Planta soterrani La planta soterrani era la planta que originalment estava destinada al servei. D’interès arquitectònic i patrimonial de Gaudí, únicament existeix l’estructura de voltes, elements que es potenciaran a la visita de la Casa-museu. El soterrani s’amplia amb una part dedicada a auditori i una sala polivalent, banys, vestidors i magatzems. També s’ubica una cuina destinada a degustacions complementàries per a esdeveniments.\nPlanta baixa Seria la planta que més elements patrimonials conté: es tracta majoritàriament de les sales nobles de la casa original, que es tractaran d’alliberar de tots els elements disconformes amb l’obra de Gaudí. Es recuperaran tots els estats originals dels acabats de terres, sostres, paraments verticals i fusteries.\nPlanta primera: És una de les plantes que més paraments i fusteries originals conserva, juntament amb la planta baixa. Des del punt de vista de la visita, totes les sales que són de Gaudí, seran exposades tal i com estan, sense afegir mobiliari no original. La part ampliada per Serra i Martínez, es tractarà amb una imatge clara i neutra, amb bona il·luminació per propiciar la bona exposició de peces artístiques. La part en cul de sac serà destinada a l’administració.\nPlanta segona: És la planta que originalment es destinava a galeria porxada, d’ús quasi exclusiu del servei. Les modificacions posteriors van anar tancant la idea original, i ara es vol retornar a la qualitat d’obertura, retirant fusteries que abans no existien, envans, etc.\nPlanta coberta: Es recupera la seva forma original, eliminant el pati de ventilacions realitzat després per convertir l’edifici en plurifamiliar. Els únics elements sobresortints ala coberta seran l’escala i l’ascensor, situats cap el centre, per tal de no ser visibles des del carrer. El recorregut de la visita no trepitja la coberta de Gaudí, sinó que aquesta s’observa des de la nova coberta plana i així s’evita la col· locació d’elements extres de protecció i d’accessibilitat que podrien distorsionar la imatge original.\nLa casa en els seus inicis era adossada a un bloc de pisos del popular barri de Gràcia.\nPerò mentre això passava, mentre la casa Vicens rebia totes les atencions i afalagaments ben merescuts, també va sortir a la conversa un cas ben diferent, el palau Moxó, una de les joies arquitectòniques i histò- riques de Barcelona, que tres mesos abans havia estat desmantellat.\nEl Palau Moxó, situat a la Plaça de Sant Just, al cor de Ciutat Vella, també ha estat un dels grans desconeguts de la ciutat, precisament com li ha passat a la casa Vicens, fins ara. La família Moixó va avisar a l’Ajuntament de Barcelona que tenia un comprador que els oferia 7 milions d’euros. En ser un bé catalogat, però, la ciutat tenia prioritat si se’l volia quedar i per això ho van comunicar. El Consistori, que l’any anterior va tenir un important superàvit va contestar que el barri tenia altres prioritats.\nEtiquetes: arquitectura, arquitectura gaudiniana, Caateeb, Casa Vicenç, edificis patrimonials, Gaudí, Monument, monument històric, patrimoni, rehabilitació, restauració


El racó del llibre: Margarit: 'Si agafes el camí de la por, has begut oli'\nMargarit: 'Si agafes el camí de la por, has begut oli'\nEntrevista amb el poeta Joan Margarit, que acaba de publicar el llibre de poemes 'No era lluny ni difícil' (Proa)\nJoan Margarit (Sanaüja, 1938) té setanta-dos anys i sent que es troba a l'última etapa de la vida. I que viu un temps que no és el seu, però que el viu amb plenitud. A fi que aquesta etapa pugui ser la més profunda diu que cal no haver errat el camí. En l'entrevista (vídeo) explica que en un moment donat de la vida cal triar entre la por o l'amor i que aquesta tria és decisiva. Aquestes són idees que despunten als poemes del seu darrer llibre 'No era lluny ni difícil' (Proa). Margarit també parla del pregó (vídeo) que va fer per la festa de la Mercè a la casa gran de Barcelona. I explica la raó del seu discurs independentista a partir d'un conte d'Edgar Allan Poe.


De l'indult a la ruptura? - Debats pel Demà\nAvui, dia 22 de Juny de 2021, el Govern espanyol ha atorgat l’indult a nou presos polítics.\nTres anys i mig després.\nL’indult ha estat fonamentat per la raó d’utilitat pública, però el relat de Govern de Pedro Sànchez, com va escenificar ahir al Liceu, tenia més a veure amb el relat de la “reconciliació” i amb una dialèctica magnànima de clemència.\nSi mirem cap enrere, la llei de l’indult va sorgir en un context històric molt particular: el Sexenni Democràtic. Un any després d’aprovar-se la Constitució de l’any 1869, es regulava per primer cop la potestat del Rei (que havia de ser Amadeu de Savoia, no un Borbó) per a atorgar la gràcia el 18 de Juny de 1870. Curiosament, la llei redactada pel Ministre de Justícia i Gràcia, el gallec liberal Eugenio Montero de los Ríos inclou una menció directa al delicte de sedició:\nCom es pot intuir, tot això suposa l’ofensa definitiva per als jutges i magistrats del Tribunal Suprem. Els alts representants del Poder Judicial estan fora de sí, davant el que consideren una injusta intervenció del poder executiu sobre el judicial. Montesquieu, afirmen, ha estat vilipendiat per un govern que pretén “auto-indultar-se”, al perdonar als seus socis parlamentaris, sense els quals no hi hagués hagut mai ni investidura ni s’haguessin aprovat els pressupostos generals de l’estat.\nEl Partit Popular, intentant crear un clima semblant al que va tombar l’estatut l’any 2010, ha començat des de fa setmanes una campanya de recollida de signatures contra els indults, i va participar d’una manifestació conjuntament amb Vox i altres forces ultradretanes. Hi ha certa retòrica inflamada que recorda a quan es llançaren al coll de Zapatero per negociar una treva amb ETA i ser, per tant, un traïdor a la unitat d’Espanya.\nEls indults, com tots els indults des del 2013, són reversibles. Això es deu al surrealista cas del kamikaze de Polinyà del Xúquer. En aquesta localitat valenciana un home va atropellar a un vianant de manera intencionada, i va contractar un exclusiu despatx d’advocats. En aquest despatx hi treballava el fill del llavors Ministre de Justícia, Alberto Ruiz-Gallardón. Va ser condemnat a 13 anys de presó, però l’advocat va demanar l’indult (al seu pare, el Ministre, ni més ni menys!). L’indult va ser concedit, davant l’escàndol generalitzat al ser un cas flagrant i vergonyós de corrupció.\nLa família del jove va recórrer al Tribunal Suprem, demanant l’anul·lació de l’indult, cosa que finalment va ser acceptada. El cèlebre kamikaze va ser de nou enviat cap a la presó. Des de llavors, la Sala de la Contenciós-Administratiu del Tribunal Suprem pot desfer un indult si no està prou fonamentat. D’altra banda, qui seria la víctima o part afectada que hauria de recórrer a la Sala III del Suprem? La Fiscalia? Vox? Si Vox va aconseguir visibilitat pública com acusació popular en el judici del procés, sense dubte tractarà de presentar com mèrit propi una eventual anul·lació dels indults.\nTornant a Catalunya, els indults suposen la fi de la repressió contra els presos independentistes del procés, però la seva limitació no resol la situació dels exiliats a Waterloo ni tampoc la de tota la repressió contra activistes independentistes (alguns d’ells, com Marcel Vivet, acusats davant la justícia espanyola pels propis serveis jurídics de la Generalitat). Els indults són de bon tros l’inici d’una desjudicialització de la política, que beneficia aquells sectors més favorables a la negociació entre l’estat i les forces sobiranistes. Encara hi ha molt a fer, però, per què els indults per si sols no poden aturar la deriva autoritària ni la guerra judicial.\nUn maldecap diplomàtic\nAra bé, potser seria innocent pensar que una decisió política d’aquest nivell es degui exclusivament a la bona voluntat o a la capacitat d’estratègia de Pedro Sánchez, o bé fos el resultat d’una renúncia a la via unilateral per part dels partits independentistes. Més aviat, ens hauríem de fixar en el pantanós món de la política internacional. Des de fa ja temps, el conflicte català és una pedra a la sabata del govern espanyol.\nPer citar alguns exemples, al mes de Maig el New York Times publicava un article amb Jordi Cuixart en plena portada. Diu el periodista:\nPer al govern espanyol –i per a Europa en conjunt– també s’han convertit en un maldecap diplomàtic, que ha provocat acusacions d’hipocresia contra una regió coneguda per exigir més llibertats democràtiques a tot el món. (…) Rússia va citar aquest any els interns catalans per desviar les peticions d’Europa per a l’alliberament d’Aleksei A. Navalny, el líder de l’oposició russa. Els Estats Units mencionen els presos en el seu informe sobre els drets humans sobre Espanya i qualifiquen els empresonaments com una forma d’intimidació política.[i]\nDe la mateixa manera s’expressava fa poc la Vicepresidenta econòmica, Nadia Calviño: “El fracaso del 1 de octubre, unas escenas que eran incomprensibles fuera de nuestro país y que me costó mucho explicar a los que me rodeaban”[ii]. Semblaria, per tant, i sense voler caure en el tant naïf eslògan d’Europa ens mira, que els membres del Govern espanyol han hagut de donar moltes explicacions a la resta del món de perquè Jordi Cuixart i la resta són uns malvats colpistes que mereixen condemnes per sedició.\nPer fer-ho encara més evident, la situació dels presos pot ser instrumentalitzada per qualsevol membre de la comunitat internacional que vulgui confrontar-se a l’estat espanyol. “No es pot lluitar contra el separatisme i fomentar-ho a casa del veí”[iii], segons el Ministre d’Exteriors del Marroc, que va fer una comparació entre el Sàhara Occidental i Catalunya.\nA més a més, el Tribunal Europeu de Drets Humans podria finalment tornar a condemnar a l’estat per manca d’imparcialitat, com ja va succeir amb el cas d’Arnaldo Otegi. O anant més enrere, amb molts presos que pertanyien a ETA que foren alliberats després que el tribunal d’Estrasburg derogués la Doctrina Parot, una autèntica aberració jurídica.\nNogensmenys, el Comitè d’Assumptes Legals i Assumptes Humans del Consell d’Europa (que recordem, és una institució que encara que es digui semblant, no té cap relació amb la Unió Europea), va demanar l’indult dels presos i la reforma del delicte de sedició. Llegint l’informe provisional d’aquest comité internacional, és bastant significatiu que un socialdemòcrata de Letònia com Boriss Cilevičs no entengui massa bé a que es refereix Marchena i companyia amb “violència sense violència”.\n“Per a mi, alguns passatges del judici del Tribunal Suprem espanyol del 14 d’octubre de 2019 semblen il·lustracions de la dificultat de justificar la presència de violència segons es requereix pel delicte de sedició (‘violència sense violència’, segons va argumentar la fiscalia).”\nLa més amplia Amnistia\nL’indult, d’altra banda, és completament insuficient per a acabar amb la repressió i la deriva autoritària que es va estendre arran de la tardor de l’any 2017 i les protestes dels anys posteriors.\nSens dubte, és necessària una llei d’Amnistia que inclogui a totes les persones que durant aquests anys s’han hagut d’enfrontar a un activisme judicial totalment supeditat a la idea de salvar la unitat d’Espanya com a valor polític suprem. Ara bé, seria un error entendre una amnistia com un fenomen aïllat de la resta de l’evolució política i del conjunt dels avenços socials. Les amnisties en el nostre context històric sempre han vingut com l’acompanyant dels passos cap a una major democràcia. No només per la llei d’Amnistia de l’any 1977, aprovada abans que es ratifiqués la Constitució de 1978, sinó també per les diferents lleis d’Amnistia que s’aprovaren durant la II República a l’abril 1931 i al febrer del 1936, molt diferents de l’Amnistia de la Transició.\nEn el mentrestant, una manera de blindar la llibertat dels presos del procés i també d’incloure els exiliats ha de ser l’eliminació del delicte de sedició, un tipus penal obsolet i que eventualment podria ser usat contra qualsevol mena de moviment social. La derogació del delicte de sedició entra dins del ventall del que és possible. Però amb una correlació de forces diferent ens hauríem de plantejar com eixamplar els límits del que és possible.\nL’Amnistia, al meu parer, només pot ser plantejada ara mateix en el marc polític d’una ruptura amb el Règim del 78. I ha d’incloure també un replantejament general del Sistema Penal que acabi amb una “guerra contra les drogues” impossible de guanyar, que acaba sempre esdevenint una “guerra contra el pobres”, i que també protegeixi una major llibertat d’expressió, derogant la inefable Llei Mordassa. Finalment, per fer més clar aquest marc polític de ruptura, vull acabar fent esment al primer decret d’Amnistia de la II República, al propi 14 d’Abril:\nEn definitiva, els indults no són l’epíleg del procés, sinó el pròleg del que ha de venir.\nPublicada en abril 22, 2021 mayo 1, 2021


Penzion Lipůvka Lipová República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 22 allotjaments a Lipová.\nLipová-lázně 196, Lipova Lazne, Lipová, República Txeca, 790 61 - Veure al mapa\n"Staff is exceptionally friendly and helpful. We had a very n..."\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Lipová, no busqui més enllà de Penzion Lipůvka. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Penzion Lipůvka asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , servei de cangur, habitació familiar.\nL'ambient de Penzion Lipůvka es reflexa en cada habitació. calefacció, servei de despertador, articles de tocador, plat de dutxa, sala d'estar són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com sauna, piscina exterior, esquí, parc infantil, esplai que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Lipová, faci de Penzion Lipůvka la vostra llar.\nCal que informeu el Penzion Lipůvka de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (119) Parelles (53) Viatgers en solitari (8) Famílies amb infants petits (22) Famílies amb infants grans (14) Grups (22)\nAllotjaments a Lipová


CiU i ERC ja perfilen la junta electoral catalana | Humbert.Cat\nCiU i ERC ja perfilen la junta electoral catalana\nPosted on 23 gener 2015 by Humbertcat\nCiU i ERC ja perfilen la junta electoral catalana.\nAquesta estructura vetllaria pel bon funcionament de les eleccions plebiscitàries i substituiria l’administració espanyola\nCiU i ERC ja perfilen la junta electoral catalana. Les del 27-S podrien ser les primeres eleccions catalanes supervisades per una junta electoral pròpia, al marge de l’administració espanyola, que s’encarregaria de vetllar pel bon funcionament del procés, resoldre les reclamacions i validar les candidatures. Tot i així, serà una estructura d’estat desenvolupada a mitges, ja que el gros de la llei electoral que regula la distribució d’escons serà el mateix de sempre perquè els partits continuen sense posar-se d’acord, segons publica ‘El Punt Avui’.\nLa creació d’aquest organisme va ser un dels pactes als quals van arribar el president de la Generalitat, Artur Mas, i el líder d’ERC, Oriol Junqueras, en la cimera que es va fer la setmana passada al Palau de la Generalitat, juntament amb les principals entitats independentistes del país. Les negociacions sobre la llei electoral es van suspendre passat l’estiu per la falta de consens en la proporcionalitat del vot, tot i que sí que hi havia un principi d’acord en la resta de l’articulat, és a dir, en la sindicatura electoral i les mesures de regeneració democràtica.\nEstà previst que la setmana vinent es reobri la ponència del projecte per tal d’encarrilar, com a mínim, la junta electoral pròpia i també les territorials. Caldrà veure, però, quina posició adopten els partits, sobretot el PSC, que defensa que s’ha de treballar tota la llei i no només una part. La majoria de comunitats autònomes tenen en marxa aquest ens, però han assumit poques competències.\n← Porten a l’ONU la catalanofòbia a Espanya\nLa CUP defensa un full de ruta que inclogui una DUI després del 27-S – VilaWeb →


Girona compra les 30 parades del mercat de Can Gibert per 44.700 euros - Diari de Girona\nGirona compra les 30 parades del mercat de Can Gibert per 44.700 euros\nS'ha buscat la homogeneització: totes fan vuit metres lineals, tres d'amplada i tres de fons\nActualment es fa un mercat d´aquest estil al parc de la Devesa. diari de girona\nL'Ajuntament de Girona ha comprat les trenta parades que es col·locaran al futur mercat de Can Gibert del Pla per aproximadament 44.700,00 euros a l'empresa Belmonte World SL-Toldos Mallol. L'adjudicació s'ha fet per un procediment negociat sense publicitat, "atenent a una pluralitat de criteris" i s'ha aprovat per decret d'alcaldia.\nEl mercat de Can Gibert del Pla se situarà al carrer Sant Sebastià, delimitant amb el tram comprès entre el carrer Bastiments i el carrer Taga, amb una superfície total de 610 metres. Les parades tenen cadascuna vuit metres lineals, amb una amplada de tres metres i tres de fons, fins a un total de trenta expositors. La distància entre cada marxant serà de mig metre. La intenció de l'Ajuntament és tirar-lo endavant durant aquest mes de gener i es farà setmanalment cada dijous. La provisió de les parades consta al reglament de mercat de Girona i serà el mateix consistori que s'encarregarà del seu muntatge i desmuntatge, si bé el cost l'haurà d'assumir el marxant. El mercat tindrà dos tipus d'horaris segons l'època de l'any: de novembre a març (ambdós inclosos) es farà de nou del matí a dues del migdia. D'abril a octubre, se celebrarà de les deu del matí a les cinc de la tarda.\nDe moment, un centenar de marxants han sol·licitat poder tenir una parada en el nou mercat setmanal de Can Gibert de Girona. L'objectiu és que el mercat serveixi per dinamitzar el sector comercial de Can Gibert i Santa Eugènia. És una mesura més encarada a millorar el teixit comercial del barri, que també ha constituït una associació de comerciants, amb l'ajut de l'Ajuntament de Girona.\nL'equip de govern, actualment, a més a més, està canviant la imatge del carrer Riera Maçana, amb una reurbanització que el dotarà de més amplitud de voreres i li donarà un aspecte comercial i més tranquil per als vianants. De moment les obres s'han fet ja en un primer tram i en breu es preveu endegar la segona i darrera fase. A partir del 12 de gener està previst començar les obres de remodelació del tram del carrer Maçana, comprès entre els carrers Güell i Guilleries. La durada prevista dels treballs és de set mesos. Serà necessari tancar a la circulació de vehicles el carrer Maçana per trams.


DIARI DE L'EXORCISTA: MOMENTS\nLa paciència és un arbre d'arrel amarga,\nperò de fruits molt dolços.\nTots necessitem uns moments de calma, d'abstracció, de buit mental. Darrerament no tinc oportunitat de gaudir de gaires moments d'aquests per diverses circumstàncies que no venen -o sí- al cas. Només em cal paciència per veure caure el fruit madur de l'arbre. Com diu el proverbi persa que obre aquest post, no cal tenir pressa per menjar-te les arrels de l'arbre. Saber esperar per poder abastar el seu fruit és més productiu i satisfactori.\nEspero amb fruïció però amb estoïcisme impertorbable la caiguda de la fruita madura. Només cal esperar que tot torni al seu lloc, que tot torni a ser el que era. Mica en mica -detalls, petites demostracions- marquen un camí clar i -espero- sense retorn.\nFa setmanes que he de limitar la meva activitat bloquera, fonamentalment, al cap de setmana. No tinc temps!!!! Necessitaria un dia de 30 hores. He començat un parell de nous projectes que estan absorbint el poc temps lliure que tenia. No ho faig a desgrat, tot sigui dit. Ans al contrari, aquests dos nous projectes -un literari i un altre no literari- crec que em proporcionaran grans satisfaccions. Tots dos projectes es podrien emmarcar en allò que m'agrada anomenar com "La caça del pallús".\nTinc un altre tema mig "adormit" que em penso que tornaré a desvetllar. Hi ha temes que s'han de deixar "dormir" un temps per tal que el personal es confii. Passat un temps, s'han de recuperar i desenvolupar-los en noves facetes i variants. Com deia un mestre meu, "La pressió psicològica és un poliedre de mil cares i arestes, totes diferents i totes embriagadores".\nLa vida és també així mateix: amb mil cares i mil arestes. Només cal saber gaudir-ne i aprofitar cada oportunitat per un pas endavant, sense dubtes i sense vacil·lacions.\nInvocat per L'EXORCISTA a 11:10\nEtiquetes de comentaris: DIARI PERSONAL, ESTRATÈGIA DE SALÓ, FEBLESES HUMANES\nCARDADORS DE LLANA\nVICIS I VIRTUTS (RECONSTRUCCIÓ)\n6000! I ALTRES COSES.\nESPANTATS (PUTOS COVARDS) S.L.\nAVORRIR-SE (O DIVERTIR-SE VEIENT-LES VENIR)\nPOC (O MOLT) MÉS A DIR.


Puigdemont envia a Sánchez, Rivera i Iglesias el document...\nCimera a la Moncloa\nPuigdemont envia a Sánchez, Rivera i Iglesias el document de 46 punts\nEl president Carles Puigdemont ha fet arribar el document de 46 punts que ahir va lliurar al president del Govern espanyol en funcions, Mariano Rajoy, als líders dels partits polítics espanyols i catalans, segons ha sabut El Nacional.\nPuigdemont va enviar ahir mateix el document al secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, al president de Ciutadans, Albert Rivera, i al secretari general de Podemos, Pablo Iglesias.\nAixí mateix el va enviar als líders dels partits polítics catalans, amb els quals té intenció d’intercanviar impressions al respecte, tot i que no obrirà una roda formal de consultes, i també l'ha fet arribar als consellers del Govern.\nEn el text, el president reclama que l'Estat doni resposta a l'exigència democràtica sorgida del 27S, com a mínim, amb la convocatòria d'un referèndum. Així mateix planteja qüestions concretes, en relació a les iniciatives del Govern contra la pobresa energètica o l'acollida de refugiats.\nAbans de la reunió, Puigdemont havia acordat amb el vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, proposar-li a Rajoy la convocatòria d’una trobada del número dos de l'Executiu amb la vicepresidenta, Soraya Sáenz de Santamaría. De moment, la cita encara no s’ha concretat.


Folgueroles es concentrarà aquest vespre en suport de l'osonenc arrestat per la Guàrdia Civil | Osona.com\nFolgueroles es concentrarà aquest vespre en suport de l'osonenc arrestat per la Guàrdia Civil\nÉs previst que al ple de la nit s'aprovi una moció de rebuig a les detencions\nper Osona.com , 24 de setembre de 2019 a les 16:16 |\nL'alcalde de Folgueroles, Xavier Roviró, a la dreta, durant la concentració de Vic de dilluns. | Adrià Costa\nVeïns de Folgueroles han convocat per a aquest dimarts, a dos quarts de nou del vespre una concentració de rebuig a la detenció de Txevi Buigas, exregidor del municipi arrestat per la Guàrdia Civil dilluns a Sant Pere de Torelló. La protesta, a la qual és previst que hi assisteixin els familiars, anirà seguida d'un ple municipal en què es votarà una moció de rebuig als fets, ha explicat l'alcalde de Folgueroles, Xavier Roviró. Buigas, que des de feia un mes vivia a Sant Pere de Torelló, està molt arrelat al municipi. Va ser regidor de l'Ajuntament de Folgueroles del 2011 al 2014 i, "participa de la vida cultural, esportiva i cívica", diu el batlle, que insisteix en el fet que és un home "de bé i de pau".\nRoviró, amic de la família, va anar fins a la casa de pagès on viu Buigas, a Sant Pere de Torelló, des de fa un mes. La dona del detingut li va trucar perquè anés a buscar el fill de la família, de deu anys. "La Guàrdia Civil no ens va deixar entrar i vam haver d'esperar que ens portessin ells al nano". El nen li va explicar que havien rebentat els panys i entrat per la força. "Els van fer estirar a tots a terra, amenaçats amb escopetes. Això és traumàtic", relata.\nSegons l'alcalde, s'han vulnerat els drets més bàsics i "el poble està indignat". Per aquesta raó han optat per concentrar-se aquest vespre per exigir la seva llibertat i de la resta de detinguts, mostrar el rebuig a "les forces d'ocupació" i donar suport a la família. Després, en ple municipal, és previst que s'aprovi la moció entrada aquest mateix dimarts.\nRoviró descriu Buigas com a una persona "compromesa", un "home de bé i pau". "Ens volen atemorir", assegura, tot afegint que quan es demostri la injustícia "el mal ja estarà fet".\nL'independentista detingut a Osona passa la nit a una comandància de la Guàrdia Civil a Madrid\nTxevi Buigas, el CDR empresonat, Societat, Guàrdia Civil, procés català, CDR, Fiscalia, Audiència Nacional, Txevi Buigas\nPer DesdeBarcelona el 24 de setembre de 2019 a les 20:22\nNo hay derechos que vulnerar a aquellas personas que manipulan explosivos sin licencia, con intenciones cuanto menos cuestionables y encima en la cercania de un menor.


ERGYBASE Sals bàsiques | Nutergia\n> Fitoteràpia i Salut natural>Minerals i oligoelements>ERGYBASE Sals bàsiques - 60 càpsules- Nutergia\nERGYBASE Sals bàsiques - 60 càpsules- Nutergia\nERGYBASE Sals bàsiques - 60 càpsules\nConfort osteoarticular, règim hiperproteic\nERGYBASE Sals bàsiques - 60 càpsules- Nutergia Complex de sals minerals alcalines (Magnesi, Calci, Potassi) i vitamines B. Recomanat per al confort osteoarticular, l’alimentació pobre en fruita i llegums, o en cas d’un règim hiperproteic\nERGYBASE és un complement alimentari apropiat en cas d’incomoditat osteoarticular, o bé quan l’alimentació és pobre en fruita i llegums.\nTambé és adequat en cas de règim hiperproteic.\nERGYBASE permet neutralitzar una acidosi en cas de “xocs o estrès àcids” i ajuda a evitar i/o compensar les pèrdues minerals i iòniques, així com les conseqüències.\nAporta sals bàsiques (magnesi, calç i sobretot potassi), sota les formes més eficaces (hidròxid, carbonat, bicarbonat i citrat), amb potencial antiàcid alt (quasi dos cops més que ERGYMAG®).\nContext dins els hàbits alimentaris de la societat moderna\nLa nostra societat “moderna” occidental ha experimentat grans canvis en les darreres dècades. Rica en carns i en aliments salats i transformats amb nombrosos additius, presenta un caràcter acidificant que mobilitza de manera important els recursos de l’organisme per tal de mantenir el pH sanguini. Aquest pH àcid provoca desequilibris iònics i minerals, que es tradueixen en una excreció renal àcida aguda i una pèrdua mineral urinària.\nEs recomana ERGYBASE:\n- En cas de “xocs o estrès àcids”: estrès agut, afeccions agudes de les mucoses, de les articulacions, de la pell, dels tendons..., trastorns degeneratius.\n- Per millorar els desequilibris minerals observats en un terreny àcid amb alta desmineralització, en les afeccions de vesícula del tipus litiasi.\n- En cas de pressió sanguínia alta.\n- Per tractar l’envelliment (el qual augmenta l’acidosi).\n- Com a una aportació en potassi en els règims hiperproteics i/o restrictius, pobres en minerals; en cas d’alimentació massa rica en sal, productes ensucrats, refinats, industrialitzats i amb poques verdures i fruites.\n2 càpsules al dia fora dels àpats, preferentment pel matí o abans de dormir.\nCura d’1 a 2 mesos.\n4 càpsules al dia poden ser necessàries per reequilibrar el terreny.\nPot de 60 càpsules.\nEls complements alimentaris no són medicaments. Es poden utilitzar com a complement a una alimentació sana.\nBicarbonat de potassi, citrat de calci, carbonat i hidròxid de magnesi, estearat de magnesi vegetal, vitamines B.\nCàpsula: gelatina de peix, diòxid de titani.\nLaboratoire Nutergia, 12700 Capdenac, FRANÇA


Mou-te per Europa-Voluntariat d'Ajuda Humanitària\n> Voluntariat d'Ajuda Humanitària\nVOLUNTARIAT AL COS EUROPEU D'AJUDA HUMANITARIA\nQui el promou i desenvolupa?\nOn es pot desenvolupar?\nÉs una nova acció de voluntariat solidaria realitzada a tercers països o s'estiguin desenvolupant operacions d'ajuda humanitària.\nEs duen a terme d'acord amb els principis de l'ajuda humanitària de humanitat, neutralitat, imparcialitat i independència, així com amb el principi de "no ocasionar danys".\nLes entitats que ja treballen dins aquest àmbit poden sol·licitar finançament per incorporar joves voluntaris europeus del Cos Europeu de Solidaritat.\nEls joves, a través del Portal del Cos Europeu de Solidaritat, poden sol·licitar participar a aquests projectes. Hauran d'haver completat amb èxit les formacions obligatòries organitzades a aquest efecte per la Comissió Europea.\nEntitats que operin a un país que no pertany a la llista d'estats membres de la UE on hi tenguin lloc activitats i operacions d'ajuda humanitària, i on no existeixin conflictes armats (siguin o no de caràcter internacional).\nAquestes entitats han de tenir el Segell de Qualitat per aquest tipus de voluntariat.\nLes entitats han de sol·licitar tant el Segell com el finançament a través de l'Agència Executiva d'Educació i Cultura de la Comissió Europea (EACEA).\nLa data màxima que tenen les entitats per sol·licitar finançament és dia 3 de maig de 2022.\nAquesta és diferent segons si es tracta d'un voluntariat individual o d'equip:\n- La durada d'un voluntariat individual és d'entre 2 i 12 mesos.\n- La durada d'un voluntariat d'equip és d'entre 2 setmanes i 2 mesos.\nEl jove, de entre 18 i 35 anys, ha d'estar inscrit al Portal del Cos Europeu de Solidaritat, i haver completat amb èxit les formacions obligatòries organitzades a aquest efecte per la Comissió Europea.\nAl començament de l'estiu hi haurà disponible un botó específic per a registrar-t'hi. Les primeres activitats sobre el terreny començaran a partir del primer trimestre de 2023.\nA tercers països no inclosos a la llista d'estats membres de la Unió Europea o a tercers països associats al Programa on hi tenguin lloc activitats i operacions d'ajuda humanitària però que no hi existeixin conflictes armats, siguin o no de caràcter internacional.\nLlegueix l'article complet a la web oficial.


INFORMACIÓ SOBRE ELS FITXERS I TRACTAMENTS. – D’acord amb el que preveu la Llei 15/1999, de 13 de desembre, sobre Protecció de Dades de Caràcter Personal (LOPD), s’informa que les dades personals que es recullen en aquesta web seran incorporades a fitxers de la titularitat de ISBA SOCIETAT de GARANTIA RECÍPROCA (en endavant, ISBA), amb domicili al carrer Genil 30, Palma de Mallorca (07009), Illes Balears.\nCONTACTE I CONSULTES: Les dades personals proporcionades mitjançant el formulari de contacte o en les consultes que formuli, seran tractats per a l’atenció a les seves sol·licituds, així com per millorar la qualitat del web i dels nostres serveis.\nSOL·LICITUD D’AVAL I FORMULARIS RELACIONATS: Les dades seran tractades per a la tramitació de la seva sol·licitud, l’estudi de l’operació, així com per al control i la gestió administrativa i econòmica de l’aval sol·licitat i dels seus serveis accessoris, així com per a finalitats estadístiques .\nAixí mateix, en aplicació de l’article 61 de la Llei 44/2002 de 22 de novembre, de mesures de reforma del sistema financer, les dades proporcionades seran conservades segons els criteris establerts per l’article 30 de Codi de Comerç, tot i que la sol·licitud d’aval hagi estat denegada.\nFinalment, de conformitat amb el que preveu l’article 26 del RD 304/2014, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 10/2010 de Prevenció de Blanqueig de Capitals i Finançament del Terrorisme, les dades proporcionades seran conservades durant 10 anys a comptar de la finalització de l’operació, tot i que la sol·licitud d’aval hagi estat denegada.\nUSUARIS REGISTRATS: Les dades personals dels usuaris registrats, seran tractats per al control i la gestió de la relació amb els interessats, així com per a l’administració, la gestió i el control de la Web i de les seves àrees d’accés restringit i per finalitats estadístiques.\nUn cop registrat a la web l’usuari podrà consultar el seu compte, així com accedir al seu perfil i actualitzar la informació que va proporcionar en el moment del seu registre.\nEn general, les dades personals tractades per l’activitat en la website només seran comunicades a tercers quan sigui indispensable per donar curs a les peticions que hagin formulat, en compliment d’obligacions legals o amb el previ consentiment dels interessats.\nEn particular, pel que fa als sol·licitants d’aval només als efectes d’analitzar la seva solvència econòmica, ISBA SGR, pot consultar fitxers relatius al compliment o incompliment d’obligacions dineràries, com ara INFORMA, ASNEF-EQUIFAX o CIRBE i de conformitat amb el previst per l’Art. 42.2. del Reglament de Desenvolupament de la LOPD, s’informa als sol·licitants del seu dret a consultar aquests fitxers en els termes que la norma indica.\nAixí mateix, en el cas que resulti aprovada l’operació sol·licitada, ISBA SGR queda facultada per traslladar a l’entitat financera escollida pel sol·licitant, les valoracions i / o conclusions internes que ISBA SGR determini sobre la seva qualitat creditícia, així com la documentació lliurada per seva anàlisi en el procés de sol·licitud. Tot això amb la finalitat que l’entitat financera pugui valorar adequadament la seva participació en el finançament sol·licitat.\n2. NEWSLETTER I TRACTAMENT DE DADES AMB FINS COMERCIALS Si vostè així ho ha manifestat en el moment de proporcionar la seva informació personal o si s’ha donat d’alta a la nostra newsletter, les seves dades seran tractades per informar de forma personalitzada, per qualsevol mitjà, fins i tot electrònics o telefònics, sobre productes o serveis oferts per l’entitat que, per naturalesa jurídica, seran relatius a les activitats pròpies de les societats de garantia recíproca. En qualsevol moment, vostè podrà revocar el seu consentiment per a les finalitats abans assenyalades segons més baix s’indica a l’apartat “Drets de l’Interessat”.\n3. DADES DE TERCERS. – En el cas de proporcionar dades de caràcter personal titularitat de tercers, Vostè manifesta que compta amb el consentiment dels afectats per a això, havent-los informat prèviament del contingut de la present política de privacitat.\n4. DRETS DE L’INTERESSAT. – Els afectats podran exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició mitjançant escrit acompanyat d’una còpia del seu DNI i dirigit a ISBA SOCIETAT DE GARANTIA RECÍPROCA, carrer Genil 30 de Palma (07009), Illes Balears. Per sol·licitar la seva baixa dels tractaments amb fins comercials pot enviar un correu electrònic a la següent adreça de correu electrònic: accioncomercial@isbasgr.es\n5. ACTUALITZACIÓ DE LA POLÍTICA DE PRIVACITAT. – Ens reservem el dret d’actualitzar la nostra política de privacitat en qualsevol moment amb motiu de decisions empresarials, així com per complir amb eventuals canvis legislatius o jurisprudencials. Si té dubtes o necessita qualsevol aclariment respecte a la nostra Política de privacitat o sobre el tractament de les seves dades, pot contactar amb nosaltres a l’adreça abans esmentada.


Instruments de reproducció @ca Archives - Jordi Aixalà i Basora\nCategoria: Instruments de reproducció\nCornamusa medieval variant del format de la litografia de les Cántigas de Alfonso X El Sabio.\nTonalitats: Sol major.\nEn Sol major 847,00 €\nReferència: REF-R01\tConsultes i comandes\nCornamusa romana de canya simple.\nTonalitats: La menor.\nReferència: REF-R02\tConsultes i comandes\nCornamusa de boca romana de canya doble.\nTonalitats: Do menor.\nReferència: REF-R04\tConsultes i comandes


Puig aposta per una campanya electoral "casa a casa" per a aconseguir una "majoria forta" per al PSOE\n“Necessitem que el PSOE guanye les eleccions per a preservar, garantir i defensar la convivència” ha afegit\nEl president de la Generalitat i secretari general del PSPV-PSOE, Ximo Puig, ha apuntat que hui dóna principi una campanya que cal fer “casa a casa perquè necessitem una majoria forta perquè Pedro Sánchez siga president”. En aquesta línia, ha incidit en què es necessita un govern amb la “màxima fortalesa” possible per a poder afrontar els grans reptes del futur.\n“No val qualsevol govern” ha puntualitzat després d'assenyalar que “el PSOE és la nostra única esperança per a un finançament just”. “Necessitem que el PSOE guanye les eleccions per a preservar, garantir i defensar la convivència” ha afegit al mateix temps que ha alertat que “estem en un moment crucial per a lluitar contra la desocupació, aconseguir estabilitat econòmica i per a tindre l'oportunitat que Espanya enlaire”.\nEl líder dels socialistes valencians ha recordat que si anem de nou a unes eleccions és perquè “no es va acceptar la voluntat popular”. No obstant això, ha assenyalat que cal afrontar aquests nous comicis “amb més convicció perquè el que és clar és que la Comunitat necessita un govern com l'actual que tracte a aquesta terra amb dignitat”.\nAixí s'ha pronunciat en l'acte d'inici de campanya que ha tingut lloc en el barri de Sant Marcelino a la ciutat de València i que ha comptat amb les intervencions del cap de llista per la província de València per a les eleccions del 10N i ministre de Foment en funcions, José Luís Ábalos, la vicealcaldessa de la ciutat, Sandra Gómez i la secretària provincial, Mercedes Caballero.\n“Hi ha reptes que només els pot afrontar el PSOE” ha recordat el president de la Generalitat qui ha destacat el treball que des del govern central s'ha realitzat aquests dies a Catalunya. En aquest sentit, el líder dels socialistes valencians ha mostrat la seua voluntat per a mantindre una bona relació amb la comunitat veïna al mateix temps que ha demanat al president de Catalunya Quin Torra que “no torne a parlar en nom de la Comunitat Valenciana perquè nosaltres decidim el nostre projecte que és l'Estatut d'Autonomia i la Constitució Espanyola”.\nEl cap de llista per la província de València per a les eleccions del 10N i ministre de Foment en funcions, José Luís Ábalos, ha recordat que si hui tornem a estar en campanya és perquè “hi ha qui no ha acceptat els resultats de les últimes eleccions d'abril”. “El problema és que no es van acceptar els resultats que donaven per guanyador al PSOE i no van tindre més opció que tirar mà del bloqueig perquè no tenien més alternativa” ha apuntat. En aquesta línia ha assenyalat que aquestes eleccions han de tractar de superar aqueix bloqueig, no obstant això ha incidit en què “no val qualsevol govern. “Necessitem un govern amb capacitat per a fer front als nous desafiaments”.\nÁbalos ha alertat que l'estratègia de la dreta és sembrar el descoratjament i la desil·lusió per a evitar la mobilització. “Però ara tenim una oportunitat per a dir-los a tots aquells que volen el poder coste el que coste, que no tot val”. “Ens juguem molt” ha reiterat al mateix temps que ha recordat que “no es pot preferir el buit o donar-li una oportunitat a la dreta sabent que va acompanyada de l'extrema dreta”. “Dir-li quatre vegades que no a un candidat socialista no és un error és un vici” ha lamentat Ábalos.\nFinalment, el ministre de Foment en funcions ha recordat que “fa falta un govern que senta aquest país, que ho entenga i tinga solucions. Des del ressentiment de la dreta no hi ha projecte polític que valga la pena” ha assenyalat per a incidir en què “l'única opció de debò per a aquest país és el PSOE, així ho va dir la gent i així ho dirà una altra vegada”.\nPer part seua, la secretària provincial del PSPV-PSOE, Mercedes Caballero ha instat a “no oblidar els grans avanços que s'han aconseguit en aquests ultims anys” i ha recordat que amb la Llei de Igualtat “hui les dones podem representar a la ciutadania perquè va ser el PSOE qui ha fet possible que hui les llistes siguen paritàries”. “En 15 mesos aquest país ha avançat més que en set anys de Rajoy i això no pot ser un parèntesi entre un govern de la dreta i un altre” per això ha animat a tots a omplir les urnes el pròxim 10N.\nFinalment, la vicealcaldessa de València, Sandra Gómez, ha recordat que davant la “extrema dreta perillosa” que tenim “cal eixir a votar per a recuperar un govern fort i progressista”. “Aquestes eleccions són igual o més importants que les anteriories perquè hem de reivindicar l'Espanya que volem” ha assenyalat i ha apuntat que “hui hi ha un motiu més per a eixir a votar que és votar en contra del bloqueig”.


Villa Omega Rosolina Mare Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVIa Lepre 1 (Check in VIa Ligustri 18), Rosapineta, Rosolina Mare, Itàlia, 45010 - Veure al mapa\nMés informació sobre Villa Omega\nDissenyat tant per oci com per negoci, Villa Omega està situat idealment a Rosolina Mare; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Villa Omega asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar.\nL'ambient de Villa Omega es reflexa en cada habitació. balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Rosolina Mare, el Villa Omega és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: Agenzia Delta Mare - Via Ligustri 18, 45010 Rosolina Mare. Cal que informeu el Villa Omega de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Nou bloguers especialitzats generen 8 milions d’impressions a les xarxes socials en una setmana\nSeguint l’estratègia del Patronat de Turisme Costa Brava Girona en la difusió i promoció de la destinació Costa Brava i Pirineu de Girona a través de les xarxes socials, del 24 al 30 de setembre es va dur a terme el primer viatge de bloguers a la demarcació de Girona centrat a donar a conèixer activitats enogastronòmiques i a experimentar-les.\nVan participar al viatge prescriptors i opinants turístics de referència a Internet, com ara el nord-americà Michael Hodson, del portal GoSeeWrite; la canadenca Ayngelina Brogan, gestora del portal Bacon is Magic, amb 30.000 visites mensuals; el britànic Ryan King, del prestigiós portal Fine Dining Lovers, que té 54.000 seguidors a Facebook; la italiana Sara Porro, del portal Dissapore, amb 950.000 visites al mes, o el noruec Fabien Lainé, que gestiona el portal Vin Deling.\nTambé es va comptar amb la presència de Ryan Opaz, del portal Catavino, amb 50.344 seguidors a Twitter, i de Joan Gómez, de DeVinis.\nAquests destacats i influents bloguers internacionals del sector turístic generaran continguts d’interès a les xarxes socials en les quals actuen. S’estima que les impressions van superar els vuit milions d’usuaris en una setmana.\nEl viatge dels bloguers a la demarcació va incloure diferents experiències enogastronòmiques, com ara visitar El Celler de Can Roca i l’exposició «El somni», de la mà de Jordi Roca i Francesc Aleu; assistir a un sopar concert al Call de Girona; fer una classe de cuina a la Fageda d’en Jordà, a la Garrotxa, amb el cuiner Pep Nogué; visitar cellers empordanesos, membres del Club de la Ruta del Vi DO Empordà –La Vinyeta, Finca Bell-lloch i Coll de Roses– i participar en la verema «a l’antiga» d’aquest darrer; conèixer l’Hotel Peralada Wine Spa & Golf; fer una sortida en caiac de mar pel cap de Creus amb una degustació inclosa de vins a la platja de Colera; fer àpats en enoteques, barraques de pescadors i restaurants de cuina catalana tradicional i d’avantguarda com ara el Miramar, de Llançà, el Compartir, de Cadaqués, i el Vicus, de Pals, a més d’activitats de caire cultural i esportiu.\nEn aquesta iniciativa el Patronat de Turisme va tenir el suport i la col·laboració directa d’empreses privades del sector gironí, ajuntaments, consells comarcals i l’Agència Catalana de Turisme.


Sant Pere de Ribes i el llegat dels indians | Sortides amb gràcia\nCom acostumem a fer quan visitem poblacions, veiem què en diu la Geografia General de Catalunya, editada la dècada de 1910, concretament el volum dedicat a la província de Barcelona escrit per Cels Gomis: “Poble de 334 cases i 1305 habitants de fet i 1334 de dret, a l’esquerra de la riera del seu nom, a 6 quilòmetres al NE del cap de partit (Vilanova i la Geltrú), a 4 de Sitges, quina estació és la que té més a prop, i a uns 50 metres d’altitud. Té agregats lo vilaret de Puigmoltó i els caserius de Sotarriba, Les Torres i Vilanoveta. Amb aquestes quatre entitats i 109 cases escampades, en reuneix aquest municipi 536 amb 2081 habitants de fet i 2018 de dret”.\nConjunt de Sota-ribes.\nContinua dient Cels Gomis: “Hi ha quatre mossos d’esquadra manats per un subcabo, cinc carrabiners manats per un cabo, fanals de gas acetilè i telèfon de servei limitat. Correspon al bisbat de Barcelona; té una església parroquial dedicada a Sant Pere Apòstol, servida per un rector i dos coadjutors; un hospital a càrrec de les Germanes Darderes i un convent de Mercedaries claustrades; una costura i dos estudis municipals i un col·legi per a noies dirigit per Germanes de la Divina Pastora, i un per a nois, a càrrec de Germans de la Doctrina Cristiana; dues societats recreatives i servei de tartanes per anar a Sitges, Vilanova i Vilafranca. Fa festes majors los dies 25 de gener i 29 de juny”.\nCarrer Major. En primer terme, Can Magí Butí.\nAvui, Sant Pere de Ribes, segons dades de l’Indescat de la Generalitat de Catalunya, té una superfície de 40,8 km2 i compta amb una població de 28.730 habitants, una mica més de la meitat són homes i una mica menys de la meitat dones, segons dades de 2013. El municipi té una franja que s’allarga fins el sud i li permet tenir un petit tram de costa de 658 metres. Té diversos nuclis de població, els més importants dels quals són Ribes i Les Roquetes. Aquest darrer nucli va sorgir la dècada de 1950 amb les onades migratòries de l’època. Entre 1960 i 1970 la població de Sant Pere de Ribes va arribar a créixer un 132%.\nDetall del nom de casa.\nTornem a la descripció del Cels Gomis a la Geografia General de Catalunya: “Tota la seua indústria consisteix en una fassina d’esperit de vi; una fàbrica de teixits amb telers mecànics, i una de gas acetilè per a la il·luminació pública i particular. Lo seu terme, mig pla, mig muntanyós, i de clima temperat i sa, produeix blat, llegums i, sobre tot, molt de vi, que és de bona qualitat; s’hi cria bestiar. (…) Compta amb una bona granja avícola, muntada segons los darrers avenços i amb una conducció d’aigua potable per a lo servei de les fonts públiques. Ara s’hi està edificant un temple de doble cabuda que l’actual”. Actualment, el terme municipal encara compta amb un bon nombre de cellers.\nAvui dia, l’Ajuntament és a Can Puig, una antiga masia senyorial, situada al carrer Major,110, a un extrem del nucli de Ribes. Al mateix edifici hi ha l’Oficina d’Informació. Darrere, podem veure la llera de la riera de Ribes i, a l’altra banda, unes curioses formacions geològiques, conegudes com les timbes, formades per la acció erosionaria de l’aigua.\nNo gaire lluny, i també a l’altra cantó de la riera, hi ha el primer nucli de població, anomenat Sota-ribes, amb el castell de Bell-lloc, també anomenat de Ribes, documentat el segle X, i l’antiga església parroquial, amb el cementiri al costat. Cels Gomis explica, a la Geografia General de Catalunya, Wilarà, bisbe de Barcelona va comprar, entre els anys 937 i 950, el castell de Ribes i que el va fer arreglar. El seu successor, el bisbe Vivas, va concedir, el 6 de maig de 990, franquícies als habitants del lloc, tot reservant-se els delmes i les primícies. Més endavant, el 1131, el bisbe Sant Oleguer va donar el castell a Arnau de Ribes i l’any 1333 el rei Alfons IV va concedir carta de població als seus habitants. La torre del castell presideix avui el conjunt monumental, que s’organitza a l’entorn d’una plaça on hi ha també l’antiga església parroquial, dedicada a Sant Pere, aixecada al segle XVII sobre un primitiu edifici del segle XII. La portalada d’estil barroc, es coneguda com a façana de les Ànimes.\nEsglésia Vella a Sota-ribes..\nL’Ajuntament té editats un parell d’itineraris, un dels quals porta el títol de Sant Pere de Ribes a l’edat mitjana, i a més del castell i l’església vella de Sant Pere, inclou el Pi, centenari, i el pont de la Palanca, la casa del Terme, les timbes i l’ermita de Sant Pau, d’estil barroc popular i documentada des del 1485.\nDetall de la torre del rellotge de la Casa de la Vila.\nL’altre atractiu de Sant Pere de Ribes són les construccions edificades pels indians entre final del segle XIX i principi del segle XX. De fet la població forma part de la Xarxa de municipis indians de la qual també en formen part poblacions com Begur, Blanes o Lloret de Mar, entre altres.\nL’Ajuntament de la població ha editat un tríptic amb un itinerari que es pot seguir per la població amb el nom de Ruta dels indians de Sant Pere de Ribes amb un total de 10 punts a seguir pel nucli de Ribes. Al fulletó ens expliquen que va ser a final del segle XVIII quan va començar a estendre’s per la comarca la “carrera de les indies”. En aquella època la població era de poc més de 2.000 habitants. En total van marxar cap a Amèrica unes 400 persones. Com va passar en altres localitats catalanes, una part dels que van aconseguir fer fortuna van tornar al seu lloc d’origen i, com explica el fulletó “van protagonitzar una etapa de transformació urbanística de Ribes, de modernització d’infraestructures, dinamització social i desenvolupament cultural”.\nAnem a veure els 10 punts que ens han preparat per conèixer l’herència dels indians, però abans un petit comentari. Ribes és, encara avui, una població tranquil·la, amb edificis no gaire alts i on moltes cases tenen a la façana, a més a més del número del carrer, el motiu amb el qual són conegudes. Així, hi podem veure Can Queixalot, Lluís de Can Guineu, Can Tabaco Xic o Can Geló, per exemple. Comencem l’itinerari pel carrer Major, el carrer principal de Ribes, on podem veure el model d’urbanisme, més modern, que van promoure els indians. Hi ha algunes edificacions destacables, com l’actual seu del Centre Social Ribetà Els Xulius, Ca la Victòria, Can Magí Butí, la casa de Cristòfol Carbonell i Masó, i la de Joan Bertran i Miret.\nAl principi del carrer Major, a un cantó, hi ha la plaça de la Font, que rep el nom per la font modernista que hi ha al centre i que fou construïda l’any 1906 per commemorar l’arribada de l’aigua a la població, gràcies a les aportacions dels indians. Per anar al següent punt, heu d’anar a buscar el carrer Mn. Andreu Malgà i seguir-lo fins arribar al pont que creua la riera, a l’altra banda hi ha Can Miret de les Parellades, una masia d’estil colonial convertida avui en l’hotel Ibai. Des d’aquí hem de tornar enrere fins a trobar, a mà esquerra, la plaça de la Vila, presidida, òbviament, per la casa consistorial, un edifici del segle XVIII que havia estat un hospital de caritat i que fou reformat com a Casa de la Vila per l’arquitecte Bonaventura Pollés. A la façana de l’edifici destaquen una gran balconada i diversos elements ornamentals amb escuts pontificis, que al·ludeixen a Sant Pere. La façana està rematada amb un capcer amb l’escut de la població i a un lateral hi ha una torre amb un rellotge que va ser donat pels indians. A la plaça hi ha altres edificis interessants, com Can Quima el qual, tot sigui dit, està demanant a crits una restauració, si més no de la façana.\nCarrer del Pi.\nSortim de la plaça de la Vila per anar cap el carrer del Pi, on hi ha alguns edificis que havien estat habitatges d’indians. Al número 25 hi ha la casa Sadurní Bertran i Miret, i que avui és la seu d’una entitat, GER. Altres edificis destacables són Can Planes, Can Pere Miret, Can Metge Pere i les cases de Joan Giralt i Massó i d’Antoni Bertran i Pagès. El carrer és una mica costerut i a mitja pujada, a mà dreta podem veure el perquè del seu nom, un magnífic pi que sobresurt darrera de la tanca d’un jardí. Per anar al punt següent, hem de pujar el carrer del Pi fins al final, seguir a mà esquerra pel carrer Olivella i trencar a la dreta pel carrer Jesús, que ens portarà al carrer Palou, on hi trobarem Can Quadres, un edifici construït per encàrrec de Cristòfol Quadres en tornar de l’Havana el 1874 i que avui és l’Hotel Palou.\nPlaça de Marcer.\nSom al barri del Palou on, a més d’aquest edifici, hi ha alguns racons prou interessants. Des d’aquest punt, hem de començar a baixar per tornar al centre del nucli de Ribes. Allà hi trobem la plaça Marcer, autèntica plaça major de la vila. Du el nom de Francesc Marcer i Oliver, un dels principals benefactors de la població. L’envolten diversos edificis destacables, com Can Punxes, amb façanes a la plaça i al carrer de la Pau, també hi ha Cal Panxo, al número 11, o Can Torrents, al 12; o Can Magí del Pis, al número 10.\nAl costat de la plaça Marcer hi podem veure la capçalera de l’església Nova, dedicada a Sant Pere i Sant Pau, un edifici imponent, costejat per Francesc Marcer. Inaugurada l’any 1910, el tríptic de la Ruta dels indians de Sant Pere de Ribes la descriu, potser d’una manera una mica agosarada, com “un edifici neogòtic inspirat en Santa Maria del Mar de Barcelona”. Les campanes de les dues torres bessones foren finançades, l’any 1922, per Manuel Bertran i Miret, un fill de Ribes que residia a la població cubana de Guantánamo. Al paviment de la plaça de l’església hi ha un modern i curiós rellotge de sol. I encara ens queda un darrer punt. Per arribar-hi des de la plaça de l’església, agafarem el carrer Eduard Maristany i seguirem pel de Dr. Marañon fins a l’avinguda Josep i Pere Jaques (també apareix escrit Jacas), on hi ha el Redós de Sant Josep i Sant Pere, un edifici noucentista projectat per l’arquitecte Josep Font i Gumà, que fou construït gràcies al llegat dels germans Josep i Pere Jaques i que, encara avui, és un centre per a gent gran.\nPer acabar la nostra ruta, podem tornar a la plaçar Marcer, per prendre una cervesa o un refresc en alguna de les terrasses que hi ha. A tocar hi tenim el carrer de Sant Pere, on hi ha la pastisseria Pascual, on podrem comprar unes bones postres. També és un bon lloc per esmorzar-hi abans de començar la nostra ruta.\nEmès a Ràdio Gràcia el 18 de març de 2014\nRellotge de sol a la plaça de l’Església.\nL'entrada va ser publicada el Arquitectura, Comarques Barcelona i etiquetada Americanos, Arquitectura, Garraf, Indians, Sant Pere de Ribes, Sota-ribes per jafrigola. Guarda l'enllaç permanent.\nUn pensament sobre “Sant Pere de Ribes i el llegat dels indians”


Espigues daurades i verdes per al turisme rural – Comunicatur\nHome/Allotjament/Rural/Espigues daurades i verdes per al turisme rural\nUna espiga daurada identificarà els establiments de turisme rural que permetin la pràctica de l’agroturisme i una espiga verda distingirà els anomenats allotjaments rurals. El primer grup, el de les anomenades cases de pagès o establiments d’agroturisme, té a com a tret distintiu el fet que els titulars n’obtenen rendes agràries, ramaderes o forestals.\nLa categorització dels establiments de turisme rural de Catalunya és un projecte en el qual col•laboren des de fa més de dos anys el sector privat del turisme rural i la Direcció General de Turisme. La classificació entraria en funcionament en breu.\nEl creixement ininterromput d’aquests establiments –prop de 1.950 arreu del país, amb més de 15.000 places- feia necessari millorar la identificació del producte per als seus clients potencials, per tal de poder captar també mercats incipients com l’estatal o l’estranger, sobretot països com França, Itàlia, Alemanya i el Regne Unit. Es tracta de sumar un nou element als tradicionals canals informatius, com els prescriptors i els webs, per tal d’aconseguir un millor contrast i coneixement de l’oferta.\nUn tret bàsic del model és la voluntarietat: els establiments de turisme rural poden dur a terme la seva activitat sense necessitat d’estar categoritzats, perquè l’accés a les espigues, a diferència de les estrelles hoteleres, no és condició de la legalitat de l’establiment, sinó una decisió lliure motivada pels objectius de millora, promoció i penetració a nous mercats.\nEls establiments rurals aconseguiran entre una i cinc espigues en funció de paràmetres com el conjunt de l’oferta turística i la qualitat dels serveis i instal•lacions. La implantació de les categories està en procés d’avaluació, per exemple algunes cases rurals de l’Alt Urgell ja utilitzen aquesta classificació. La catalogació amb espigues es fa servir ja en alguna Comunitat Autònoma, però la manca d’un estàndard homologable amb Catalunya podria generar confusió encara.\nEls responsables de l’administració i de les associacions de turisme rural Turalcat i Concatur, amb l’assessorament tècnic extern de la càtedra de geografia de la UAB, treballen de forma conjunta. Es tracta, doncs, d’un procés mixte, allunyat de models exclusivament públics, com el d’algunes comunitats autònomes, o exclusivament privats, com els models francès o austríac.\nNo es tracta, però, d’un procés gratuït, i els costos tant de la primera auditoria com de les revisions posteriors els hauria d’assumir l’establiment interessat. A més, els empresaris que decideixin no adherir-s’hi no gaudirien dels avantatges promocionals que suposarà formar part d’una xarxa d’establiments “categoritzats”.\n6 setembre, 2008\nImpuls on line al posicionament de Tarragona com a destinació de congressos


Una trentena de municipis del País Basc han celebrat consultes per la independència · Tribuna.cat\nDimarts, 7 de juny del 2016 | 09:02\nGure Esku Dago, Euskal Herria, Notícia\nAquest diumenge trenta-quatre municipis bascs han celebrat consultes populars en el que es preguntava a la gent "Si volien ser ciutadans d'un estat basc?". La consulta l'ha organitzat la Plataforma Gure Esku Dago que es defineix ella mateixa com una iniciativa plural i participativa que treballa pel dret a decidir del poble basc.\nBarcelona · Les votacions han finalitzat a les vuit del vespre i hi han participat un total de 36884 de les 125000 que ho podien fer o sigui un 29'6% del total. Pel que fa al resultat un 95'3% hi ha votat a favor mentre qye un 3'7% ho ha fet en contra.\nEl portaveu de Gure Esku Dago, Ángel Oiarbide, s'ha mostrat satisfet i ha afirmat que "Hem demostrat que és possible decidir entre tots i que es pot fer amb total normalitat, que no anem contra ningú sinó a favor de tothom". Oliarte ha afegit que celebra el "pas endavant" que suposen les consultes per al dret a decidir d'Euskadi, però lamenta que encara està lluny del punt en què està el procés català. L'explicació, diu Oiarbide, passa pels partits polítics: "A Catalunya governen més o menys els mateixos que abans, però han interioritzat una altra actitud".\nPer preparar les consultes Gure Esku Dago ha creat plataformes locals que són les encarregades de portar la consulta a cada poble. Els convocants han renunciat a qualsevol ajuda institucional i fugen dels edificis públics per col·locar les urnes. D'aquesta manera volen evitar conseqüències legals per als càrrecs públics. De fet, el delegat del govern espanyol al País Basc, Carlos Urquijo, ja ha avisat els alcaldes dels municipis on hi haurà votacions que "no poden col·laborar en la realització d'una consulta popular sense permís" i que vigilin que cap recurs públic s'utilitzi per a les consultes.


Normes de publicació – Deontologia Periodística\nCaracterístiques de les contribucions\nTextos amb voluntat divulgativa, en què s’analitzi i es reflexioni críticament sobre casos clàssics o d’actualitat relacionats amb la deontologia periodística. Els casos seleccionats poden ser d’àmbit nacional o internacional.\nCal presentar el cas i argumentar les vostres afirmacions segons els principis ètics (vegeu tesaure) i les prescripcions dels codis deontològics nacionals (Col·legi de Periodistes de Catalunya, FAPE) i transnacionals (UNESCO, FIP, Consell d’Europa). També podeu tenir en compte els llibres d’estil i estatuts de redacció dels mitjans estudiats, així com d’altres recomanacions d’autorregulació pertinents.\nTambé cal aportar cinc paraules clau, que funcionaran com a etiquetes de l’entrada.\nEs valorarà la inclusió d’enllaços i de material gràfic per acompanyar l’entrada.\nExtensió màxima de l’entrada: 750 paraules.\nIdiomes: Català, castellà o anglès.\nAbans de redactar els textos, cal que envieu un correu als professors de seminari, que validaran la vostra proposta de cas.\nUn cop elaborats, els textos s’enviaran en format Word. Els continguts seran revisats pel professorat abans de ser penjats a l’observatori.


Com utilitzar endolls de Tadjikistan a Cambodja\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Tadjikistan a Cambodja en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Tadjikistan a Cambodja sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.


Sra. Montserrat Castejón i Palacín\ncap de l'Oficina de Selecció de Personal\n93 556 60 90\n93 552 61 83\nb) Coordinar, elaborar i proposar les bases de les convocatòries i els temaris i perfils professionals per a la selecció de personal.\nc) Participar en la determinació dels membres dels tribunals qualificadors o òrgans tècnics de selecció, així com dels assessors quan escaigui, per a les convocatòries de selecció de personal que corresponguin.\ne) Assessorar els tribunals o òrgans de selecció de personal en la seva actuació per garantir una actuació homogènia, respectant-ne la discrecionalitat tècnica en el desenvolupament de les proves.\nf) Planificar la logística i dur a terme les actuacions necessàries per al correcte desenvolupament de les proves selectives d'accés a la condició de funcionari, i laboral quan escaigui, sens perjudici de les funcions que, sobre aquest àmbit, puguin correspondre a altres òrgans o organismes.\nPerfil i trajectòria professional: Montse Castejon


11-S: Una ofrena floral sense públic i una audició de sardanes sense ball - TV SantCugat.cat\nSant Cugat es prepara per commemorar el proper Onze de Setembre una Diada Nacional marcada per les restriccions derivades de la covid-19. La jornada començarà a les 9h del matí amb l’ofrena floral de les entitats al monument a Rafael Casanova. L’acte comptarà amb l’ofrena institucional, el cant de ‘Els Segadors’ i el clourà el discurs institucional de l’alcaldessa Mireia Ingla. L’accés al públic queda restringit i només hi podran assistir un màxim de 6 persones per cada entitat.\nA les 20h del vespre, a la plaça de l’Om, la tradicional ballada de sardanes també s’ha modificat arran de la pandèmia. Enguany serà una audició (sense ball), a càrrec de la cobla Ciutat de Terrassa. L’espai tindrà un límit d’aforament i els assistents seuran en cadires separades per mantenir la distància de seguretat.\nPrograma d’actes 11 de setembre 2020:\nPlaça de Rafael Casanova (matí)\nActe amb accés restringit de públic.\n9 a 11 h: ofrena floral de les entitats al monument de Rafael Casanova\nLes entitats que vulguin fer l’ofrena (màxim 6 persones) han d’enviar correu aalcaldia@santcugat.cat\n11 h: ofrena institucional i cant d’”Els Segadors” amb Quartet Brossa\n11:15 h: discurs institucional de l’alcaldessa Mireia Ingla\nPlaça de l’Om (vespre)\nActe amb aforament limitat i cadires amb distància de seguretat.\n20 h: audició de sardanes “Xaxu & friends, la força de la sardana clàssica” amb la cobla Ciutat de Terrassa.\nEl cartell de la Diada nacional de Catalunya 2020 és un disseny de Marc Sierra\nLa Diada arreu de Catalunya\nL’Assemblea Nacional Catalana (ANC) prepara 107 punts per manifestar-se el dia 11 de setembre en 82 municipis de Catalunya. L’entitat ha limitat a 48.000 manifestants l’aforament total per al centenar de concentracions que es preveuen. Cada mobilització -que s’haurà de celebrar en avingudes amples- tindrà un aforament màxim, un perímetre delimitat de 4 metres quadrats per persona i senyals que indiquin on ha de situar-se cada assistent. La concentració més multitudinària es preveu a Badalona, amb capacitat per a 1.700 persones, i la més petita, a Taüll, amb 12. De tota manera, l’aforament de la majoria de concentracions oscil·la entre els 200 i els 300 assistents. La presidenta de l’ANC, Elisenda Paluzie, assegura que es tracta d’una manifestació “descentralitzada” per evitar les “aglomeracions massives”.\nCategories Actualitat, Destacats, SocietatEtiquetes 11 de setembre, Diada sant cugat, Rafael casanovas\n“L’escola serà un lloc de no contagi? No. De la mateixa manera que tampoc ho és el supermercat”\nLa CUP es retira del cas 3% i l’Ajuntament de Sant Cugat pren el relleu


No ens falten propostes de coses per realitzar. Però es tracta de fer menys coses i amb més consciència i atenció, gaudint-les i essent present del tot, enlloc de realitzar-les mecànicament, casi passant de llarg,com quan el nostre cos està en un lloc realitzant una activitat i la nostra ment en un món paral·lel, programant-ne una altra.\nTampoc ens falten coses per comprar: la oferta és il·limitada i els bombardeigs per consumir incessants. Sempre trobarem quelcom que ens sedueix i que ens falta posseir. Així mateix, els experts asseguren que tampoc es tracta de tenir més, sinó de valorar el que ja és nostre. Fer una aturada. Centrar-nos en el present. Deixar de mirar fora i fixar-nos en el que sí tenim en aquests moments.Treure el suc, esprémer i veure les oportunitats del que ens es brindat. Del nostre estat actual. Així, necessitarem menys diners i, en contrapartida, podrem gaudir de més temps per poder-nos permetre el luxe d'aturar-nos i gaudir de la vida, no a tota velocitat, sinó a tota "profunditat". Volem una vida molt ràpida i veloç o una dansa per l'existència harmònica, intensa i saborosa? El resultat és a les nostres mans, perquè som nosaltres qui marquem el ritme, encara que visquem en una societat accelerada, mecanitzada i despietada. Som nosaltres qui triem quantes vegades masteguem un mos abans d'engolir-lo, quants llibres encetem i no llegim, si mirem i toquem la persona a qui ens adrecem, si ens permetem respirar abdominalment o només ho fem superficialment.\nEns sobren els estímuls acústics. Diane Ackerman explica en el seu llibre A natural History of the sensescom diversos estudis demostraven que els infants que es veien envoltats d'un ambient sorollós (habitants de ciutats), mostraven un desenvolupament més lent(fins un any de retràs) que els que creixien en espais més silenciosos. Aquest article em fa pensar que si ens aturéssim i escoltéssim el silenci, potser podríem sentir que és el que el nostre cos ens demana, què ens convé. La direcció que em de prendre, dictada pels batecs del nostre cor.\nDe cap manera ens falten coses per menjar. Per sentir-nos més satisfets i estar més sans ens cal menjar menys, reduir el consum i augmentar la qualitat. Com conclouaquest article, nombrosos estudis científics demostren que abandonar la ingesta d'aliments processats industrialment i substituir-la per productes frescos i elaborats per nosaltres mateixos a casa, incrementa escandalosament la nostra longevitat. A més, com diu Javier Meléndezen un altre article, no només és més sa sinó que ens fa més feliços. És molt més reconfortant menjar-nos un plat de mussaka grega feta per nosaltres, que no pas obrir una llauna de raviolis o descongelar un paquet de mandonguilles sueques. Gaudim més nosaltres i gaudeix més la nostra família, la qual cosa afavoreix un clima càlid i benestar, de relacions positives a la nostra llar.\nEncara menys ens falten les coses què mirar. Entre la pantalla del mòbil on ens crida el whats-up, la del ordinador on no paren d'arribar nous correus, el rellotge i la tele, anem ben distrets. En canvi, ens perdem un petit pit-roig que s'ha aturat al a barana del nostre balcó per dedicar-nos una dolça melodia, el missatge paral·lel que ens diuen els ulls de la persona a qui parlem però no mirem o la dansa dels núvols en el cel que ens serveix de comunicat meteorològic que no atenem. Com diu Borja Vila-seca, el món és molt difícil de canviar, però si ens aturem i observem, prendrem consciència del poder de canviar-nos a nosaltres mateixos i fer de la nostra existència la delícia a a que està destinada. Ja ho diu Maria José Álava, hem nascut pers ser feliços i la nostra tasca és canviar la nostra mentalitat per ser-ho. No hi ha error més gran que creure que hem nascut per córrer, competir i patir i resignar-nos a aquesta falsa creença.\nDimecres començo a treballar, després de la meva pausa per maternitat, i m'he compromès amb mi mateixa a fer-ho sense perdre el sentit de l'harmonia, la bellesa d'estar en pau amb el propi ritme biològic. Perquè sí, sóc treballadora, però per sobre d'això sóc mare i transmeto amb el meu comportament una manera de ser, una filosofia de vida. Ja que els nens aprenen, per sobre de tot, mitjançant l'exemple i no vull que vegin una mare atabalada, caòtica, desconnectada de sí mateixa, sinó una manera de ser tranquil·la i joiosa, a gust amb l'existència. Les nostres actituds i comportaments criden més fort que les nostres paraules i, la meva prioritat és educar els meus fills, transmetre'ls la importància d'estar a gust amb nosaltres mateixos i el què fem. Viure una vida amb sentit, en estreta relació amb la saviesa interna i la coherència amb el que realment som.


OBSAM · Actualització 2015 del mapa de cobertes i usos de sòl\nSobre fotografies aèries de l’any 2015 s’ha realitzat un nou mapa de detall de les cobertes i els usos de sòl de Menorca seguint la metodologia del projecte europeu CORINE Land Cover, però adaptada a escala insular (1:5.000). Juntament amb els 2 mapes precedents dels anys 2002 i 2007 podem analitzar de forma molt precisa l’ evolució de l’ocupació del territori tant pel que fa a usos humans com naturals.\nDesprés d’un primer període 2002-2007 caracteritzat per una gran activitat econòmica, que queda reflectida sobre el territori amb un creixement important tant dels nuclis urbans tradicionals i com dels nuclis turístics, en el segon període 2007-2015, s’alenteix considerablement aquest creixement, en sintonia amb la resta de l’estat i la crisi econòmica internacional. De fet el ritme d’increment anual de la superfície artificial passa de 1’8% en el primer període a un 0,6% en el segon.\nTipologia de coberta 2002 2007 2015 Canvi\nCobertes Artificials (nuclis i xarxa viària) 2.997,9 3.273,4 3.439,1 275,49 165,74 441,23 ha\n4,32% 4,71% 4,95% 9,19% 5,06% 14,72%\nCobertes Modificades (cultius i canteres) 35.360,9 35.274,3 35.290,9 -86,5 16,6 -70,0 ha\n50,90% 50,77% 50,79% -0,24% 0,05% -0,20%\nCobertes Naturals (boscos, costa i basses) 31.111,6 30.929,7 30.751,4 -181,9 -178,3 -360,2 ha\n44,78% 44,52% 44,26% -0,58% -0,58% -1,16%\nTotal 69.470,4 69.477,4 69.481,4 7,0 4,0 11,0 ha\nTaula 1. Superfície total (hectàrees) per agrupació de coberta de sòl i percentatge respecte la superfície total insular. Anys 2002, 2007 i 2015.\nAl llarg d’aquest període de 13 anys (2002-2015) les cobertes artificials han augmentat en 441 ha, mentre que les cobertes modificades, bàsicament terres agrícoles i canteres, han disminuït en 70 ha. No obstant, la reducció més important l’han patida les cobertes naturals amb una pèrdua de 360 ha, bàsicament de les seves dues cobertes més abundants a l’illa que són els ullastrars i els pinars. En qualsevol cas, no podem afirmar de cap manera que l’increment de les zones artificials es doni per ocupació directa de zones naturals. Majoritàriament, les noves construccions es donen damunt terrenys agrícoles o abandonats, mentre que, de forma paral·lela, a altres bandes es dóna un procés important de recuperació de terres de cultiu en zones “envaïdes” per ullastrar.\nLa pèrdua neta de zones agràries s’ha donat fonamentalment per la urbanització de les terres o per la construcció de noves infraestructures (xarxa viària, equipaments públics, etc.) i en contra de la percepció que té molta gent, no es deu a l’abandonament del camp que fa que terres de cultiu passin a bosc. L’abandó de terres de cultius durant els últims 15 anys, només s’ha donat de forma puntual i de forma més concentrada en el sud-est de l’illa, i ha estat contrarestat per recuperació de zones de cultiu en altres municipis. Per contra, un fenomen que no podem detectar amb el mapa de cobertes i que sí s’aprecia a simple vista és el tancament del bosc. Sense canviar el tipus de comunitat vegetal, la coberta forestal sí es torna més densa donant aquesta sensació de “creixement del bosc”.\nUn segon fenomen a destacar en àmbit rural i periurbà ha estat el fort increment de la superfície artificial en forma d’ampliació de construccions ja existents. En aquest sentit s’ha de dir que l’increment de la superfície artificial en el conjunt del període (2002-2015) ha estat més important en edificacions aïllades (46 ha) que en els nuclis urbans dels pobles (35 ha). Les principals causes són l’ampliació de bouers, d’edificacions agrícoles i de cases residencials aïllades especialment en nuclis rurals. En qualsevol cas, el principal augment de superfície artificial es segueix donant a les urbanitzacions (nuclis turístics 134 ha), en primer lloc, i en polígons industrials i de serveis (67 ha), en segon lloc.\nPer tant, podem afirmar que s’han donat una sèrie de transformacions en el camp menorquí, més evidents durant el segon període d’estudi (2007-2015), que trenquen amb la tendència de la dècada dels 90. Aquestes transformacions, com ara la recuperació de camps abandonats, implantació de reguius, i actuacions relacionades amb la reforma, modernització i ampliació de les edificacions agràries, fan pensar en una incipient revalorització del medi rural, encara que no necessàriament amb finalitats agràries.\nEn aquesta actualització del Mapa de Cobertes i Usos del Sòl de Menorca a l’any 2015 els principals canvis irreversibles observats han estat per ordre de superfície: edificacions vàries a la IV fase del polígon de Maó que han transformat unes 14 ha; l’ampliació i reformes en nuclis rurals dispersos afectant a unes 10 ha; i la nova variant de Ferreries (Me-1) amb també unes 10 ha ocupades. Totes aquestes obres solen venir acompanyades d’una afectació a l’entorn immediat, creant zones marginals adjacents (coberta modificada no artificial) amb una superfície de més de 40 ha (marges de carretera, solars buits i entorn d’edificacions de finques agràries).\nFigura 1. Exemple de noves infraestructures: presó de Maó, eixamplament de la carretera, carril bici i rotonda, a la carretera Maó-Sant Lluís.\nPer davall de les 10 ha d’afectació els seguirien la construcció de la bassa de regants de la depuradora sud de Ciutadella, amb una afectació de 9,6 ha; l’ampliació de l’abocador de Milà, amb 8,2 ha; i el nou dic de Ciutadella, amb una afectació total 7,1 ha. La majoria d’aquests sis canvis corresponen a la construcció de noves infraestructures i obres públiques, i només dues, les noves naus industrials de POIMA i el creixement d’edificacions disperses en zones rurals, corresponen a iniciativa privada.\nFigura 2. Canvis de coberta succeïts entre el 2007 i el 2015 a l’entorn de Ciutadella. Sobre l’ortofoto del 2015 s’han marcat els canvis amb el color corresponent a la nova categoria de coberta de sòl.\nAltres constatacions addicionals que es poden fer de forma breu són:\nL’important increment de nous equipaments públics i àrees de lleure.\nUn increment de la superfície dedicada a cultius de regadiu, a la vegada que augmenta la dedicada al cultiu d’hortalisses. Per tant, un lleuger increment de la agricultura més intensiva.\nL’augment de superfície dedicada a vinya i l’aparició de noves tipologies de cultiu com els olivars. El que indica una incipient diversificació agrària.\nLa conservació de la superfície d’alzinars i de zones humides. Hàbitats protegits i de gran valor ecològic.\nLa preocupant pèrdua de tamarellars, boscos de ribera i comunitats associades a torrents per la neteja abusiva amb maquinària pesada.\nTots aquests canvis es poden apreciar fàcilment amb el visualitzador de cartografia de l’IDE Menorca on podreu trobar i comparar els 3 mapes, a més d’observar els 2 mapes de canvis registrats. Per fer la comparativa, és especialment útil l’eina que permet jugar amb la transparència de les capes.\nTrobareu tota la informació ampliada i totes les estadístiques a l’informe:\nCartografia digital de l'ocupació del territori de Menorca (Actualització 2015 i comparativa 2002-2007-2015)


runnec: de juny 2011\nAigua perque és el que vaig fer. Una Cursa del Foc a Olesa de Montserrat que no pasará a la meva particular historia ni molt menys, i en la que vaig notar que una setmana d'entrenaments dolents i un cos que demana a crits un reset son un cocktel infalible per no tenir el millor dia. I foc perque era el que semblava que caiguès del cel diumenge al matí a Olesa. Quina calda!!!. Com sempre he quedat una bona estona abans amb companys del Team. En aquesta ocasió Jon i Romana intentaran deixar el pabelló Ashi Running més alt que jo, (com passa sempre). Tot i que la sortida pateix un retard d'uns 10 minuts, surto amb ganes de fer-ho bé. El primer km de baixada és molt propici, i el marco a 3:45. És evident que aquest no és el meu ritme, però és que de seguida que comencem a tenir perfil mes planer ja veig que entre la calor, i especialment el meu fluix estat de forma, no treurem res de profit avui. El meu ritme va baixant km a km, i ja em marco com únic objectiu acabar senser i no perdre gaires posicions fins la meta. Al km5 marco 20:29, i la veritat és que avanço a alguns corredors fins al final que sembla que encara pateixen més que jo. Del km 8 o 8,5 i fins l'arribada, el perfil pica de veritat. Entro a meta fent un bon esprint i marcant 41:36. Lloc 104 de 421 arribats. El 25è de la categoria. Bé, sencillament no he pogut fer més. Jon ha entrat el 12è en 35:30, Romana que ha fet una cursa molt inteligent entra en 48:06 i la 7ª de categoria. Coincidim uns minuts amb la gent del equip rival-amic Baseamado, i també amb el guanyador de la cursa Sergio Enriquez, amb el que també coincidirem a la cursa d'Andorra del proper 10/07. Classificacions.\nPublicat per Ernest Crespo a 15:03 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: 10k, curses, olesa\nPublicat per Ernest Crespo a 12:28 2 comentaris:\nPublicat per Ernest Crespo a 10:06 3 comentaris:\nPublicat per Ernest Crespo a 11:50 7 comentaris:


Seguim vivint un any atípic, en el que entre moltes altres coses, hem hagut de renunciar a les reunions presencials de la Junta de l'Ampa. Però no volem que això sigui un impediment perquè les families pogueu dir la vostra i fer un pas endavant per incorporar-vos als equips de treball que haurem de renovar d'aquí a poc temps.\nUs convidem a la pròxima reunió ordinària de l'AMPA que es farà de forma telemàtica el 10 de Novembre, a les 21h. Per participar només cal que ens escriviu prèviament a ampa@ampavillena.cat per tal que us enviem l'enllaç per entrar a la sala virtual a on ens trobarem.\nUs adjuntem l'acta provisional de la darrera reunió dels membres de l'actual Junta per tal que us feu una idea dels temes que tenim a sobre de la taula ara mateix.


Enxampat un motorista a 208 km/h per la C-55 a Manresa | ElMotordeGirona.cat\nEnxampat un motorista a 208 km/h per la C-55 a Manresa\n14 maig, 2020 albertalsina 0\nAgents dels Mossos d’Esquadra van denunciar penalment un conductor, de 28 anys i veí de Castellgalí, com a presumpte autor d’un delicte contra la seguretat viària per circular a una velocitat penalment punible.\nEls fets van succeir pels volts de les 11.30 hores de dimarts, durant un control de velocitat que es va muntar a la carretera C-55, a l’altura del punt quilomètric 29,7, dins del terme municipal de Manresa.\nEl radar va detectar una moto circulant a 208 km/h en un tram de via on la velocitat màxima genèrica està limitada a 90 km/h.\nPer aquest motiu, els agents van aturar el vehicle i van denunciar penalment com a presumpte autor d’un delicte contra la seguretat viària per circular a una velocitat que superava el marge de 80 km/h per sobre de la genèrica, tal i com recull l’article 379 del Codi Penal.\nHonda ja coneix el seu motorista de l’any\nDenunciats uns motoristes per circular per camins de bosc restringits\nVÍDEO: Una motorista torna les escombraries que van llançar des d’un cotxe\nVÍDEO: L’acrobàcia increïble d’un motorista després de tenir un accident\ntags: excés velocitat Manresa Mossos d'Esquadra Moto\nprevious Hyundai i10 1.2 MPI AT: Segur i connectat\nnext L'Ajuntament de Girona començarà aquest mes de maig a reasfaltar alguns carrers de la ciutat


Morter autoanivellant d'assecat ràpid ARDEX K55\nMorter autoanivellant per recobrir, igualar i anivellar paviments de ciment, d'anhidrita i de qualsevol altre material.\nPasta anivelladora per a renovacions i reparacions ràpides.\nEs pot revestir després d'1 hora.\nPols gris amb ciments especials i plastificants amb bona capacitat de dispersió.\nBarrejat amb aigua resulta un morter suau, fluid i autoanivellant el qual es pot treballar durant 15 minuts i després d'1 hora es pot trepitjar i revestir.\nEl morter endureix per hidratació.\nEl suport ha de ser sec, resistent, sòlid, aspre i lliure d'elements disgregables. Eliminar restes tous o restes de cola sense resistència. Les restes de cola resistents a força de dispersions o dissolvents de resines sintètiques s'han de polir o raspallar.\nEls suports llisos i no porosos o amb restes de coles a base de poliuretà, resines i betum s'han de preparar amb ARDEX P82, imprimació de resines sintètiques.\nPer evitar l'aparició de bombolles d'aire en suports porosos, aquests s'han de preparar amb ARDEX P51 imprimació diluïda amb aigua en proporció 1: 1.\nEn un recipient net abocar aigua clara i barrejar, agitant fortament, la quantitat de pols necessària fins a obtenir un morter sense grumolls.\nPer a la barreja de 20 kg. de pols ARDEX K55 es necessiten aproximadament 5 ¼ litres d'aigua.\nBarrejar la quantitat de morter que es pugui treballar en el temps de 1/4 d'hora.\nEl morter es pot utilitzar aprox. durant 1/4 d'hora amb una temperatura de 18 - 20 ° C. I després d'1 hora es pot trepitjar i revestir. Temperatures més baixes allarguen el temps d'utilització, temperatures més altes escurcen el temps d'utilització i de revestir.\nÉs convenient que per a revestir, la temperatura ambient no ha de ser inferior a 15 ° C.\nNormalment no es poden anivellar a posteriori les petites irregularitats sinó que s'han de rascar i igualar amb l'ajuda d'una espàtula després que la resta hagi endurit a l'cap de 3 hores.\nEn suports no porosos aplicar una capa de ARDEX K55 de mínim 1,5 mm de gruix.\nPer a treballs d'anivellament gruixos superiors a 10 mm. s'ha de allargar el morter ARDEX K55 com s'indica a continuació:\nEn cas de necessitat, fer els arranjaments posteriors immediatament després de el temps de trepitjat (1 hora).\nLes capes aplicades encara que siguin gruixudes podran ser revestides a el cap d'una hora de l'aplicació de l'morter.\nAplicar ARDEX K55 amb temperatures superiors a + 5 ° C i inferiors a + 30 ° C.\nNo utilitzar en zones amb humitat permanent.\nAnivellar les capes d'asfalt fos amb ARDEX K14, producte idoni per a tal fi.\nParquet i suro s'aplicaran sempre a l'endemà (24 hores).\nPer col·locar revestiments observar les instruccions d'ús dels adhesius i de fabricant de l'revestiment.\nConté ciment, reacció alcalina per tant protegir la pell i els ulls. En cas de contacte esbandir bé amb aigua. En cas de contacte amb els ulls consultar també el metge.\nUn cop sec, no té afectacions fisiològiques ni ecològiques.\nRelació de mescla: Aprox. 5,25 litres d'aigua: 20 kg. Pols que representen aprox. 1 vol d'aigua: 3 1/4 vol. de Pols.\nDensitat: Aprox. 1,2 kg / l.\nDensitat de l'morter en fresc: Aprox. 1,9 kg./l.\nRendiment: Aprox. 1,5 kg de pols per m2 i mm.\nTemps obert (20 ° C): Aprox. 15 min.\nTransitabilitat (20 ° C): Aprox. 1 hora\nRevestible (20 ° C): Aprox. 1 hora\nDesprés d'1 dia aprox. 20 N / mm²\nDesprés de 7 dies aprox. 30 N / mm²\nDesprés de 28 dies aprox. 35 N / mm²\nDesprés d'1 dia aprox. 6 N / mm²\nDesprés d'1 dia aprox. 40 N / mm²\nDesprés de 7 dies aprox. 50 N / mm²\nDesprés de 28 dies aprox. 60 N / mm²\nEnvàs: Sacs de 20 kg.


Més de 600 persones han participat a les activitats 'Canya als museus' | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLa iniciativa ha comptat amb una vintena d'activitats, moltes d'elles gratuïtes, que s'han dut a terme en diferents horaris i per a diversos públics.\nDj., 23/06/2022 - 11:17\nMés de 600 persones han participat a les activitats 'Canya als museus'\nL’Àrea de Museus i Monuments, del Ministeri de Cultura i Esports, fa un balanç satisfactori de la rebuda per part de la ciutadania del programa d’activitats Canya als museus que s’ha dut a terme enguany entre els mesos de febrer i juny i que ha aplegat un total de 678 persones. La iniciativa ha comptat amb una vintena d'activitats, moltes d'elles gratuïtes, que s'han dut a terme en diferents horaris i per a diversos públics.\nCanya als museus respon a la voluntat de fer que els visitants del museu passin a ser usuaris actius, en lloc de simples observadors passius. És una oferta d’oci creatiu fet amb el talent del teixit cultural del país, els productors artesanals d’Andorra i la creativitat de l’equip de guies culturals. A més, també s’ha pogut complir amb l’objectiu de captar més públic i fidelitzar-lo, perquè els participants han estat, en un percentatge elevat, gent del país que han repetit i han gaudit de les activitats.\nEn relació a la participació per activitats, sobresurt l’activitat A la recerca dels ous de Setmana Santa a la Casa d’Areny-Plandolit i al Museu Nacional de l’Automòbil, ja que es va programar en el context de les vacances de Setmana Santa. La proposta, basada en un joc de pistes, tenia com a recompensa ous de xocolata. D'altra banda, la bona acceptació de la visita en clau de gènere dedicada a la manera com vivien les padrines a Casa Rull ha motivat que s’ofereixi també a les llars de jubilats, i per al curs vinent estarà disponible per als escolars de secundària i batxillerat.\nCanya als museus s’ha acabat, però la programació dels museus gestionats pel Govern continua amb les Nits d'estiu als museus, i al setembre tornarà Canya als museus amb un ampli catàleg d’activitats per dinamitzar els museus fins al mes de desembre del 2022.


Jardineres flexibles per a les ciutats, amb materials reciclats.\nInici » Project » Jardineres flexibles per a la ciutats.\nJardineras flexibles de caucho reciclado\nEl projecte desenvolupat per ZICLA® amb la col·laboració del dissenyador català Curro Claret va consistir a dissenyar i desenvolupar una línia de jardineres flexibles per a les ciutats. Havien de ser jardineres amb formes arrodonides, sense cantells vius, aptes per a ser emprades en places, parcs, col·legis i residències d’ancians.\nEls materials estudiats.\nLa identificació d’un material residual que pogués utilitzar-se per a la fabricació d’aquestes jardineres flexibles va ser un dels aspectes clau del projecte. Diferents materials residuals van ser estudiats entre els quals destaquen:\nLones en desús de PVC procedents de camions, cartells, etc.\nMotlles fora d’ús de la fabricació de pneumàtics.\nEl material escollit.\nLa indústria del pneumàtic utilitza motlles per a la fabricació dels seus productes; aquests motlles es rebutgen després d’un determinat nombre d’usos. Es caracteritzen per la seva flexibilitat, resistència i durabilitat, i per la disponibilitat de mides molt variades.\nEl destí habitual d’aquest residu és l’abocador o la valorització energètica.\nEl producte final: les jardineres flexibles.\nEl projecte va dissenyar la logística i els passos per condicionar els motlles en desús de la fabricació de pneumàtics en jardineres.\nEls primers prototips es van provar en una escola de Sant Cugat del Vallès a Catalunya.\nSEAT & LIGHT: Desenvolupament d'un seient amb llum mitjançant la reutilització d'un antic fanal.


Marta Esteve i Gemma Carbó van desgranar alguns dels elements que són necessaris per afavorir el retrobament entre el món escolar i el cultural.\nEl vuitè dels diàlegs de l'Àgora Educació reivindica la reconnexió entre escola i cultura. Foto: UManresa\nLa cultura és una eina de transformació social, però la modernitat l'ha separat i l'ha allunyat del món educatiu, una situació que cal revertir per aprofitar-ne el potencial transformador. Les ponents del vuitè dels diàlegs Àgora Educació 2022, Marta Esteve, directora de la Fundació Carulla, i Gemma Carbó, directora del Museu de la Vida Rural de la Fundació Carulla, van analitzar durant una hora, per què s'ha produït aquest allunyament i què cal fer perquè el món de la cultura i la creació i el món de l'educació es retrobin i treballin conjuntament.\nSegons les protagonistes del diàleg, els espais culturals s'haurien de confondre amb els espais educatius, s'haurien d'entendre, però hi ha un problema de distància entre els dos mons. Esteve i Carbó van dir que vivim en un món en el qual la cultura és considerada un bé de consum, viscuda com una cultura en la qual cal excel·lir, que genera por de no assolir uns nivells de qualitat que l'acosten més a l'elit que no pas a les emocions que pot generar i pot provocar una cultura que ens connecti amb les emocions i amb la vida real. Carbó es va referir, per exemple, al Museu de la Vida Rural. La cultura del món rural tenia, fins fa uns anys, poc interès per al món escolar malgrat parlar de temes que són completament actuals i que ens poden connectar amb la realitat: economia circular, igualtat de gènere, relacions de poder, medi ambient o la gestió de l'aigua. La cultura i els espais culturals, per tenir interès, "han de poder parlar de les nostres vides" i els museus hem tendit a posar al centre la part de conservació i la part més material i "hem deixat de banda la connexió emocional".\nSegons les ponents del diàleg, existeix una relació de desconfiança entre el món artístic i cultural i l'escola perquè no hi ha projectes que siguin compartits. Hi ha iniciatives des de l'àmbit cultural i d'altres des de l'àmbit educatiu, però que no representen cap connexió real. En aquest sentit van defensar la necessitat d'impulsar projectes compartits, de cooperació, que ajudin a perdre la por i la desconfiança.\nUn altre dels elements que cal resoldre per reconnectar escola i món cultural és la manca de formació específica. Els mestres haurien de tenir més formació artística i cultural i que sigui més pràctica. En aquesta línia també caldria treballar un bon plantejament pel que fa a la implementació dels llenguatges artístics en els projectes educatius, que incloguin espais de cocreació des del primer moment i que comptin amb la implicació de tota la comunitat educativa. "Si mestres i artistes es formen junts, amb espais comuns, amb espais d'hibridació, sorgiran experiències que contribuiran a reduir la distància entre cultura i escola". Per això és necessari que hi hagi molta informació de totes les fases del projecte, que se'n faci una bona comunicació, que tingui relat i que se'n comparteixin els aprenentatges.\nCal un "Tinder per fer match" entre món cultural i educatiu\nTot plegat topa amb la dificultat de la manca de recursos materials a les escoles, però això es pot resoldre aprofitant tots els recursos culturals que hi ha a l'entorn dels centres educatius. Es tracta d'acabar "amb el blindatge" d'aquests dos mons perquè es puguin reconnectar. Al mateix temps, cal que els equips que s'impliquen en aquest tipus d'iniciatives i que les lideren tinguin el suport necessari per tirar-les endavant. Es tracta d'aconseguir que aquests projectes "no siguin bolets, que siguin processos amb continuïtat i de llarga durada" i que se'n puguin avaluar els resultats transformadors a nivell social més enllà de l'avaluació de la creativitat individual. "La cultura té un gran potencial per aprendre a conviure", van defensar les ponents. Segons Carbó i Esteve, en aquests moments es detecten moltes ganes de tirar endavant projectes que connectin escola i cultura, però "no hi ha manera de fer match. Ens caldria un tinder cultural per connectar escoles, creadors i espais culturals".\nEscola i societat al proper diàleg\nEl cicle de diàlegs de l'Àgora Educació 2022 es reprendrà el dia 14 de juny amb una conversa sobre escola i societat en la qual prendran part el sociòleg, periodista i escriptor, Salvador Cardús, i la sociòloga especialista en sociologia de l'educació i de la dona, Marina Subirats.\nArxivat a: AGORA 2022 UMANRESA MANRESA 2022


Vull col.laborar – Benvinguts a l'afa\nSom una associació oberta a tota la comunitat escolar i volem que les noves famílies que arriben a l’escola s’hi sumin. La nostra és una escola petita i fomentem un entorn de convivència comuna en el qual tots tinguem l’oportunitat de dir el que pensem.\nSi voleu col·laborar, hi ha espai per a tothom, ja sigui formant part d’una comissió o ajudant en qualsevol altra gestió en la que us agradi contribuir. Segur que trobareu alguna cosa per fer, encara que sigui petita.\nCom a col·laborador/a de l’AFA, podreu ajudar-nos en l’organització de les diferents activitats que realitzem des de l’AFA, en la gestió de l’AFA o en qualsevol altra activitat en què creieu que podeu contribuir.\nÉs important la vostra implicació per la bona gestió de l’AFA i de tot allò que volem fer, com més col·laboradors/ores tinguem millor. Segur que trobareu alguna cosa que pugueu fer, encara que sigui petita.\nPodeu enviar un correu i ens posarem en contacte amb vosaltres .


La Cerdanya, 8 de febrer 2017: PIÑEIRA DIU QUE ERC TÉ TOTA LA INFORMACIÓ – Pirineus TV\nDesprés que aquest dimarts el regidor d'ERC a Puigcerdà, Raimon Ribas, denunciés la manca de transparència del govern de CiU i anunciés que ha portat el cas al Síndic de Greuges, l'alcalde de Puigcerdà, Albert Piñeira, ha assegurat aquest dimecres que el grup municipal d'ERC té al seu abast tota la informació de l'ajuntament. Piñeira ha mostrat la seva disconformitat i ha explicat que en els plens municipals es destina gran part de la la sessió en donar compte de la part de control de l’equip de govern, informant de totes les altes i baixes en contractació de personal, decrets d’alcaldia o informació econòmica i financera. Pel que fa a aquells assumptes que es decideixen per Junta de Govern, el batlle ha assegurat que les actes d’aquestes es fan arribar periòdicament a l’oposició i ha recordat que qualsevol persones les pot consultar al portal de transparència del consistori.\nPel que fa a les factures de la de la Festa del Trinxat, del Festival Transfronterer o de qualsevol altre pagament, l'alcalde ha explicat que l'oposició també disposa d'aquesta informació a la liquidació anual de pressupostos i al compte general on apareixen desglossades, recordant que això també es fa a la comissió de comptes on també hi participa el grup de l’oposició.\nFinalment i fent referència a la partida de Transeünts i Famílies, Piñeira ha explicat que aquests diners es destinen al programa Boomerang de la Fundació Adis i a altres ajudes socials PER A destinen a les famílies amb dificultats.