells d’ou i ho barregem tot amb l’ajut d’un batedor manual. Seguidament anem afegint l’oli amb un setrill, per poder controlar millor l’operació. Anirà quedant una salsa compacta i espessa que posarem al punt de sal.\nLa salsa maionesa, segons la persona que la fa, aporta variants com pot ser la llimona (el suc) en comptes de vinagre; uns altres hi afegeixen mostassa, especialment a França.\nPISTES SOBRE L’ORIGEN DE L’ALLIOLI\nL’allioli pot trobar-se en tot el litoral del Mediterrani i a França, al Rosselló, la Provença, etc., i també alguna variant, com pot ser la salsa Rouille (no deixa de ser un allioli amb l’afegit de la caiena i el safrà, tot i que a Niça alguns no li afegeixen el rovell d’ou) o l’allioli que acompanya algunes coccions marineres, tant a França com a la cuina catalana, al qual s’afegeixen en molts casos la molla del pa per facilitar-ne l’emulsió.\nVertaderament és un entramat difícil d’aclarir, ja que els francesos segur que se n'atribueixen la creació, i els catalans, en canvi, estem convençuts que és nostra. Potser és millor deixar-ho així, i glòria a l’allioli.\nPicarem al morter els grans d’alls pelats i una mica de sal fins a convertir-ho en una pasta molt fina. A continuació s’hi afegeix l’oli gota a gota i amb l’altra mà remenarem sense parar amb la mà de morter i sempre en el mateix sentit. A mesura que anem afegint l’oli anirem augmentant-ne la quantitat, i veurem com anem aconseguint una salsa espessa i compacta. La rectifiquem de sal.\nAquesta és la manera com, en teoria, s’ha d’elaborar. Però també es fa amb rovells d’ou, que s’hi afegeixen després de picar l’all, i a continuació s’hi va tirant l’oli.\nAixò ajuda a formar una base que ajuda a muntar la salsa.\nVegem una altra de les salses mítiques de la cuina catalana, com és el romesco. Per definir bé el romesco hem de dir que és una salsa i un guisat de peixos del litoral tarragoní elaborat pels seus pescadors i avui en dia per a la restauració pública, amb diferents peixos (incloent’hi el marisc) o amb un de sol dins una clàssica cassola de ferro.\nEl romeso també s’ha popularitzat com una salsa d’acompanyament de peixos a la graella, bullits, a la planxa, amb verdures o fins i tot amb carns.\nDe totes maneres, un dels productes que caracteritzen més el romesco són els pebrots secs de romesco.\n12 tomàquets ben madurs\n7 pebrots de romesco\nPebre, o una mica de bitxo\nTorreu a la graella els tomàquets, els alls sense pelar, les llesques de pa i els pebrots fent que els tomàquets quedin estovats, els pebrots, rostits i el pa, torrat, sense que es cremin.\nPiqueu-ho tot al morter: els tomàquets i els alls pelats, les avellanes sense pelar i els pebrots, i, si es vol, el bitxo sense llavors, així com les llesques del pa torrat. Quan s’hagi format una pasta, afegim , sense deixar de remenar amb la mà del morter, el vinagre i l’oli; rectifiqueu de sal.\nPublicat per El Vallès al plat a 16:23


El CBF Cerdanyola i la UE Mataró, campions del Torneig de Nadal a Martorell – La Bústia\nPer Esports 4 de gener de 2020 a les 17:00 0 414 Visites\nEl CB Martorell suma 20 anys d’un torneig que aplega equips cadet de categoria Preferent\nEl CBF Cerdanyola i la UE Mataró, en categories femenina i masculina, han estat els guanyadors del Torneig de Nadal que promou el Club Bàsquet Martorell. Van derrotar el CN Sabadell (71-67) i el Bàsquet Manresa (87-71) en dues finals molt ajustades al Pavelló Esportiu de Martorell.\nEn categoria femenina, el CBF Cerdanyola va arribar a la final després de vèncer el Reus Deportiu mentre que el CB Sabadell va derrotar el CNB Esplugues. En categoria masculina, la UE Mataró es va desfer del Sant Josep de Badalona i el Bàsquet Manresa va eliminar el Maristes Ademar.\nD’altra banda, en la competició de promoció, el CB Martorell es va imposar al Bàsquet Piera en categoria femenina i va perdre davant el Joventut Sant Vicenç, en la categoria masculina.\nEn l’entrega de premis hi van assistir l’alcalde Xavier Fonollosa; el regidor d’Esports, Gerard Mimó, i la vicepresidenta del CB Martorell, Montse Fonollà.\nFotografia: El Bàsquet Manresa no va poder reeditar el títol de l’any passat [Ajuntament]


Hisenda farà un memoràndum amb les propostes per al finançament autonòmic - Diari de Girona\nHisenda farà un memoràndum amb les propostes per al finançament autonòmic\nMontoro no vol tancar cap document definitiu abans de conèixer el resultat de les eleccions a Catalunya\nefe/ddg 11.12.2017 | 08:49\nEl ministre d´Economia Agències\nEl Ministeri d'Hisenda prepara un memoràndum amb les aportacions remeses per les comunitats autònomes a la reforma del model de finançament, però no es tancarà cap esborrany o document abans del 21 de desembre, quan hagin passat les eleccions catalanes.\nAixí ho creu l'expert designat per les Balears i catedràtic d'Economia de la Universitat Pompeu Fabra de Barcelona, Guillem López Casasnovas, qui reconeix que el ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro, no pot atrapar-se els dits avalant una o una altra proposta. «Convé esperar», va pronosticar.\nSobre la proposta del president basc, Íñigo Urkullu, que planteja el concert basc com a «referència» d'un finançament autonòmic més just, López Casasnovas assegura que el lehendakari intermedia perquè si el dia 21 de desembre els sobiranistes «mantenen el desafiament» hi hagi una proposta de reencaix.\nUrkullu va fer la proposta just després que el líder del PSC, Miquel Iceta, apostés per una hisenda federal perquè la Generalitat assumís la recaptació i gestió, en consorci amb l'Administració de l'Estat, de tots els impostos que es paguen a Catalunya.\nLópez Casasnovas reconeix les «virtuts» del concert econòmic basc per a la sobirania fiscal, però «si el còmput de la quota s'apliqués a una economia com la catalana, tres vegades més gran que la basca, no hi hauria suficient finançament per a la resta».\n«Si la lletra menuda s'apliqués a Catalunya no hi hauria suficient finançament per a les altres autonomies», insisteix. Ja que en bona mesura, explica, «el concert basc és possible perquè altres comunitats com Catalunya, Madrid o Balears assumeixen la càrrega a la qual ells no contribueixen».\nPer això, i segons l'opinió d'aquest catedràtic, té lògica que el ministre Montoro no tanqui res abans del dia 21 «perquè si tornen a guanyar els sobiranistes, l'única solució que quedarà per al reencaix serà activar el meu vot particular emès a la comissió d'experts».\nEn aquest vot particular, López Casasnovas mostrava la seva simpatia per un federalisme fiscal efectiu, però destacava que per a la viabilitat de la propostes, el concert basc havia de contribuir a les càrregues comunes amb l'Administració central.\nPer a López Casasnovas, el punt de partida ha de ser la capacitat fiscal: quant recaptes d'IRPF i com participes en l'IVA i els impostos especials.