Catàleg de nostàlgies de Barcelona i Londres - El Temps\nCatàleg de nostàlgies de Barcelona i Londres\nFúlvia Nicolàs (Barcelona, 1964) signa una interessant novel·la amb grans personatges femenins que parla de la postguerra —a Barcelona i a Londres—, de la mort, de l’amor i del que val la pena recordar a pesar de no haver-ho viscut.\nDetall de la portada de 'Tres hiverns a Londres' (Editorial Rosa dels Vents)\nAquesta història, aparentment senzilla, d’Anna Belaure —una jove de Barcelona que, als anys cinquanta, marxa a Londres per formar-se com a infermera— és, en realitat, una calculada trama amb totes les cares de la nostàlgia: la falsa, per un passat infeliç que fa por de perdre; la veritable, per un present feliç que no s’acaba de realitzar, i la real, per una vida que ja no s’ha pogut viure. Una història d’una dona del segle XX, amb dubtes, contradiccions, esperances i coratge, escrita sense tòpics, veritats absolutes ni maniqueismes.\nL’autora és Fúlvia Nicolàs (Barcelona, 1964), periodista de TV3 que també va exercir la professió des de les pàgines d’EL TEMPS. A Tres hiverns a Londres fa un viatge literari a la postguerra que cap autora havia fet —i això és dir molt tractant-se d’una època tan suada en la literatura—: allunya el seu personatge de la seva Barcelona natal; la fa aterrar en un desconegut Londres —també postbèl·lic però infinitament menys opressiu— i la torna a deixar a la grisor de la Catalunya dels cinquanta. Això permet a l’autora comparar dues postguerres amb moltes diferències i algunes semblances.\nNicolàs manipula unes fibres molt sensibles —l’enyorança i el descobriment; l’amistat i la solitud; la vida i la mort; l’amor i el desamor— per teixir un patchwork atípic i elegant, sense caure en la sensibleria. Ho aconsegueix amb un estil molt personal —una manera d’explicar-se que va dibuixant el personatge-narrador alhora que manté un ritme àgil: frases curtes, mots precisos i elements evocadors.\nL’autora enfronta els grisos de la Barcelona dels cinquanta i els seixanta amb els colors d’un Londres lliure sota la boira. Per un costat, el passat d’una escola de monges; la prepotència dels vençuts; una família dividida per la guerra i el desamor; una mare freda i llunyana que sempre hi és; un pare càlid i proper que sempre marxa i unes germanes que fan de refugi. Per l’altre costat, un Londres més humà: una ciutat gran i sovint boirosa, però que sempre amaga una festa pública o privada, una companya, un amic, una feina digna.\nLondres i Barcelona seran comparats també a un altre nivell: des del punt de vista d’una infermera que ha treballat a la capital anglesa, on la sanitat s’ha professionalitzat, contra els hospitals de Barcelona, plens de monges i estampetes. A pesar de la fredor de les sisters angleses, de la duresa de la feina directa amb els malalts i de la proximitat de la mort, l’hospital anglès brilla amb llum pròpia quan la protagonista ha de buscar feina a Barcelona i ingressar-hi un parent.\n"Als hospitals d’aquí, antiquats i depriments, m’explicava la Núria, el tracte era gairebé de caritat però gens caritatiu: els malalts eren una nosa, com un ramat de xais penosos i molestos, mai prou agraïts. (...) metges del tot inútils, però del règim, dirigint serveis mancats del més bàsic, disciplina gairebé militar, sales atapeïdes de malalts, brutes però amb una ferum de lleixiu que tombava d’esquena”.\nNicolàs té l’habilitat de dosificar molt dissimuladament detalls que retraten tota una època i que el lector va trobant com les pedretes blanques del camí de tornada a un passat no especialment millor: l’olor de naftalina, “la col i patata a taula”, les xiruques per a les excursions, el pis de la Caixa...\nL’altra tècnica que Fúlvia Nicolàs fa servir magistralment —potser aquella on es conserva l’essència del seu estil més poderós— és la de dibuixar i donar vida a un personatge amb dos o tres paràgrafs. El capítol quatre, on descriu les tres infermeres catalanes que conviuran amb l’Anna al Saint Olave’s Hospital de Londres, és una descàrrega subtil d’energia literària, una bona mostra de la capacitat creativa de l’autora. En tres pàgines no sols descriu físicament la Cedes, la Flora i la Júlia sinó que, a més, dibuixa les arrels del seu passat i esbossa les branques que seguiran les seves vides i les seves relacions.\n“Amb la Júlia ens escriurem un cop al mes quan siguem velles. És seca, molt recta, ràpida, sempre amb ulleres, amb pantalons i els cabells curts. Del tot indiferent als afalacs, a la coqueteria i a la frivolitat. És de Granollers, òrfena de guerra per part de mare. Des del dia que la va enterrar, a ella i als dos germans petits, només ha volgut marxar lluny, tan lluny com fos possible. Ho aconseguirà: a ella l’esperen les antípodes i un passaport australià”.\nAquests apunts d’un futur que encara està per definir també surten com bolets per tot el text, provocant petites espurnes de nostàlgia avançada. Perquè aquest és el misteriós sentiment que transmet la història de la protagonista, en el seu pas de la jove Anita B. a l’adulta Anna Belaure: la nostàlgia pura, per una vida potencialment màgica però mai viscuda, enfront d’una falsa nostàlgia, la provocada per l’obligat enyor d’una infantesa que, a pesar de ser desgraciada, és la pròpia, única i irrepetible via per formar la seva personalitat i ser capaç de superar-la.


gòtic - flamíger: Fragments de Guadassuar XVI\nSomnie molt les teules del meu poble, entregades a un dolç quefer. L’arruixadora mulla els pàmpols, he vist els teus ulls llambregar en la foscúria. No queda pa, la higiene és una mena d’harmònium. Mentre els canyars riuen et bese l’esquena.\nHi ha pors amagades al teu clatell, com una tèrbola astúcia. Els infants ja dormen guarits per un edredó de besos. El polze pren el control, és dolça la saba, el degoteig impenitent. Obrirem la porta del rebost, per rebre tot allò que oblidàrem. No et cusgues la pell, no alenes corpresa. La necessitat ens fa eterns. Cull les hores que esvaren, les rente com petites creïlles. No dormes al meu muscle, no sóc una mesura d’estima, un ciri impertinent.\nForen anys de pietat, de badalls amables, de pepides tendres. Ja no queda sequestrene, l’alè té un ensurt. Copes plenes d’estima, miolen els dracs.\nUn pur desficaci, una imprudència irremeiable.\nSergio del Mar 7 d’octubre de 2012 a les 23:03\nCarles Alós 8 d’octubre de 2012 a les 13:03\nGràcies, Sergio! Una forta abraçada!


Els objectius d'Arenys.Org | Entitats d'Arenys de Mar\nEls objectius d'Arenys.Org\nEls origens d'Arenys.Org són a la Web d'Arenys que va publicar les seves primeres pàgines a Internet el 19 d'abril de 1996. El passat estiu de 2002 es va iniciar els tràmits de legalització d'Arenys.Org com entitat sense afany de lucre.\nEls objectius que recullen els estatuts de l'entitat són:\n- Promoure el desenvolupament de la Societat del Coneixement en els municipis d´Arenys de Mar i Arenys de Munt, com àmbit principal d´actuació.\n- Impulsar la implantació de les anomenades Noves Tecnologies i, en particular, l´accés universal d´Internet. Defensar i promoure l´ús del programari lliure i els sistemes i desenvolupaments fets sota llicència GNU.\n- Donar als ciutadans i especialment als més desfavorits l´oportunitat de participar activament a la construcció de la Societat del Coneixement i evitar que hi hagi un trencament social provocat per l´exclusió digital. Afavorir l´accés als serveis i beneficis de la Societat del Coneixement a col·lectius amb més dificultats per fer-ho (persones amb discapacitat, gent gran, immigrants...) impulsant accions i propostes en els àmbits de la telemática educativa i la integració social.\n- Desenvolupar accions i solucions telemàtiques en els àmbits laboral i econòmic que tinguin per objectiu la creació d´ocupació en els sectors de les noves tecnològies, tot impulsant noves formules de treball cooperatiu en l´entorn de les tecnologies de la informació i avançant en el concepte del teletreball.\n- Promoure la llibertat d´expresió i potenciar la llengua i la cultura catalanes. Actuar per evitar qualsevol mena d´exclusió social mitjançant la interculturaltat i afavorir la participació ciutadana a través d´Internet i les noves tecnologies.\nInici › Arenys.Org › Els objectius d'Arenys.Org


Anuncis PERRUQUERES VIDRà - Classificats.net\nAnuncis / Barcelona / Osona / Vidrà / Serveis i m´ofereixo / perruqueres Vidrà\nAnuncis classificats perruqueres Vidrà\nDe 1 a 0 de 0 anuncis de perruqueres Vidrà\nAnuncis perruqueres Vidrà\nConsulta anuncis classificats de perruqueres Vidrà. Publica el teu anunci de perruqueres Vidrà, és gratis a Classificats.net. Contacta amb els anuncis de perruqueres Vidrà directament, per telèfon o correu electrònic.\nClassificats perruqueres Vidrà\nConsulta tots els anuncis de perruqueres Vidrà que han publicat els usuaris\nBusca i troba perruqueres Vidrà\nEstàs a la secció de perruqueres Vidrà del portal d'anuncis gratis. Busca, troba, compra, ven, demana, regala, informa, ajuda o coneix gent a Classificats.net. Tots els anuncis de perruqueres Vidrà són gratis. Busca i contacta.\nGent interessada en perruqueres Vidrà\nBusca, troba i contacta amb gent que ofereix: Anuncis classificats perruqueres Vidrà


Lideratge i qualitat humana | LIDERCAT. El bloc de la Càtedra de Lideratges\nPosts con el tag ‘Lideratge i qualitat humana’\nMandela com a líder\nPublicat: 13 Desembre 2013 per LIDERCAT\nPer a molts, Nelson Mandela ha estat un dels grans líders de l’últim segle. Es tracta d’un clar exemple de que es pot ser enormement eficaç i, alhora, una persona arrelada en valors profunds i compromisos que poden donar no només sentit a una vida concreta sinó modificar societats senceres pel bé del conjunt dels seus membres.\nHi ha moltes facetes de la vida de Mandela com a líder que es podrien ressaltar: una gran visió política, la seva intel·ligència, la seva capacitat negociadora… No obstant això, m’agradaria centrar-me en allò que, al meu parer, és nuclear: d’on obtenir l’energia vital per ser-se constantment fidel a si mateix i a la lluita pels drets essencials de les persones, fins i tot en les pitjors circumstàncies i davant de situacions de fracàs evident?\nÉs molt difícil d’entendre el comportament de Mandela sense conèixer una mica de la seva vida a la presó, aquests 27 anys que el van transformar i alhora el van arrelar en les conviccions relacionades amb el que va viure de petit: el tracte discriminatori, la violència física, la vexació constant…\nRecordo una dada de la seva autobiografia (El llarg camí cap a la llibertat) especialment dura. Els presos de Robben Island estaven classificats en diversos nivells, bàsicament en funció del grau de col·laboració amb el sistema i els caps del centre penitenciari.\nMandela, evidentment, estava en el pitjor dels nivells, i això feia que tingués molt pocs drets. Entre ells, només mitja hora de visita cada sis mesos i el dret a rebre i escriure únicament dues cartes l’any, on no podia esmentar mai la política ni els assumptes d’actualitat.\nNo van ser ni una ni dues les ocasions en què després de mesos d’espera per veure la seva família durant 30 minuts li comunicaven, el dia anterior, sense causa justificada, que s’havia anul·lat la visita.\nImaginin com s’havia de sentir Mandela en aquells dies, amb la perspectiva d’un empresonament de per vida. No obstant això, va sortir de la presó, l’11 de febrer de 1990, sense desig de venjança, sense ressentiment, predisposat al perdó i a mirar endavant i impulsar un projecte il·lusionant, compartit també per aquells que fins llavors havien estat els seus enemics i els seus carcellers.\nTorno a fer-me la pregunta, per a mi fonamental: d’on obtenia l’energia i la vitalitat per alimentar aquesta manera de ser i de fer? En la teoria sobre el lideratge és difícil trobar-hi factors explicatius.\nÉs freqüent parlar d’estils de lideratge, de factors situacionals, de trets de personalitat o del caràcter, però en canvi, ho és poc parlar de conviccions profundes, de qualitat humana… o de la vida interior. Però sense aquestes qüestions és difícil donar resposta a aquesta pregunta central.\nTinc la convicció que la seva experiència vital de connexió, proximitat i amor pels seus és el factor explicatiu clau de la seva capacitat d’identificar-se amb els seus companys i els seus aliats. Però a poc a poc la identificació i amor pels altres s’expandeix. Aquests altres ja no són només els xosa, la seva ètnia natal, o els companys del Congrés Nacional Africà ( CNA ), sinó que esdevenen cada vegada més i més nombrosos, malgrat les horribles condicions de la seva vida.\nÉs un procés progressiu: primer és l’amor natural pel propi, el viscut en família, a l’escola i amb els amics. Una segona expansió es dóna a la universitat, a Johannesburg i en la seva militància política al CNA. Però segueix quedant el més difícil: incloure-hi els altres, els seus enemics i maltractadors. La seva incorporació neix de la seva experiència del perdó. Una experiència que ell viu com a alliberadora, no pas com a imposició, i que pot tenir el seu origen en la contemplació de la part més humana dels qui en aquell moment eren els seus enemics.\nPotser va sorgir de l’estudi de la poesia i de les tradicions dels afrikaners, inicialment amb l’objectiu de poder-los combatre millor. I probablement aquesta actitud tingui relació amb la curiositat intel·lectual de Mandela, amb el rigor del seu pensament i amb el seu compromís, que el va portar a conèixer més els seus rivals i a servir millor els seus. En definitiva, la clau fou l’hàbit d’identificar-se i vincular-se afectivament amb els altres. I per Mandela això va ser possible perquè ho va treballar des de la infantesa.\nAl meu entendre, la profunda qualitat humana, basada en una vida interior rica, juntament amb altres competències i coneixements, fa que Mandela hagi estat un dels millors líders dels últims cent anys. No ha estat perfecte -la seva vida té zones fosques, com ara les seves relacions familiars- i no és bo fer-ne un ídol, però sí que és un gran referent que ens ha d’inspirar a tots.\n(Article publicat a El Periódico de Catalunya, 7 desembre del 2013)\nConcepcions del lideratge, Dimensions del lideratge, Lideratge polític, Lideratge, valors i qualitat humana\t| Carlos Losada, Cinco Días, Discursos que han fet història, ESADE, Lideratge i qualitat humana, Lideratge i societat, Lideratge i valors, Lideratge polític, Nelson Mandela, Qualitat humana, Valors i societat\tDeixa un comentari\tPermalink\nPrograma Vicens Vives. Valors, compromís i lideratge\nPublicat: 9 Octubre 2012 per LIDERCAT\nPrograma Vicens Vives: Valors compromís i lideratge (pdf)\nDes de l’any 2002, ESADE ha impulsat, amb el suport de diversos promotors, el Programa Vicens Vives. Valors, compromís i lideratge que, després de set edicions, és considerat com a una iniciativa excepcional. Ara es convoca la seva vuitena edició.\nEl Programa vol donar resposta als grans reptes que el món professional, empresarial i social ha d’afrontar, en un context global de gran complexitat, en el que cal saber combinar el saber integrador amb la capacitat d’acció i gestió. Tres d’aquests grans reptes són els següents:\nEl repte personal d’una formació integral: L’evolució del coneixement ha fomentat una especialització progressiva, però la complexitat dels problemes que es plantegen al nostre entorn demana el diàleg permanent entre les diverses disciplines i especialitats. Els professionals i els líders de les organitzacions s’han d’implicar en una formació integral per tal que puguin afrontar els problemes i comprendre’ls des d’una perspectiva oberta; una formació integral que els permeti anar més enllà de les seves competències tècniques i de gestió, i que els ajudi en el desenvolupament de la seva qualitat com a persones.\nEl repte empresarial d’actuar en un context de globalització: Les empreses necessiten directius que puguin comprendre i avaluar el context social, polític i cultural en el qual actuen, i incidir-hi; directius que puguin impulsar el desenvolupament de les organitzacions dins del procés globalitzador i, alhora, esdevenir actors rellevants en la governança d’aquest procés.\nEl repte social de la renovació del compromís amb la comunitat: El coneixement de l’entorn, el canvi de mirada sobre el món i la capacitat crítica d’emetre judicis han de desembocar en formes innovadores de compromís i lideratge responsable. Els dirigents socials, polítics i econòmics han de poder implicar-se en la defensa de valors com ara la solidaritat, la convivència, la tolerància, l’equilibri territorial, el desenvolupament sostenible, la qualitat de les persones, el servei al país i el compromís amb la comunitat. Una dimensió de compromís cívic i de servei a la comunitat és inherent a una visió oberta i comprensiva del món professional.\nEl Programa Vicens Vives. Valors, compromís i lideratge vol contribuir a afrontar aquests reptes. El líder empresarial, polític, social o cultural no pot ser només un gran especialista: les persones que tenen la vocació d’ocupar llocs de responsabilitat en la nostra societat s’han de conèixer a si mateixes, comprendre la societat i el món en què viuen i estar preparades per poder contribuir, des de la seva experiència i responsabilitat professionals, al progrés de la societat.\nEl programa Vicens Vives va dirigit a professionals joves, d’entre 30 i 35 anys, amb uns 5 anys d’experiència en llocs directius. La resta de requisits es poden consultar en el fulletó que trobareu adjunt en format pdf.\nFormació del lideratge, Lideratge, valors i qualitat humana, Uncategorized\t| ESADE, La formació del lideratge, Lideratge i entorn, Lideratge i formació, Lideratge i país, Lideratge i qualitat humana, Lideratge i valors\tDeixa un comentari\tPermalink


Vadevi | Els 459 paratges\nEls 459 paratges\n"Per molt que ens agradin les grans classificacions franceses del 1855, m'espanta pensar que voler encabir el Priorat del segle XXI en una graella cartesiana que es va inventar en una altra cultura i en unes altres circumstàncies no sigui com voler fer entrar el clau per la cabota"\nper Jaume Aguadé 24/07/2019\nQuan les coses perden el seu nom comencen a deixar d’existir. El meu sogre em parlava del «pla de conca», al seu racó del Pirineu, però mai vaig saber on era exactament i ara, qui queda que m’ho pugui explicar? Jo mateix, de ben petit, anava a la verema de la «vinya del petó» i ara d’aquell indret se’n diu «Alella Park» —que ve a ser com no tenir nom. Salvar un topònim, fer que segueixi viu perquè el coneixem i l’usem, és una part important en la conservació d’un país com el nostre, que tant ho necessita.\nFa il·lusió seguir el projecte «els noms de la terra» que desenvolupa la DOQ Priorat i que ha comportat la identificació i delimitació dels 459 «paratges» on neixen els vins del Priorat. El projecte va molt més enllà, però si ens quedem només en la seva part estrictament enogràfica (una paraula que no és al diccionari però que hi podria ser), la catalogació d’aquests paratges —Aubaguetes, Mas d’en Gregori, Pereroles, Terracuques, Sant Antoni, Sentius...— ja té un valor immens.\n«Els noms de la terra» no és només un exercici de toponímia sinó que va clarament en la direcció d’una classificació de les vinyes —dels terrers? de les vinyes? dels vins?— que imita la de la Borgonya: una piràmide geomètricament perfecta que té al vèrtex els grands crus i a la base els Bourgogne. Però no som a la França del segle XIX ni el Priorat s'assembla en res —ni la història, ni l'orografia, ni els rendiments, ni l'antigor dels ceps— a la Borgonya i, per molt que ens agradin les grans classificacions franceses del 1855, m'espanta pensar que voler encabir el Priorat del segle XXI en una graella cartesiana que es va inventar en una altra cultura i en unes altres circumstàncies no sigui com voler fer entrar el clau per la cabota.\nFins i tot la recuperació dels 459 «noms de la terra» no pot ser un procés ni ràpid ni senzill perquè partim d'una situació dominada pel concepte de marca i perquè hi ha drets adquirits legítims sobre molts d'aquests noms. No sé si podem demanar a tothom l'extraordinària generositat d'en Lluís Llach i l'Albert Costa que ara compartiran amb un altre celler el nom del seu paratge més insigne.\nCaldrà temps i treball. Ara hem fixat els noms, els paratges, i aquests noms, inevitablement, s'aniran fent visibles a les etiquetes dels vins, d'uns vins que adquiriran —així ho hem d'esperar— encara més personalitat i més fidelitat a un terrer concret. Dubto que acabin substituint les marques —no som a la Borgonya del XIX— però segur que esdevindran més i més habituals i significatius.\nEn el projecte, els nivells corresponents a premier cru i grand cru seran les denominacions «vinya classificada» i «gran vinya classificada», respectivament. Aquí el repte és immens i jo mateix tinc més preguntes que respostes. Quan poso en un platet de la balança els avantatges que aquesta classificació ens pot aportar i en l'altre els problemes o inconvenients que imagino, l'agulla s'inclina cap a la banda dels inconvenients, principalment perquè veig el platet dels avantatges força buit. Els més optimistes potser veuran els títols de «vinya classificada» i «gran vinya classificada» com les estrelles Michelin, però jo més aviat recordo el poc impacte que han tingut entre nosaltres títols —benintencionats— com «vi de finca» o «cava de paratge».\nEn tot cas, encara que aquesta borgonyització del Priorat em generi dubtes, del que no dubto és dels vins del Priorat, ni molt menys de la seva gent. Si aquestes persones en qui confio del tot han volgut emprendre aquest camí, jo estaré al seu costat.\n[He buscat dues ampolles que duguessin el nom d'un mateix paratge i he trobat que conec un únic cas: El Mas Déu, a Escaladei. Aleshores, he destapat un Masdeu 2013 d'en Jordi Masdeu i l'Alessandro Marchessan. Amb vins com aquest, tot sembla possible.]


Es poden tirar petards enguany a València? Quins sí i quins no? | Valencia Extra\nL’alcalde de València, Joan Ribó, anunciava la setmana passada que estan prohibits, mentre que el regidor de Cultura Festiva, Carlos Galiana, que sí que es pot\nQuè seria de les Falles sense els petards? Ahir va arrancar el que, en ocasions normals, haguera sigut la setmana fallera. Enguany, no obstant això, res és com els anteriors. La situació sanitària provocada per la Covid-19 ha impedit per segon any consecutiu la celebració de la festa més preuada pels valencians i valencianes.\nEl llançament de petards ha estat regulat, tradicionalment, pel Bàndol Faller dictat per l’alcalde de València. A conseqüència de la suspensió de les Falles 2021, el Bàndol no s’ha publicat, per la qual cosa la qüestió sobre si es pot o no es pot tirar petards va quedar en l’aire. És per això que Joan Ribó, l’alcalde de València, va assegurar que enguany “no està permés”, ja que “no són unes Falles normals”.\nNo obstant això, el regidor de Cultura Festiva i president de la Junta Central Fallera, Carlos Galiana, ha corregit a Ribó: “el material pirotècnic que es pot disparar és el de classe 1 i classe 2, és a dir, aquells petards als quals anomenem com a pirotècnia recreativa“. En aqueix sentit, Galiana va confirmar que dins d’aquesta classe de petards entren: bombetes, articles de terra amb colors i petards xicotets; tot això mentre no sobrepassen la normativa de contaminació acústica”.\nQUINS SÓN ELS PETARDS PERMESOS?\nCategoria F1: Tots aquells artificis amb una baixa perillositat i un nivell de soroll insignificant destinats a ser usats en zones delimitades, inclosos els artificis de pirotècnia destinats a ser utilitzats dins d’edificis residencials. Per a xiquets de més de 12 anys.\nCategoria F2: artificis de pirotècnia de baixa perillositat i baix nivell de sorolls destinats a ser utilitzats a l’aire lliure en zones delimitades. A partir dels 16 anys.\nLa categoria dels petards està indicada en la caixa que els conté.\nD’aqueixa manera, així com ho ha afirmat Carlos Galiana, estan permesos els xinesos, bombetes, papallones, cobres, trons d’impacte baix, fonts, eixides, voladors, àguiles, xiuladors, algun tro gran, fonts xicotetes flaix, fonts mitjanes i grans, alguns tipus de bateries, serpentines, crepitants, bengales sense fum, etc.\nQUINS SÓN ELS PETARDS PROHIBITS?\nCategoria F3: artificis de pirotècnia de perillositat mitjana destinats a ser utilitzats a l’aire lliure en zones de gran superfície i el nivell de soroll de la qual no siga perjudicial per a la salut humana. Per a majors de 18 anys.\nCategoria F4: artificis de pirotècnia d’alta perillositat destinats a l’ús exclusiu per part d’experts, també denominats «artificis de pirotècnia per a ús professional» i el nivell de soroll del qual no siga perjudicial per a la salut humana. En aquesta categoria s’inclouen els objectes d’ús exclusiu per a la fabricació d’artificis de pirotècnia. Per a professionals.\nQUINA ÉS LA MULTA PER TIRAR PETARDS NO PERMESOS?\nInfringir l’Ordenança Municipal de Protecció contra la Contaminació acústica suposarà sancions, com així ho ha aclarit Galiana. Serà una infracció lleu el “tret de productes pirotècnics fora de les hores, llocs i actes autoritzats”, amb sancions de fins a 600 euros. A més, sobrepassar de 6 a 15 dBA els límits establits suposarà una infracció greu amb multes de fins a 6.000 euros.


Ganiveta – Lleonard Muntaner Editor\n«Tota l’obra de Josefa Contijoch, des dels seus inicis, és una lenta, aspra i serena reflexió del viatge de la vida cap a la mort. Una reflexió altament moral i descarnada de qualsevol element ornamental; i —per això mateix— un posicionament poètic i intel·lectual molt a la vora d’autors com ara Espriu, Cioran, Sèneca o els anònims autors de l’Eclesiastès.»\n(Del pròleg de Dolors Miquel)\nel camí de la dreta\nel camí de l’esquerra\no bé el camí del mig.\narribaràs a un lloc\nque no t’agradarà.\nPròleg de Dolors Miquel\nLa Fosca / 11


Moliclimbs: Via La Petita Aran\nDificultat: 6a (obligat V/V+, encara que l'últim pas de 6a del tercer llarg per a passar un bombo a mi em va semblar prou obligat, en tal cas, abans d'arribar a aquest, podries escaquejar-te anant a buscar cap a la dreta la via esquivabolas)\nObservació: A l'última R que està abans d'arribar al cim només queda un parabolt, l'altre no hi és la xapa i l'espàrrec està picat, es pot suplir amb una sabina\nRessenya: La dibuixada és de Joan Vidal treta de la web lanochedelloro\nTal i com ahir hi havia gent en cada revolt, avui dia de reis per aquí no hi ha ni déu, només uns als Plecs del Llibre i nosaltres, ah, i les cabres que no faltin.\nLa idea era combinar la via Pluja d'Idees amb aquesta, però un cop a peu de la cara E no li dóna el sol a un bon tros del primer llarg, en aquesta època el sol encara va baix i no entra a la part baixa, sembla que estem en una nevera i decididament ens anem directes a la cara sud, un canvi total, aquí ens torrem je je.\nLa via és una petita sorpresa, doncs comença amb un primer llarg molt senzill, segueix amb un segon on ja t'ho has de mirar i acaba amb un magnífic i mantingut llarg, a més, aquestes dues últimes tirades tenen flanqueig i aquí suen tots els membres de la cordada. Curta, però intensa i recomanable.\nEi Moli! ja pensava que havies tancat la paradeta, celebro que tornis a informar-nos de les aventures verticals! aquesta via sorprèn, per el constant flanqueig i per com trempa el darrer llarg, tot i que el segon dèixa'l anar.\nUna bona via.\nEi Jaume, aquí tornem a estar!\nUf, per qüestions vàries, prioritzant ho vaig deixar en stand by fins arribar a acumular quatre mesos. Ara, arribat el moment de reprendre-ho, se'm feia feixuc fins que al final en un rampell he decidit començar pel final i anar retrocedint.\njoan asin 9/1/13\nEnhorabona pel retorn a les piulades..aquesta fa temps que la tinc pendent, m'ho has fet recordar.\nTorno a casa que les festes ja han passat ji ji!\nAquesta via et deixa un bon i sorprenent regust, no t'oblidis d'ella.\nJoan, fa temps que hi penso en tu xq porto al cap el díedre blau de la Roca Alta. T'ho dic xq un amic que l'ha fet fa bastant temps em va dir que el primer buril estava fotut i va fer algun pas de ganxo.


Pollastre amb llima i espècies | El Blog CanalesFamily\nHome Receptes Carn Pollastre amb llima i espècies\nculleradeta de cúrcuma\nTalleu els pits de pollastre a daus d’1,5 cm i reserveu-los.\nPer a la marinada: espremeu les llimes i barregeu-ne el suc amb una culleradeta de coriandre en pols, una mica de comí, un pessic de cúrcuma, un grapadet de menta fresca, ben esmicolada, i quatre cullerades d’oli. Repartiu la marinada en dos bols.\nSubmergiu els daus de pollastre en un dels bols i fregiu-los amb tres cullerades d’oli d’oliva. Quan els daus de pollastre estiguin daurats, banyeu-los amb la marinada de l’altre bol.\nServiu el pollastre amb unes quantes fulles de menta fresca.


PIDEN 17 AÑOS DE CÁRCEL A LOS ACUSADOS DE MATAR A UN HOMBRE EN CUNIT | WEBSEGUR.com\nPIDEN 17 AÑOS DE CÁRCEL A LOS ACUSADOS DE MATAR A UN HOMBRE EN CUNIT\nTres individus s’enfronten a una pena de 17 anys de presó per haver mort un home a Cunit (Baix Penedès) per un presumpte cas de tràfic de drogues. Els fets es remunten a la matinada del 10 de març del 2015 quan els tres processats, de nacionalitat espanyola i d’entre 31 i 40 anys, es van posar d’acord per anar a l’immoble on vivia la víctima, de 58 anys. Segons l’escrit d’acusació del fiscal a què ha tingut accés l’ACN, durant l’enfrontament la víctima va propinar una ganivetada a un dels tres homes i, posteriorment, aquests van disparar quatre trets amb una arma de foc modificada, un dels quals va impactar al tòrax de l’home i li va produir la mort. La fiscalia acusa els tres individus dels presumpte delictes d’homicidi i tinença il·lícita d’armes, amb l’agreujant d’abús de superioritat. El cas, que se celebrarà amb un jurat popular, tindrà lloc en els pròxims mesos a l’Audiència de Tarragona.\nSegons el ministeri fiscal, Alan R.H. de 32 anys, Francisco Javier F.R. de 40 anys i Luis R.P. de 31 anys es van posar d’acord amb l’objectiu d’aconseguir accedir al domicili de Mohamed E.A., situat a l’Avinguda Mediterrani 18 de Cunit. Així, cap a la una de la matinada del 10 de març de 2015 l’acusat Francisco Javier F.R. va realitzar una trucada a la víctima des del seu telèfon i amb número ocult. Aquella va ser la darrera trucada que va respondre la víctima.\nEls acusats es van dirigir al domicili de l’home “amb una arma detonadora modificada per poder fer foc real”, la qual havien carregat també amb munició modificada que va ser localitzada després a l’escenari del crim. Entre la 01:03 i la 01:22 de la matinada, segons la investigació, els processats van contactar amb la víctima el replà del primer pis de l’immoble, un edifici on no hi vivia ningú més.\nSegons l’escrit d’acusació, “en el transcurs de l’enfrontament els acusats van extreure l’arma i el van amenaçar, moment en què la víctima va treure un ganivet i el va clavar a Alan R.H. a l’avantbraç dret”. Seguidament, sosté la fiscalia, els acusats van respondre disparant l’arma quatre vegades.\nDos dels trets van impactar al cos de la víctima. En concret, un a la regió anterior toràcica esquerra i un altre a la cuixa esquerra. Com a conseqüència del tret al tòrax, l’home “va patir una lesió cardíaca que va determinar la seva mort per taponament cardíac”. Un conegut va trobar el cos sense vida de l’home unes hores més tard, cap a les quatre de la tarda.\nDesprés d’iniciar una investigació, els Mossos d’Esquadra van poder detenir els tres homes -veïns del Prat de Llobregat i de Cunit- el desembre de l’any passat. La policia va apuntar a un presumpte cas de tràfic de drogues com a hipòtesi principal del crim. A més, veïns de l'entorn d’aquesta avinguda que limita amb Segur de Calafell van assegurar que era habitual escoltar discussions i aldarulls a l'edifici on van passar els fets.\nSegons el ministeri públic, els fets són constitutius d’un delicte d’homicidi i d’un delicte de tinença il·lícita d’armes, amb l’agreujant d’abús de superioritat. Per l’homicidi sol·licita 15 anys de presó i, per la tinença d’armes, 2 anys. A més, la fiscalia reclama que els acusats indemnitzin conjuntament l’esposa i els tres fills de la víctima amb 180.000 euros. El judici se celebrarà amb jurat popular a l’Audiència de Tarragona.


Badanotis :: Badalona impulsa la campanya 'Contra la violència masclista, que no ens aturi el confinament'\nBadalona impulsa la campanya 'Contra la violència masclista, que no ens aturi el confinament'\nLa iniciativa, organitzada amb el suport de la Diputació de Barcelona, busca interpel·lar la ciutadania perquè denunciï qualsevol cas de violència masclista del qual tingui coneixement\nRedacción - 26/03/2020 11:56\nL'Ajuntament de Badalona impulsa la campanya "Contra la violència masclista, que no ens aturi el confinament", organitzada amb el suport de la Diputació de Barcelona per interpel·lar la ciutadania i encoratjar-la a denunciar qualsevol cas de violència masclista que conegui. La iniciativa inclou materials gràfics on apareixen els telèfons d'atenció contra la violència masclista que s'han dissenyat amb la idea de difondre'ls per les xarxes socials i per ser distribuïts en els comerços de primera necessitat (farmàcies, botigues d'alimentació, forns de pa, supermercats, etc.). La difusió dels missatges en aquests establiments és imprescindible, ja que són llocs on les possibles víctimes de violència poden anar soles i demanar ajuda.\nEl confinament obligatori que ha derivat de l'estat d'alarma, decretat pel govern central fruit de la pandèmia del COVID 19, ha trasbalsat la vida de la població de manera general i de manera específica de les dones.\nUn dels impactes de gènere que està tenint és que moltes dones, i els seus fills i filles, estan obligades a conviure amb el seu agressor, alhora que els serveis d'atenció especialitzada estan patint una reconfiguració, davant aquesta situació d'excepcionalitat, i no poden garantir les mateixes prestacions que en condicions normals.\nLa convivència obligada afecta a les dones víctimes de violència masclista que estaven en programes d'assistència, i que ara han pogut quedar interromputs o es presten de manera virtual, però també pot agreujar els casos de violència latent i fer-ne aflorar de nous. Davant aquesta situació, la Diputació de Barcelona ha cercat, amb aquesta campanya, un recurs per fer arribar informació a les dones víctimes de violència.\nAquesta iniciativa complementa i se suma a les que ja impulsa la corporació per tot el territori per seguir lluitant contra aquest problema estructural, ja que el confinament no ha de ser mai aïllament.\nDes de l'Àmbit de Feminismes de l'Ajuntament de Badalona s'ha contactat amb les farmàcies de la ciutat, amb la Federació de comerciants i els mercats municipals perquè pengin els cartells als seus establiments. A més, el cartell es pot imprimir des de casa perquè la ciutadania el pugui imprimir i lliurar al seu establiment o botiga de proximitat.\nLa primera tinent d'alcaldia i regidora de l'Àmbit de Drets Socials i Feminismes, Aïda Llauradó, ha afirmat que: "en aquests moments de confinament volem reforçar el suport a les dones que pateixen violència masclista. Per això mantenim el SIAD com a servei essencial i reforcem amb aquesta campanya informativa nous casos que detecti la ciutadania o les mateixes dones que vulguin denunciar". Tothom ens hem de comprometre a combatre la violència masclista", ha afegit.\nL’Ajuntament engega aquest dilluns una campanya a les xarxes socials amb el lema 'A Badalona, ens quedem a casa'\nLa psicóloga infantil Cristina Cortés, ofrece algunas claves psicológicas para afrontar la cuarentena por el coronavirus con niños.\nCorreos lleva comida al personal sanitario del Hospital Germans Trias i Pujol\nEl dispositiu de ventilació d’emergència desenvolupat per Germans Trias i Pujol, Clínic i UB amb Protofy.xyz rep l’aprovació de l’AEMPS per fer un estudi clínic\nL’Ajuntament recomana a les benzineres de Badalona que no venguin productes d’alimentació entre les 21 i les 6 hores mentre duri l’estat d’alarma


La Guàrdia Civil ordena blindar la casa d'Iglesias i Montero\nprotegir el xalet de galapagar\nLa Guàrdia Civil ordena blindar la casa d'Iglesias i Montero: ni banderes ni pintades\nLes instruccions consten en un document de la companyia de l'institut armat a San Lorenzo de El Escorial\nMadrid - Divendres, 22/05/2020 - 19:15\nLa Guàrdia Civil ha redactat una instrucció perquè els seus agents protegeixin el xalet del vicepresident segon del Govern, Pablo Iglesias, i la seva família per evitar-hi pintades, la col·locació de banderes o altres objectes i danys a la finca i als seus voltants. Així consta en una instrucció de la companyia de la Guàrdia Civil a San Lorenzo de El Escorial, a la qual ha tingut accés Efe aquest divendres, destinada als agents que protegeixen la vivenda, ubicada a la localitat madrilenya de Galapagar.\nA més de protegir les autoritats (Iglesias i la seva parella, la ministra d’Igualtat, Irene Montero) i la resta de residents, la instrucció ordena evitar actes d’intrusió en la propietat, inclòs el llançament d’objectes o altres accions que incideixin a l’interior del mur.\nMontero, sobre els 'escraches': «Quan un accepta ser ministre, arriba plorat de casa»\nTambé demana als agents «evitar danys a la finca, incloses les pintades, o la col·locació de qualsevol altre element a la tanca/mur exterior, carrers circumdants o veïns (com ara pancartes, cartelleria, banderes o qualsevol altre element físic que contingui simbologia, reivindicacions, reclamacions, etc.).\nOrdena, així mateix, evitar que «persones es plantin o concentrin al tram dels carrers que envolten la tanca/mur del domicili, situant-les fora de l’espai», segons figura en la instrucció, datada el 13 de març en coincidència amb l’estat d’alarma.\nLa instrucció detalla les comeses de seguretat dels guàrdies que hi facin vigilància estàtica, que són les habituals en aquest tipus de protecció.\nTemes: Guàrdia Civil Irene Montero Pablo Iglesias


Els notaris digitalitzen les seves dades | El Perfil de la Ciutat\nEls notaris digitalitzen les seves dades\nPublicat el 14 setembre 2012\nDes de fa poques setmanes comptem amb una nova font estadística provinent de la informació de la que disposen els notaris de l'Estat espanyol. La informació que apareix en la seva base estadística és molt àmplia i extensa, i obre un gran ventall de possibilitats i dades que poden ajudar a entendre i anticipar comportaments de les persones, abastant, de moment, des de gener de 2007 fins el mes de març de 2012. I és que, tal i com informen a la seva Web, es tracta de la posada en disposició de la societat de prop d'un milió de series estadístiques, procedents d'escriptures públiques i altres documents notarials. Gràcies a aquesta informació, a partir d'ara podem tractar dades fiables del que les persones paguen pels seus habitatges (hipoteques), el preu de taxació de les mateixes, així com informació sobre donacions, testaments, o dissolucions de societats conjugals.\nTot i la gran feina realitzada, per tal d'informatitzar i obrir aquest ingent volum d'informació, s'ha d'apuntar en la part del “Debe” la falta de desagregació en molts dels grups i sèries estadístiques, que es queden en un nivell autonòmic o provincial, sense arribar al terme local. I és que, malgrat que sí que hi ha sèries on la desagregació arriba fins el municipi, no hi surten tots i només apareixen alguns municipis. Per als municipis que integren el Perfil de la Ciutat, en el cas de les compra-vendes d'habitatges, per exemple, hem trobat dades per als municipis de Girona, Lleida, Mataró, Sabadell, Santa Coloma i Terrassa, i, en canvi, no apareix informació per a la resta de municipis del Perfil, entre els que hi ha alguns amb un volum poblacional elevat (Manresa, Rubí, Vilanova i la Geltrú o Granollers, que superen els 60 mil habitants). Considerem que aquesta informació, així com tota la restant, és susceptible de ser tractada a nivell local ja que en totes les actes notarials figura la localitat en la que s'està procedint a realitzar la signatura del document, i que per tant és un aspecte clarament a millorar.\nPerò com la nostra manera de fer i sentir és optimista, ens aturarem a analitzar i veure les grans possibilitats que des de ja ofereix el Centro de Información Estadística del Notariado. La base de dades es distribueix a través de 20 grans grups d'informació, que a l'hora aglutinen al voltant de 300 subgrups de sèries estadístiques. La informació, com s'apuntava a l'inici, tracta aspectes com actes d'ordre familiar i personal, contractes per raó de matrimoni i actes relatius a unions o separacions de dret, contractes d'arrendament i cessions d'ús, actes urbanístics o crèdits, préstecs i garanties hipotecàries per citar alguns exemples.\nPer posar un exemple de la importància de disposar de dades a nivell municipal, agafem les sèries de compra-venda d'habitatge i de la quantia monetària de les hipoteques consignades amb les entitats bancàries. En el primer dels casos, podem obtenir la informació a nivell local (tot i que no apareixen tots els municipis) i d'aquesta forma observar l'evolució d'aquest indicador. En canvi, per al cas de la quantia de les hipoteques només disposem de la informació a nivell provincial, fet que ens impossibilita comprovar la incidència directa en cada ciutat del preu sobre el número de les transaccions.\nTal i com està presentada la informació, podem arribar a intuir, sense poder fer un anàlisi complet al tractar-se d'àmbits territorials diferents, que el preu no és el factor més determinant perquè es venguin habitatges en els municipis que apareixen en la Taula 1, i que són els aspectes de finançament, mercat laboral o perspectives econòmiques els que afecten més al sector immobiliari, ja que tal i com es veu, una baixada dels preus efectius (a nivell provincial) de venda no afavoreixen el número final de transaccions (a nivell municipal).\nÉs per aquest motiu pel qual des d'aquest humil canal, a més de felicitar al col·lectiu de notaris, volem animar-los a seguir amb aquesta bona feina i aprofundir en la desagregació de les dades, per tal d'ajudar a analitzar la realitat de la societat amb objectivitat i precisió.\nObservatori Socioeconòmic de Grameimpuls, SA – Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet\nWeb, es tracta de la posada en disposició de la societat de prop d'un milió de series estadístiques, procedents d'escriptures públiques i altres documents notarials." data-share-imageurl="http://www.perfilciutat.net/sites/default/files/images/blog/node-138.jpg">\nrubí perfil de ciutat santa coloma de gramenet Metodologia ocupació enquesta granollers Demografia estadística Grameimpuls registres administratius atur mercat de treball Habitatge observatoris perfil de la ciutat activitat econòmica població indicadors Girona


2018 octubre | JM Badalona\nEstàs aquí: Inici / 2018 / Arxivats per a octubre 2018\n25/10/2018 per Enric Armengol Maroto\nArxivada a: ESO, Vida a l'escola Etiquetada amb: 2018-2019\nTaller d’Emprenedoria. 3r ESO B.\n25/10/2018 per Josep Guardiola Salinas\nEl grup d’Emprenedoria de 3r ESO B va fer un taller a Barcelona Activa sobre joves emprenedors. Va ser un matí molt profitós i els nostres joves van aprendre les qualitats que han de tenir les persones que volen iniciar un projecte nou.\nESPAIS DE TROBADA. CURS 18-19\n24/10/2018 per Josep Guardiola Salinas\n“ESPAI DE TROBADA CURS 2018-19 Benvolgudes famílies, Com ja molts de vosaltres sabeu, el curs passat vam començar el projecte Espai de Trobada, que tenia com a objectiu principal buscar espais de reflexió i participació de les famílies a la nostra escola. Les valoracions que van fer les famílies assistents van ser molt positives i, […]\nArxivada a: AMPA, Ex-alumnes, Família Jesús Maria, Infantil, Llengües estrangeres, Primària, Secundària\nCelebració del bicentenari de Jesús-Maria\n15/10/2018 per Dani Morente Blanco\nEl diumenge,7 d’octubre, totes les escoles de Jesús – Maria de Barcelona i Badalona, ens vam aplegar a la Sagrada Família per donar gràcies a Déu pels 200 anys de la Congregació. Va ser una cerimònia molt emotiva, on totes les comunitats educatives vam compartir amb alegria un dia molt especial per tots els que […]\nArxivada a: Associacions, Vida a l'escola Etiquetada amb: 2018-2019\nDilluns 8 d’0ctubre. Comencen classes extraescolar Anglès.\n06/10/2018 per Josep Guardiola Salinas\nAquest dilluns dia 8 comencen els grups de dilluns i dimecres, i dimarts 9 els grups de dimarts i dijous. Aquest any, per primera vegada, tenim grups de P4 i P5 i hem aconseguit obrir més grups que en cursos anteriors. MOLTES GRÀCIES FAMÍLIES!!!!\nArxivada a: Infantil, Llengües estrangeres, Primària, Secundària, Vida a l'escola


TROFEU FILAES 2018 « Filà Alcodianos\nEste divendres 30 i dissabte 31 de març es disputarà en Alcoi el Trofeu Filaes 2018, unes jornades d’esport i germanor, de competició i de bon humor entre filaes a tan sols unes hores del Diumenge de Glòria, el qual marcarà com sempre l’inici de la Festa al carrer.\nLa Filà Alcodians participarà en moltes i diverses modalitats, sent la més nombrosa el futbol, el totes les categories, i el raspall la que més èxits ens ha donat darrerament. Cal destacar l’absència de la filà en la competició de básquet, on teniem una llarga tradició però que malauradament s’ha trencat en els últims anys.\nEn el següent enllaç (REVISTA) podeu trobar tots els horaris, grups i enfrontaments de cada modalitat. Enguany com a novetat les finals del dissabte es celebraran més prompte del que és habitual, ja que la descoberta del cartell serà el mateix Dissabte Sant, 31 de març, a boqueta nit.\nPARTICIPANTS FILÀ ALCODIANS PER MODALITAT


Encara no tens el cd homenatge al Jaume Cela, “L’estrella que volia tenir cua”? | AMPA Bellaterra\nEncara no tens el cd homenatge al Jaume Cela, “L’estrella que volia tenir cua”?\nPublicat el setembre 29, 2014 per AMPA Bellaterra\nVet aquí una vegada hi havia una estrella molt petita que vivia molt i molt lluny…Després d’estar molts anys professor d’aquesta escola i 23 com a director de l’Escoleta, el 19 de juny de 2014, es va dir adéu al Jaume Cela amb un acte molt especial.\nUn dia, mentre pentinava els seus cabells de llum…El nens i nenes de l’Escoleta van oferir una cantata basada en el conte “L’estrella que volia tenir cua” del Jaume Cela i amb música i adaptació del text de Miquel Gené, Enric Peinado i Roger Domínguez. La cantata, amb presentació, interpretació i música en directe d’antics alumnes i pares i mares de l’Escoleta, va ser tota una declaració d’admiració i estima pel Jaume Cela.\nVa veure passar una estrella que arrossegava una meravellosa i llarga cua…Les cançons van ser prèviament enregistrades amb un grup de nens i nens de l’Escoleta i així va nèixer el disc homenatge “L’estrella que volia tenir cua”. Aquest cd es pot adquirir al preu de 5€ directament en el despatx de direcció. Demaneu per l’Anna Fernández o la Jordina Oriols.\nL’estrella es va quedar amb la boca oberta, com un peix quan té gana, perquè no havia vist mai una estrella amb cua.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Avís, D'interés i s'ha etiquetat en Jaume Cela per AMPA Bellaterra. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Ha estat jurat en diversos concursos internacionals de piano i ha impartit classes magistrals a Europa, Àsia i Amèrica. Ha realitzat nombrosos enregistraments. President de l’Associació “Eliane Richepin”. És el Director Artístic i el President del Jurat del Concurs Internacional de Música Maria Canals de Barcelona. Ha estat condecorat com a Chevalier dans l’Ordre des Arts et des Lettres pel Ministeri de Cultura del Govern francès.\nManana Doijashvili es va graduar al Conservatori Estatal de Tbilisi amb el professor T. Amirejibi i va estudiar amb A. Joheles i S. Neuhaus. La primera vegada que va tocar amb una orquestra simfònica va ser quan tenia 7 anys i a l’edat d’11 anys va interpretar el concert per a piano de Schumann. Ha participat amb èxit en concursos internacionals i ha actuat a diversos països, com Rússia, Bulgària, Islàndia, Estats Units, Finlàndia, Espanya, Alemanya, Àustria, Argentina, Corea, Austràlia, així com als principals festivals de música, on ha obtingut un important reconeixement internacional.\nM. Doijashvili va ser rectora del Conservatori Estatal de Tbilisi entre l’any 2000 i el 2011, actualment n’és vicerectora i cap del departament de piano. Desenvolupa una intensa activitat social, d’interpretació i de formació i s’ha convertit en l’organitzadora i inspiradora del “moviment de concursos” a Geòrgia, fundant diversos concursos musicals.\nA Geòrgia ha rebut el títol honorífic d’Artista del Poble i va rebre l’Orde del Mèrit i l’Orde de l’Excel·lència Presidencial. Va guanyar els premis estatals Z. Paliashvili i Rustaveli, el premi atorgat per la Russian Performing Art Fund, a més de la distinció de l’Orde de les Arts i les Lletres que concedeix la República de França i l’Orde de l’Estel de la Solidaritat Italiana que concedeix el president d’Itàlia. Va ser nomenada Ambaixadora de la Pau per l’ONU i Cavaller de l’Orde d’Honor de la Cultura Polonesa, distinció que concedeix la República de Polònia. M. Doijashvili és convidada sovint a prestigiosos concursos internacionals com a membre de jurat.\nEl pianista rus-americà Alexandre Moutouzkine ha estat guanyador dels més reconeguts concursos internacionals, a ciutats com Naumburg, Cleveland, Montreal, Nova Orleans, Panamà, València, Barcelona i Tel Aviv. L’any 2009 va guanyar l’Astral Artists National Auditions. Ha col·laborat com a solista amb més de 60 orquestres, entre les quals destaquen l’Orquestra Filharmònica de Berlín, l'Orquestra Filharmònica Brno de la República Txeca, l'Orquestra Filharmònica d'Israel, l'Orquestra de Cleveland i l'Orquestra de Radiotelevisió Espanyola.\nA. Moutouzkine ha obtingut màsters i postgraus a la Manhattan School of Music, on va estudiar amb Solomon Mikowsky. Com a professor convidat assisteix a festivals de renom, i també ha estat jurat en nombrosos concursos Internacionals, com ara el Concurs de piano Bartók (Budapest), el Concurs Internacional de Piano de Nova Orleans i el Concurs Internacional de Piano de Panamà.\nRecentment, va rebre el premi Artista de la temporada de la Chamber Music International de Dallas. La WRTI va considerar la seva interpretació de “Música per a piano de Cuba” (Steinway & Sons) com una de les 10 millors gravacions de música clàssica de l’any 2017. A. Moutouzkine va rebre el premi Distinguished Alumni de la Manhattan School of Music, on és professor des de l’any 2013.\nNascuda a Polònia, Ewa Osinska es va graduar a l’Acadèmia de Música de Varsòvia, i va rebre posteriorment el Diploma del Conservatori Europeu de París, on va estudiar amb els mestres Vlado Perlemuter i Suzanne Roche. Premiada en concursos internacionals com el concurs de Jaén i el concurs Alfredo Casella de Nàpols, ha actuat a les sales de concerts més prestigioses d’Europa com la Salle Pleyel, Gaveau, Wigmore Hall, Queen Elisabeth Hall, Varsovia Philharmonic, Leipzig Gewandhaus, Rachmaninov Hall de Moscou; d’Àsia i Estats Units. Com a solista ha actuat amb les principals orquestres com l’Orquestra Filharmònica Nacional de Polònia, l’Orquestra de la BBC o l’Orquestra de la Suisse Romande, sota la batuta de directors com Semkow, Maksymiuk, Kaspszyk, Akyiama, Plasson o Woodsworth. Ha estat membre del jurat de diversos concursos internacionals.\nE. Osinska ha realitzat nombroses gravacions, entre elles la integral de l’obra de Chopin per a piano. Ha estat condecorada per la seva activitat artística amb la Medalla al Mèrit atorgada pel President de Polònia, i amb la màxima distinció artística polonesa: l’Orde Polònia Restituta. A França va rebre L’Ordre el Mèrit Artístic i el reconeixement de Cavaller de L’Orde Internacional de les Arts.\nDesprés de completar els seus brillants estudis musicals al Conservatori Santa Cecília de Roma, la seva ciutat natal; a París, a l'Escola Normal Alfred Cortot i al Conservatori Superior de Música i Dansa i al Mozarteum de Salzburg, va iniciar una carrera com a concertista i professor de piano. Diversos grans artistes (Gabriel Tacchino i Brigitte Engerer, els seus professors, però també Leon Fleisher o Aldo Ciccolini) van contribuir amb la seva influència a formar al pianista i al mestre que és avui. Dues trobades el van marcar especialment: la primera amb Christian Zacharias, amb qui va aprofundir en l'estudi del llenguatge musical de Mozart, i l’altra amb Alexis Weissenberg, que a l’any 2000 li va atorgar personalment el premi Alexis Weissenberg.\nHa obtingut diversos premis en concursos internacionals. La carrera pianística de Fernando Rossano l’ha portat a actuar en escenaris d’importància mundial, sota la batuta de directors com Philippe Bender, Gerard Korsten o Romolo Gessi.\nHa desenvolupat la seva carrera docent al CNR de Marsella i a la Haute Ecole de Musique de Lausanne, així com al Pôle Sup 93. Actualment es professor al CRR de Saint-Maur-des-Fossés, així com al CNSMDP de París. És convidat a impartir classes magistrals a França i a Portugal, i és convidat regularment com a membre del jurat de diversos concursos internacionals.\nHa realitzat transcripcions per a piano, principalment de Grieg (les Suites Orquestrals de Peer Gynt i la Suite Holberg), Ravel (La Valse) i Mozart (obertura de Les noces de Figaro per a cinc pianos). Les seves transcripcions de Grieg també han estat objecte d’enregistrament (Phoenix Classics).\nNascuda a Tòquio, Mamiko Suda va guanyar el seu primer concurs de piano als 12 anys, i les seves actuacions pel Japó es van emetre tant a la ràdio com a la televisió nacionals. Després d'estudiar a l'Escola Superior de Música Toho a Tòquio, on es va graduar amb les màximes qualificacions, va obtenir una beca del govern francès per estudiar al Conservatori de París. L’any 1972, es va graduar la primera de la seva promoció i va rebre el premi especial Roger-Ducasse de piano i de música de cambra.\nM. Suda va guanyar premis al Concurs Internacional de Jaén (Espanya) i al Concurs Internacional A. Casagrande (Itàlia). Va ser finalista del Concurs Internacional F. Busoni (Itàlia) i del Concurs Internacional Clara Haskil (Suïssa). L’any 1980, va obtenir el primer premi del Mozart Memorial Piano Competition (Londres). Després va actuar amb l’orquestra de cambra London Mozart Players i com a solista al Queen Elizabeth Hall (Londres). Al mateix temps, va tenir el privilegi d'estudiar amb Annie Fischer a Budapest.\nL’any 1985, ja reconeguda per les seves excel·lents interpretacions de les obres de Chopin, va rebre el premi Chopin de la Societat Chopin del Japó. Des de llavors ha fet gires per Àsia i Europa, així com Austràlia i Rússia, actuant amb les principals orquestres. Actualment, M. Suda és professora de la Toho University of Music de Tòquio i sovint és convidada a impartir classes magistrals i a participar com a membre del jurat en concursos internacionals de piano d'arreu del món.\nProfessor emèrit de la Sibelius Academy/University of the Arts de Hèlsinki. Va iniciar la seva formació musical a Hèlsinki, més endavant va rebre classes particulars a Moscou amb Henrietta Mirvis i es va graduar a l'Acadèmia de Música de Viena, on va estudiar amb Dieter Weber. Va obtenir un màster a la Juillard School, on va estudiar amb Sascha Gorodnitzki. Més endavant es va doctorar a la Universitat de Nova York, on va estudiar sota la tutela d’Eugene List.\nHa participat en classes magistrals impartides per Wilhelm Kempff i Dmitri Bashkirov. Va guanyar el segon premi al Concurs nacional de piano de Hèlsinki Maj Lind, l’any 1968, i des d’aleshores ha actuat per tot el món, també com a solista amb les principals orquestres de Finlàndia.\nDes del 1982 és professor a l'Acadèmia Sibelius de Hèlsinki. Molts dels seus estudiants han obtingut premis en competicions internacionals de piano. Ha sigut membre del jurat de concursos internacionals a Barcelona, Dublín, Viena, Londres, Nova York, Weimar, València, Corea del Sud, Sant Petersburg, Vilnius, Dinamarca i la Xina. Ha impartit classes magistrals a la Guildhall School of Music de Londres, a la Universitat de les Arts de Berlín, al Tokyo College of Music i a la Universität für Musik und Darstellende Kunst de Viena. L’any 2006 va ser nomenat professor de l'any per la Finnish Professor’s League.\nNascuda a Barcelona, va debutar com a solista als 13 anys amb l’Orquestra de Cadaqués i Sir Neville Marriner, a Sant Sebastià i a l’Auditorio Nacional de Música de Madrid. Des d’aleshores, la seva carrera com a solista internacional no ha parat de créixer, i ha estat convidada a tocar als millors auditoris europeus. Ha estat dirigida per personalitats com Giovanni Antonini, Howard Griffiths, Miguel Harth-Bedoya, Christopher Hogwood, Salvador Mas, Eiji Oué, Antoni Ros Marbà i Tamas Vasary, i ha col·laborat amb orquestres i conjunts de cambra importants.\nVa estudiar a l’Acadèmia Marshall i va rebre classes magistrals d’Alicia de Larrocha. Després d’una audició a Berlín, Vladimir Ashkenazy es va far càrrec del seu desenvolupament musical, va passar a ser el seu tutor i a organitzar els seus estudis amb la professora Irina Zaritskaya a la Purcell School del Regne Unit i, posteriorment, al Royal College of Music. Ha rebut classes magistrals de Nikita Magalof, Maria João Pires i Radu Lupu. Va guanyar les audicions internacionals del Young Concert Artist Trust (YCAT).\nA la temporada 2009-2010 va ser seleccionada com a única pianista solista del programa Rising Stars, que promou ECHO (European Concert Hall Organisation). Actualment és professora titular al Conservatori Superior de Música del Liceu.\nLa pianista alemanya Uta Weyand va fer els seus estudis amb Elza Kolodin, Leon Fleisher, Vitaly Margulis i Joaquín Soriano a Alemanya, Estats Units i Espanya. A més de ser becada pel govern alemany pels seus estudis de postgrau, va rebre el primer premi en prestigiosos concursos com el José Iturbe a Valencia i el Steinway Piano Competition a Berlin. També ha estat premiada com a millor intèrpret de música contemporània espanyola.\nDes de 1989, Uta Weyand ofereix recitals i concerts amb orquestres a la majoria dels països de la Unió Europea, així com a Rússia, Brasil, Estats Units i Cuba. Ha actuat amb grans orquestres i col·laborat amb directors com Jesús López Cobos, José Ramón Encinar, Enrique García Asensio, Manuel Galduf, Jac van Steen i Gabriel Chmura, entre d'altres.\nCompagina la seva activitat concertística amb la pedagogia, impartint classes magistrals a conservatoris superiors i universitats per Europa, Estats Units, Xina, Japó, Singapur i Amèrica del Sud. És membre del jurat de reconeguts concursos internacionals de piano com el Franz Liszt a Weimar, o el Hamamatsu al Japó, entre altres.\nHa tingut un gran reconeixement la seva gravació de les obres completes de Manuel de Falla.\nUta Weyand és fundadora de PIANALE International Academy & Competition i promotora de la sèrie de concerts Schlosskonzerte Osthessen a Alemanya.


Mesures davant al COVID-19 | Amics de la Gent Gran\nAmics de la Gent Gran adopta mesures per a acompanyar i prevenir a les persones grans davant el COVID-19.\nA causa de l'evolució de la crisi provocada pel COVID-19, Amics de la Gent Gran ha adaptat la seva activitat i les seves comunicacions amb l'objectiu de donar el màxim suport possible a les persones grans que acompanyem, grup de població especialment vulnerable davant la propagació del virus.\nEn primer lloc, l'entitat fa una crida a la calma a la població, a la no estigmatització de les persones grans com a focus d'infecció i a aplicar les mesures de precaució que des de les fonts oficials es transmeten. Molta de la informació que es rep a través de les xarxes socials i els mitjans de comunicació pot generar alarma i confusió. Considerant, a més, que la major part de les persones majors que acompanyem manquen de vincles sòlids de confiança per a contrastar la canviant situació actual, el nostre compromís com a organització és fer-los arribar de la forma més personalitzada possible les recomanacions de salut pública i, sobretot, escoltar-les i tranquil·litzar-les, a més de mantenir el nostre acompanyament emocional permanent.\nGràcies al nostre model d'acció social, de proximitat i confiança, les persones voluntàries s'estan mobilitzant a través d'equips en cadascun dels 48 municipis on estem, per a fer trucades de seguiment a les més de 3.000 persones grans acompanyades, amb la finalitat de mantenir-les informades i que durant aquest període no vegin la seva sensació d'aïllament i soledat accentuada.\nEl benestar de les persones grans és la nostra prioritat, per la qual cosa s'han adoptat les següents mesures:\nComunicació a tots els grups d'interès de l'entitat sobre les recomanacions de prevenció oficials, així com dels canvis que l'acció social està experimentant en aquest període.\nCancel·lació de les activitats grupals. Fins que la situació s'estabilitzi, se suspenen totes aquelles activitats d'oci amb persones grans i persones voluntàries com a mesura preventiva.\nMobilització dels equips d'acció de voluntariat per a fer trucades de seguiment a les més de 3.000 persones grans acompanyades.\nCancel·lació de les visites setmanals individuals en els domicilis i centres residencials per a persones grans. També com a mesura preventiva, l'entitat ha cregut convenient suspendre les visites individuals, les quals podrien col·laborar a crear situacions de risc.\nAixí mateix, el treball d'anticipació desenvolupat prèviament a la crisi ens permet com a organització continuar amb la nostra tasca. Així doncs, exceptuant les mesures marcades, l'entitat seguirà en ple funcionament en la modalitat de teletreball. Amb això s'assegura contribuir a la no propagació, també des dels professionals que formen part d'Amics de la Gent Gran.\nINFORMACIÓ SOBRE LES MESURES DE PREVENCIÓ I RECOMANACIONS OFICIALS\nCada Conselleria de Sanitat ha disposat un mitjà d'informació per a la ciutadania, per a evitar col·lapsar el 112, el qual solament ha d'utilitzar-se en situacions d'urgència. En el següent enllaç es poden trobar els números de referència de cada Comunitat Autònoma: https://www.mscbs.gob.es/profesionales/saludPublica/ccayes/alertasActual/nCov-China/telefonos.htm\nAquesta és una situació emergent i de canvi ràpid, que sobretot està afectant les persones grans, per la qual cosa encara que no hem de generar alarmisme, és necessari que estiguem informats i seguim les mesures de prevenció oficials per tal d'oferir informació i suport a les persones grans que acompanyem.\nMinisteri de Sanitat del Govern d'Espanya


Com utilitzar polvoritzador de pintura amb compressor d'aire. El millor de la maquinària - Eines Aèries\nCom utilitzar un polvoritzador de pintura amb un compressor d’aire?\nCom connectar un compressor d’aire a un polvoritzador de pintura?\nQuins avantatges aporta un compressor d’aire amb un polvoritzador de pintura?\nGuia sobre quin compressor d’aire necessitarà per a un polvoritzador de pintura\nHi ha altres maneres d’utilitzar un polvoritzador de pintura?\nEls compressors d'aire es poden utilitzar per a diverses coses, però una cosa per la qual poden ser de gran utilitat és quan cal fer una mica de polvorització. Quan l'utilitzeu per a aquest propòsit, descobrireu que realment us pot estalviar molt de temps i també ruixarà la pintura de manera uniforme. Per tant, no hi haurà pegats quan pinteu així. En general, són realment fantàstics d’utilitzar, però per a poder-los utilitzar, serà més que probable necessita un compressor d’aire o un compressor d'aerògraf . No es deu espantar res, ja que és molt fàcil fixar-lo al polvoritzador i utilitzar-lo.\nmillor barrera de males herbes\nBest of Machinery us ha proporcionat una guia sobre com utilitzar un polvoritzador de pintura amb compressor d’aire, així com tota una càrrega d’altres fets que haureu de conèixer.\nTot i que connectar un compressor d’aire a un polvoritzador de pintura pot semblar molt complicat, no ho és del tot, només cal que seguiu aquests passos:\n1. Primer de tot, haureu d’identificar on es pot connectar el compressor d’aire, normalment es troba a la part inferior del polvoritzador de pintura. Si no ho és, potser haureu de consultar el manual.\n2. A continuació, enganxeu un regulador abans de connectar el compressor. Això és així perquè podreu veure quina potència té l’aire que entra al vostre polvoritzador de pintura.\n3. El següent pas és unir la mànega al regulador. Per fer-ho, necessitareu un endoll femení i, després, torneu-lo al regulador.\n4. A continuació, engegueu el compressor d’aire.\n5. Haureu de configurar el vostre PSI al regulador. Per esbrinar quina és la PSI que necessita l’eina, us ha d’indicar a l’eina mateixa.\n6. Quan vulgueu configurar la PSI, haureu de tirar el disparador i deixar que surti l’aire. Quan premeu el disparador, veureu que la fletxa del regulador caurà, quan cau que serà la PSI a la qual ruixeu, així que si cal ajustar-la, podreu.\n7. Això és tot el que heu de fer per poder utilitzar el polvoritzador de pintura amb un compressor d'aire.\nAquests tipus de polvoritzadors de pintura tenen una sortida a baixa pressió, cosa que significa que és capaç de fer que la pintura vagi uniformement sobre qualsevol superfície que l’apliquis. No només això, sinó que aquest tipus de polvoritzador de pintura és molt fàcil d’utilitzar i donarà suaument a qualsevol cosa una capa de pintura. Fins i tot podeu posar-lo a la pell i no us perjudicarà gens, però quedareu pintats.\nMentre que un polvoritzador de pintura que no té aire pot tenir beneficis, però també té alguns punts negatius. Per exemple, pot oferir molts nivells de pressió més elevats en comparació amb un controlat per un compressor d'aire. De fet, pot produir prou pressió per trencar els vidres si es volgués. Un altre punt a destacar és que normalment no podeu ajustar la configuració de pressió quan la feu servir.\nPer tant, necessiteu saber realment el que esteu fent abans de plantejar-vos la compra d’aquests. A més, si entra en contacte amb la pell, és probable que es danyi a causa de la força.\nHi ha tota una gamma de compressors d'aire allà, però no hauria de ser massa difícil trobar el compressor d'aire correcte per al seu polvoritzador de pintura. Tot el que heu de fer és comprovar la PSI a l'eina que voleu utilitzar i, a continuació, comprovar si el compressor d'aire pot arribar a aquesta PSI. Si ho és, hauria de funcionar perfectament.\nTot això depèn del polvoritzador de pintura que tingueu, ja que si teniu un polvoritzador de pintura sense aire, no necessitareu un compressor d’aire per funcionar-lo. Això es deu al fet que és capaç de bombejar qualsevol pintura a un volum molt elevat. Si també disposeu d'un polvoritzador de baixa pressió a alt volum, no necessitareu un compressor d'aire per funcionar. Tot i això, aquests polvoritzadors de pintura són una mica més del costat car.\nEls ruixadors pneumàtics de pintura d'aire necessitaran un compressor d'aire per funcionar. Això es deu al fet que utilitzarà l’aire comprimit per poder bombar la pintura a la paret o tanca que podríeu pintar. Una cosa que heu d’anar amb compte amb aquest tipus de polvoritzador de pintura és que pot sobresortir una mica, així que només en tingueu en compte, però són molt més rendibles.\nEls compressors d'aire són molt útils per utilitzar quan voleu utilitzar el polvoritzador. Tenen molts més avantatges en comparació amb un polvoritzador que no té aire, per exemple, són molt més suaus, de manera que quan ruixeu la pintura, es ruixarà suaument sobre qualsevol superfície que vulgueu cobrir. A més, també són més barats de córrer.\ndewalt dwd112 trepant amb cable de 8,0 amp


Logística comercial - Unitat 3: Ges... by Mireia Güell 963 views\nJust in time articulo by Michelle Rodriguez 12024 views\nLogística Comercial - Unitat 2: Dis... by Mireia Güell 5916 views\nResum Gestió d'estocs - Presentació by Albert Mascaró 284 views\nUbiqua Final by markcg88 291 views\n11. Canvis Socials Karima A by rafelsegui 657 views\n1. EL\tJUST\tIN\tTIME\tI\tALTRES\tSISTEMES\tDE\tGESTIÓ\tD’ESTOCS\tSergi\tTrias\tLlimós\tTutor:\tEsteve\tVan\tHemmen\tTècniques\tde\tGestió\tde\tl’Empresa\tJuliol\t2010 1\n2. ÍNDEX\tContingut\t1.\tINTRODUCCIÓ\tI\tDEFINICIÓ..................................................................................................3\t2.\tCLASSIFICACIÓ\tDELS\tESTOCS ..............................................................................................4\t3.\tFACTORS\tQUE\tINCIDEIXEN\tA\tLA\tGESTIÓ\tD’ESTOCS ............................................................5\t4.\tTEORIES\tCLÀSSIQUES\tDE\tGESTIÓ\tD’ESTOCS........................................................................7\t5.\tMRP ....................................................................................................................................9\t6.\tJUST\tA\tTEMPS\t(JIT)............................................................................................................11\t7.\tBIBLIOGRAFIA ...................................................................................................................16\t2\n3. 1.\tINTRODUCCIÓ\tI\tDEFINICIÓ\tLa\tgestió\td’estocs\tés\tmolt\timportant\tper\tuna\tempresa,\tja\tque,\tcom\tveurem,\tmantenir\texistències\tté\tuns\tcostos.\tPer\ttant,\tl’objectiu\tde\tles\tempreses\t–en\taquest\tsentit-‐\tés\tminimitzar\tels\testocs\tcomplint\tels\tplaços\tpactats\tamb\tels\tclients.\tL’Enciclopèdia\tCatalana\tdefineix\testoc:\t“Quantitat\tde\tbéns\tque\thi\tha\ten\tun\tmagatzem”.\tSegons\tRamos\tDíaz\t(1987)\tno\tés\testrany\tque\tels\testocs\tsuposin\tentre\tel\t30\ti\tel\t50%\td’actius\tde\tl’empresa,\tper\ttant,\tuna\treducció\td’aquest\tpercentatge\tsense\talterar\tel\tbon\tfuncionament\tde\tl’empresa\tpodria\tsuposar\tun\taugment\tdel\tbenefici.\tCom\tveurem\tels\testocs\than\tde\tcomplir\tels\t2\tprincipis\tfonamentals\tde\tla\tteoria\tde\tla\tgestió\td’estocs:\t-‐ Que\tsatisfacin\tles\tnecessitats\tde\tl’empresa\t(i,\ten\tconseqüència,\tdel\tclient).\t-‐ Que\tho\tfacin\tde\tla\tmanera\tmés\teconòmica\tpossible.\tL’objectiu\tdel\ttreball\tés\tentendre\tla\tgestió\td’estocs\ten\tgeneral\ti\tconèxier\tespecialment\tel\tsistema\tjaponès\tJust\tin\tTime.\tPer\taixò,\tveurem\tabans\taltres\tteories\ti\tmètodes\tde\tgestió\td’estocs.\t3\n4. 2.\tCLASSIFICACIÓ\tDELS\tESTOCS\tHi\tha\tmoltes\tclassificacions\td’estocs\tàmpliament\tacceptades\tperò\tveurem\tla\tclassificació\tsegons\tla\tfunció\tque\tfan\ta\tl’empresa\ti\tsegons\tla\tseva\tnaturlesa\tfísica\to\tvida/temps\tútil\tde\tl’estoc:\t1) Segons\tla\tfunció\tque\tfan\ta\tl’empresa:\ta. Estoc\tde\tseguretat:\tVolum\td’existències\tper\tsobre\tdel\tquantitat\tque\tnormalment\tes\tnecessiten\tper\tgarantir-‐ne\tl’existència\ten\tèpoques\tde\tfluctuacions\tb. Estoc\tmig:\tQuantitat\tmitjana\tque\thi\tha\thagut\tal\tmagatzem\tdurant\tun\tperíode\tde\ttemps\tdeterminat.\tc. Estoc\td’anticipació:\tSón\taquells\testocs\tadquirits\tper\tl’empresa\ten\tperíodes\tde\ttemps\tdeterminats\t(són\tbéns\tde\tproducció\testacional).\td. Estoc\tsobrant:\tAquells\testocs\tque\tdeixen\tde\tnecessitar-‐se\testant,\ttot\ti\taixí,\ten\tbon\testat.\tSe’ls\tha\tde\tbuscar\tuna\tsortida.\te. Estoc\tactiu:\tÉs\taquell\tque\ts’utilitza\tper\tfer\tfront\ta\tles\tdemandes\tnormals\tdel\tprocés\tproductiu\tde\tl’empresa\t(Suárez\tSuárez,\t1993).\t2) Segons\tla\tseva\tnaturalesa\tfísica:\ta. Aquells\tque\tes\tdeterioren\tamb\tel\tpas\tdel\ttemps\to\tbé\ttenen\tdata\tde\tcaducitat.\tb. La\tresta,\tno\tes\tdeterioren\tamb\tel\tpas\tdel\ttemps\t4\n5. 3.\tFACTORS\tQUE\tINCIDEIXEN\tA\tLA\tGESTIÓ\tD’ESTOCS\tHi\tha\tmolts\tfactors\tque\tpoden\tinfluir\ten\tla\tgestió\tdels\testocs.\tEs\tpoden\tdividir\ten\tfactors\tcontrolables\ti\tfactors\tno\tcontrolables\to\tlimitatius:\t-‐\tFactors\tcontrolables:\tQuantitat\tque\tes\tdemanda,\tpunt\tde\tdemanda,\testoc\tde\tseguretat\ti\tplaç\td’aprovisionament.\t-‐\tFactors\tprevisiblament\tno\tcontrolables:\t-‐\tLa\tdemanda:\tPot\tser\tconeguda\to\tdesconeguda.\t-‐\tCostos\tde\tgestió:\tComanda,\tadquisició,\tmanteniment\ti\truptura.\t-‐\tEspai\tdel\tmagatzem:\tPot\tlimitar\tla\tcapacitat\tdels\testocs.\t-‐\tFont\tde\tfinançament.\tEls\t3\tpunts\tmés\trellevants\tque\tincideixen\ten\tla\tgestió\tdels\testocs\ts’analitzen\ta\tcontinuació:\t3.1\tCOSTOS\tDELS\tESTOCS\tUna\tbona\tgestió\td’estocs\tés\tfonamental\ten\tl’equilibri\tfinancer\tde\tl’empresa,\taixí\tmateix,\tpot\tser\tmolt\tcostós\tmantenir\tun\tnivell\td’estocs\texcessiu.\tDerivat\td’aquest\texcés\td’estocs\tl’empresa\tes\tpot\ttrobar\tamb\tmés\tproblemes\tde\tcomptabilitat\tde\tmaterials,\tinventaris,\tconservació,\tvigilancia,\tcostos\td’oportunitat…\t-‐ Costos\tde\tcomanda:\tCostos\tderivats\tde\tla\ttramitació\tde\tla\tcompra.\t-‐ Costos\tde\tcompra:\tÉs\tel\tpreu\tde\tla\tunitat\tmultiplicat\tper\tles\tunitats\tque\tes\tcompren.\t-‐ Costos\tde\tmanteniment:\tSón\tels\tque\tsuporta\tl’empresa\tpel\tsol\tfet\tde\tmantenir\tles\texistències.\tParra\t(1996)\tdivideix\tels\tcostos\tde\tpossessió\ten\t2\tgrups:\to Costos\tfinancers:\tInteressos,\tcostos\td’oportunitat\ti\taltres\tcostos\tfinancers.\to Costos\td’emmagatzematge:\tDespeses\tde\tfuncionament\tdel\tmagatzem,\tpagament\td’impostos,\tcostos\td’obselescència\ti\tmermes.\t-‐ Costos\tde\truptura:\tQuedar-‐se\tsense\testocs\ttambé\tsuposa\tcostos.\tEs\tpot\tperdre\ttemps\tde\tproducción\ten\tcas\tde\ttractar-‐se\td’un\testoc\tnecessari\tper\tproduir\to\tbé\tno\tpoder\tservir\tal\tclient\tal\tmoment\tque\tho\tnecessita\t(fet\tque\tpot\tsuposar\tperdre\tdefinitivament\tal\tclient\to\tbé\tque\ttingui\tmenys\tconfiança\ten\tl’empresa\ten\tfutures\tcompres).\t3.2\tLA\tDEMANDA\tUn\taltre\tfactor\timportant\ta\tconsiderar\tés\tla\tdemanda.\tL’empresa\tha\tde\ttenir\tunes\tprevisions\tde\tvendes\ti\ten\tfunció\td’aquestes\tdecidir\tla\tgestió\tdels\testocs.\tLa\tdemanda,\tperò,\t5\n6. depen\ttambé\tde\tmolts\tfactors\tcom\tel\tpreu,\tla\tcompetència,\tl’època\tde\tl’any,\tles\tnecessitats\treals\tdel\tproducte…\tÉs\tper\taixò\tque\tseria\tmolt\tútil\tper\tl’empresa\thaver\tpogut\trespondre\tpreguntes\tcom:\tLa\tdemanda\tés\tcreixent\to\tdecreixent?\tHi\tha\testacionalitat?\tQuin\testoc\tde\tseguretat\them\tde\ttenir?\tÉs\tfreqüent\tque\ttota\taquesta\tinformació\tsigui\tparcial\ti/o\tno\tfiable\tamb\tseguretat\tperquè\tla\tdemanda\tpot\tcanviar\tmolt\tràpid\t–i\tpot\tsignificar\tla\tinutilitat\td’estocs\tpresents\tal\tmagatzem\tde\tcara\ta\tnoves\tfabricacions-‐.\tÉs\tun\tdels\tmotius\tper\tels\tquals\tdiverses\tempreses\topten\tper\taplicar\tel\tJust\tin\tTime\t(JIT)\tque,\tcom\tveurem\tal\tpunt\t6,\tpàgina\t11,\ttracta\tde\tminimitzar\tels\testocs.\t3.3\tLA\tDURADA\tDEL\tCICLE\tDE\tPRODUCCIÓ\tCom\them\tvist\tal\tpunt\t3.1\tmantenir\testocs\tté\tcostos.\tAleshores,\tels\tcicles\tde\tproducció\tllargs\tseran\tcostosos\ten\ttermes\tde\tmantenir\tmolt\tproducte\tsemi-‐elaborat.\tTambé\tcal\tconsiderar\tque\tdurant\taquest\tllarg\tperíode\tde\tfabricació\tes\tpoden\tproduir\tvariacions\tde\tla\tdemanda,\tpoden\tvariar\tels\ttipus\td’interés,\tel\tnivell\td’activitat\teconòmica,\tel\tpreu\tdel\tcombustible…\t–incertesa,\ten\tgeneral-‐.\tTenint\ten\tcompte\taquests\tproblemes\tés\timportant\tpoder\treduir\tel\ttemps\tde\tfabricació.\t6\n7. 4.\tTEORIES\tCLÀSSIQUES\tDE\tGESTIÓ\tD’ESTOCS\tTradicionalment\tles\tempres\than\tintentat\tgestionar\teficaçment\tles\tseves\texistències\tper\ttal\tde\tminimitzar\tels\tseus\tproblemes.\tEls\tprimers\tintents\tde\tgestió\td’estoc\tes\tbasaben\ten\tun\tsimple\tcontrol\tde\tles\texistències\tde\tproductes\tacabats:\tquan\tel\tnivell\td’existència\td’un\tdeterminat\tproductes\tera\tprou\tbaix\tse\tn’encarregava\tuna\tnova\tcomanda.\tInicialment\tels\tempresaris\tgestionaven\tels\testocs\ta\tpartir\tde\tles\texistències\tde\tproducte\tacabat.\tQuan\ts’arribava\ta\tun\tnivell\tdeterminat\tes\tdemanava\tmés\tmaterial\tper\tseguir\tproduint\tel\tbé.\tPosteriorment\tel\tcontrol\tes\tfeia\tproducte\ta\tproducte.\tQuan\tel\tnivell\td’existències\tde\tdeterminat\tproducte\tbaixaven\tfins\ta\tuna\tquantitat\tconcreta\t(nivell\td’aprovisionament)\tes\tfeia\tuna\tnova\tcomanda\td’aquest\tproducte\tesperant\tque\tarribés\tabans\tde\tque\ts’exinguís\tl’estoc\ta\tl’empresa.\tLa\tfòrmula\tmés\tconeguda\tper\tcalcular\taquest\tvalor\tq\tés\tla\tconeguda\tcom\ta\tHarris-‐Wilson:\tQ\t=\t2\tA\tC\t/\tp\ti\tOn\tA\tés\tel\tconsum\tanual\tde\tl’existència\ten\tqüestió,\tQ\tel\tnúmero\tde\tvegades\tque\ts’efectuen\tcomandes\ten\tun\tany,\tC\tels\tcostos\tper\tcada\tcomanda,\tp\tel\tpreu\tde\tcompra\tper\tunitat\ti\ti\tl’interés\tdel\tcapital\timmovilitzat\ten\testocs.\tObtinguda\td’igualar\ta\tzero\tla\tprimera\tderivada\tdels\tcostos\ttotals\td’emmagatzematge:\tcost\tanual\tde\tpossessió\ti\tmanteniment\tde\tl’estoc\t(quantitat\tmitja\td’estoc\tmultiplicat\tpel\tpreu\ti\tpel\ttipus\td’interés\tdel\tcapital)\tmés\tel\tcost\tanual\td’efectuar\tles\tcomandes\t(número\tde\tcomandes\tanuals\tmultiplicat\tpel\tcost\td’efectuar-‐les).\tFont:\twww.aulafacil.com\t7\n8. ABC\tÉs\thabitual\ttrobar\ten\tun\tmagatzem\testocs\tdiferents\tamb\tcaracterístiques\ti\tvalors\tdiferents.\tPer\ttal\tde\tdecidir\tcom\tgestionen\taquests\testocs\tles\tempreses\tpoden\tutilitzar\tel\tmètode\tABC,\tfruit\tde\tla\tllei\tde\tPareto.\tSegons\taquesta\tllei\ts’observa\ten\tmoltes\tsituacions\tque\tla\tmajoria\tde\tvalor\tcorrespon\ta\tun\tpetit\tnombre\td’estocs\ti,\ten\tconseqüència,\tun\tgran\tnombre\td’estocs\trepresenta\tpoc\tvalor.\tSuposem\t3\ttipus\tde\tproductes:\t-‐ A\ttenen\tmolt\tvalor\ti\ten\tnecessitem\tpoca\tquantitat\t-‐ B\t-‐ C\ttenen\tpoc\tvalor\ti\ten\tnecessitem\tmolta\tquantitat\tEl\tmètode\tABC\trepresenta\tuna\tordenació\tdels\tproductes\tque\tl’empresa\temmagatzema\ti\tconstitueix\tun\tpunt\tde\tpartida\tper\testablir\tel\tgrau\tde\tcontrol\tper\tals\tdiferents\tproductes.\tAixí,\tper\texemple,\tals\tmaterials\tdel\tgrup\tA\tserà\tnecessàri\taplicar\ttècniques\tde\tgran\tprecissió,\tals\tdel\tgrup\tB,\tserien\tadequades\ttècniques\tde\treaprovisionament\tper\tpunt\tde\tcomanda\ti\tals\tdel\tgrup\tC\tserà\tsuficient\taplicar\ttècniques\ti\tmètodes\tmés\tsenzills.\tFont:\tFraxanet\tde\tSimón\t(1990)\t8\n9. 5.\tMRP\t5.1\tPLANIFICACIÓ\tDE\tLES\tNECESSITATS\tDE\tMATERIALS\t(MRP)\tAls\tanys\t70’\tdegut\tbàsicament\ta\tla\tvariabilitat\tdels\ttipus\td’interes\ti\ttambé\tal\tfet\tque\tva\taugmentar\tla\tcompetència\testrangera\tles\tempreses\tes\tvan\tveure\tsotmeses\ta\tuna\tpressió\tcada\tvegada\tmés\tgran\tper\tmillorar\tla\tgestió\td’estocs.\tAixí\tdoncs,\tels\tempresaris\tvan\tcomençar\ta\tfixar-‐se\ten\tels\tsistemes\tde\tplanificació\tde\tnecessitats\tde\tmaterials\t(MRP)\ti\ta\tsistemes\tde\tplanificació\tde\trecursos\tde\tla\tproducció\t(MRP\tII).\tAquests\tdos\tsistemes\tproporcionen\tun\tpla\tmolt\tdetallat\tde\tles\tnecessitas\tde\tcada\tmaterial.\tEls\tmètodes\tMRP\tpermeten\tcomprar\tles\texistències\ten\tel\tmoment\tque\tes\tnecessiten,\tper\taixò,\tcal\ttenir\tclar:\t-‐ Preveure\tla\tdemanda\tfutura\ti\tdeterminar\tles\tquantitas\ta\tproduir\tper\tsatisfer-‐la\t(pla\tmestre\tde\tproducció).\t-‐ Determinar\tles\tquantitats\tque\tcal\tdemanar\tper\ttal\tde\tproduir\tla\tquantitat\tprèviament\tcalculada\t-‐ Preparar\tla\tfabricació\ti\tfabricar\ten\tels\tplaços\tpactats.\tAixí\tdoncs,\tl’MRP\tté\t3\tcaracterístiques\tbàsiques:\t1-‐ Programa\tmestre\tde\tproducció\t2-‐ Planificació\tde\tles\tnecessitats\tde\tmaterials\t3-‐ Comandes\t5.2\tMRP\tII\tCom\them\tvist,\ta\tpartir\tdel\tMRP,\tés\tpossible\tplanificar\tles\tFont:\tCompanys\ti\tFonollosa\t(pàg\t21)\tnecessitats\tnetes\tde\tmaterials\tperò\ttambé\tles\tde\tqualsevol\taltre\trecurs.\tD’aquesta\tmanera\tés\tprodueix\tel\t‘traspàs’\tde\tl’MRP\ta\tl’MRP\tII.\tL’MRP\tII\tté,\ta\tmés\tde\tles\tcaracterístiques\tde\tl’MRP,\taquestes\tcaracterístiques:\t1-‐ Planificació\tde\tl’activitat\t2-‐ Planificació\tde\tla\tproducció\t3-‐ Planificació\tde\tles\tnecessitas\tde\tcapacitat:\tEstablir\tmodificacions\tde\tla\tcapacitat\tdel\tsistema\tproductiu.\t9\n10. 4-‐ Possiblitat\tde\tsimulació\tD’aquesta\tmanera\ts’ampliava\tla\tgama\tde\tfucions\tque\tengloba\tl’MRP\tII\ti\toferia\tun\tanàlisis\tmés\tdetallat\tde\tla\tcapacitat.\tEls\tmètodes\tMRP\ti\tMRP\tII\ttenen\tproblemes\tforça\timportants\tde\tprecissió:\t-‐ el\tconeixament\tinexacte\tde\tla\tdemanda.\tLa\tvariabilitat\tde\tla\tdemanda\tpot\tprovocar\tpèrdues\ten\ttermes\tde\tmatèria\tprima.\t-‐ Control\texhaustiu\tde\tles\texistències:\tCal\ttenir\tdades\tmolt\tprecisses\td’existències\tal\tmagatzem,\tper\taixò\tcal\tmolt\tcontrol\ta\tla\tdepreciació\ti\ta\tles\tdates\tde\tcaducitat\td’aquestes.\t-‐ Progarma\tde\tsoftware:\tHa\tde\tser\tpotent,\tamb\tpoques\terrades.\tAra\tbé,\tdegut\ta\tla\tincertesa\tde\tla\tdemanda\tles\tdades\tque\thi\tintroduim\tno\tsón\texactes,\taleshores,\tno\tpodem\taspirar\ta\ttenir\tresultats\texactes\ta\tpartir\tde\tdades\tinexactes.\tFont:\twww.gestiopolis.com\t10\n11. 6.\tJUST\tA\tTEMPS\t(JIT)\tEl\tmètode\tproductiu\tJIT\tsorgeix\tal\tJapó\tals\tanys\t70’\ti\trespon\ta\tla\tnecessitat\tde\treduir\tespais\t-‐en\tun\tpaís\ttant\tpetit\ti\ttant\tpoblat-‐\ti\tcostos\t–crisi\tdel\tpetroli\tal\t1973-‐.\tBàsicament\tcalia\treduir\tel\tnivell\td’existencies\tque\ttant\td’espai\tsuposaven.\tEs\tdefineix\tel\tJust\tin\tTime:\tProduir\tla\tquantitat\trequerida\ten\tel\tmoment\tprecís,\tamb\tla\tquanitat\tadequada,\tper\tsatisfer\tles\tnecessitas\tdel\tclient\tal\tmenor\tcost\tpossible.\tFraxanet\tde\tSimón\t(1990)\tdescriu\tel\tJIT:\t“L’objectiu\tprincipal\tera\tla\treducció\tdels\tcostos\tsuperflus\tdeguts\tal\tmalbaratament\tde\tmaterials,\tmà\td’obra\ti\tmaquinaria.\tCom\ta\tsub-‐objectius\tes\tcontemplaven\tl’aprofitament\tde\tles\tcapacitats\thumanes,\tla\tmillora\tde\tla\tqualitat\ti\tla\tsatisfacció\tde\tles\tnecessitats\tdels\tclients”.\t6.1\tOBJECTIUS\tDE\tLA\tFILOSOFIA\tJIT\tMitjançant\tels\tsistemes\tJIT\ts'intenta\treduir\tla\tineficiència\ti\tel\ttemps\timproductiu\tdels\tsistemes\tde\tproducció,\tper\ttal\tde\tmillorar\tcontinuament\taquests\tprocessos\ti\tla\tqualitat\tdel\tproducte\to\tservei\tcorresponent.\tUn\tsistema\tde\tJIT\tinclou\tuna\testratègia\tde\tflux\tde\tlínia\tper\taconseguir\tuna\tproducció\td'alt\tvolum\ta\tbaix\tcost.\tTé\tcom\ta\tobjectiu\tun\tprocessament\tcontinu,\tsense\tinterrupcions\tde\tla\tproducció.\tAconseguir\taquest\tobjectiu\tsuposa\tla\tminimització\tdel\ttemps\ttotal\tnecessari\tdes\tdel\tcomençament\tde\tla\tfabricació\tfins\ta\tla\tfacturació\tdel\tproducte.\t-‐ Es\tvolia\tatacar\tals\tproblemes\tfonamentals\tque\ttenia\tl’empresa\ti\tque\tsovint\tno\tes\ttenien\ten\tconsideració.\tPer\texplicar\tel\tmètode\tes\tfa\tla\tsimilitud\tde\tl’empresa\tamb\tun\tvaixell\tque\tnavega\tal\tmar\t(Veure\tel\tfigura\t1\td’O’Grady,\t1993).\tEl\tnivell\td’aigua\tsignifica\tel\tnivell\td’existències\ti\tels\tproblemes\tles\troques.\tAixí\tdoncs\tel\tmètode\tproposa\teliminar\tels\tproblems\t(les\troques)\tper\tpoder\treduir\tel\tnivell\td’aigua\t(existències)\ti,\tper\ttant,\tels\tcostos.\t-‐ Eliminar\tmalbarataments:\tEliminar\ttot\tallò\tque\tno\tafegeixi\tvalor\tal\tproducte.\tQuan\tes\tdetecta\tuna\tunitat\tde\tproducte\tdefectuosa\tsovit\ttot\tel\tlot\tés\tdefectuós.\tEl\tJust\tin\tTime\tes\tproposa\teliminar\tla\tnecessitat\td’inspecció\t(figura\t2):\tFont:\tO’Grady\t(1993)\tpàgina\t27\t11\n12. o Fent-‐ho\tbé\ta\tla\tprimera.\to Implicar\ta\tl’operari\ta\tassumir\tla\tresponsabilitat\tde\tcontrolar\tel\tprocés\ti\tcorregir-‐lo\tseguint\tunes\tpautes\tpreestablertes\t–en\tcas\tde\tque\tsigui\tnecessari-‐.\tFigura\t2.\tFont:\tO’Grady\t(1993)\tpàgina\t30\tEl\tJIT\ttraspassa\tresponsabilitats\tde\tdetectar\ti\tcorregir\terrors\tals\toperaris.\tS’espera\tque\tho\tfacin\tbé\ti\tque\tno\tsigui\tnecessari\tun\tcontrol\tde\tqualitat.\tEliminar\tmalbaratament\trequereix\tun\tnivell\td’eficiència\tcada\tvegada\tmés\talt\ti\texigeix\ti\tfa\tsentir\tpartícep\ta\ttota\tla\tplantilla\tde\tla\tproducció,\tque\tel\ttreballador\tno\tsigui\tun\tsimple\tprocés\ttractant\td’aprofitar\tal\tmàxim\tles\tseves\tqulaitats.\t-‐ Simplicitat:\tBuscar\tsolucions\tsimples.\tSegons\tO’Grady\t(1993):\t“La\tfilosofia\tde\tla\tsimplicitat\tdel\tJust\tin\tTime\texamina\tla\tfàbrica\tcomplexa\ti\tcomença\tpartint\tde\tla\tbase\tde\tque\tes\tpot\taconseguir\tmolt\tpoc\tcolocant\tun\tcontrol\tcomplex\ta\tuna\tfàbrica\tcomplexa.\tEnlloc\td’això,\tel\tJust\tin\tTime\tposa\tènfasi\ta\tla\tnecessita\tde\tsimplificar\tla\tcomplexitat\tde\tla\tfàbrica\ti\tadoptar\tun\tsistema\tsimple\tde\tcontrols”.\tEl\tJIT\tutilitza\tun\tsistema\td’arrastrament/Kanban;\tquan\tfinalitza\tla\tfeina\tuna\toperació\tenvia\tuna\tsenyal\ta\tla\tanterior\tper\ttal\tde\tque\tprodueixi\ti\taixí\tsuccessivament.\tEl\tJIT\trequereix\trapidesa\tals\tproveïdors\ti\trapidesa\ta\tla\tcadena\tde\tproducció.\tFigura\t3.\tFont:\tO’Grady\t(1993)\tpàgina\t35\t12\n13. 6.2\tFASES\tD’ADAPTACIÓ\tDEL\tJIT\t1) Posar\ten\tmarxa\tel\tsistema:\tAquesta\tprimera\tfase\timplica\tcomprensió\tbàsica,\tanàlisis\tde\tcostos\ti\tbeneficis\td’implantar\tel\tJIT,\tcompromís\ti\tidentificació\tde\tla\tplanta\tpilot\t2) L’educació,\tla\tclau\tde\tl’èxit:\tImplica\ta\ttots\tels\ttreballadors\tperquè\tamb\tel\tJIT\tels\ttreballadors\tjuguen\tun\tpaper\tmolt\timportant\ten\tl’èxit\to\tfracàs\tde\tl’empresa.\tEl\tprograma\td’educació\tglobal\tha\tde\tproporcionar\tla\tcomprensió\tdel\tsistema\tJIT\ti\tla\tseva\taplicació\ta\tla\tindústria.\t3) Millorar\tels\tprocessos:\tReducció\tdels\ttemps\tde\tpreparació,\tfent\tun\tmanteniment\tpreventiu\ti\tbuscar\tla\tsimpliciatat\tcanviant\tla\tdisposició\tdels\tprocessos\tproductius.\t4) Millorar\tel\tcontrol:\tUn\tcontrol\tsimple\tper\tuna\tfabricació\tsimple\t5) Amplicar\tla\trelació\tproveïdor/client:\tTenir\tbona\trelació\ti\tconfiança\tpermeten\treduir\tcostos,\tgarantir\testoc\ti\tmillorar\tla\tqualitat\tdels\tproductes.\t6.3\tPERQUÈ\tNO\tS’IMPLANTA\tEL\tJIT?\tTot\ti\tl'èxit\tde\tnombroses\tempreses\tque\than\tadoptat\tel\tJIT\t-‐sobretot\tjaponeses-‐\thi\tha\tmoltes\tempreses\tque\tno\tl'han\timplantat.\tPerquè?\tLa\tmajoria\td'aquestes\tempreses\tsón\teuropees\to\tnord-‐americanes.\tLa\tforma\tde\tviure\ta\tuns\ti\taltres\tllocs\tés\tdiferent\ti,\tper\ttant,\ttambé\tho\tés\tl'empresa.\tA\tEuropa\tel\ttreballador\tperd\tla\trelació\tamb\tl'empresa\tfora\tde\tles\thores\tlaborals,\tmentre\tque\tal\tJapó\tel\ttreballador\ts'identifica\ttotalment\tamb\tels\tproblemes\tde\tl'empresa.\tEl\tJIT,\tmés\tque\tun\tmètode,\tés\tuna\tfilosofia\ti\tno\tes\tpot\timplantar,\ts'ha\td'ensenyar.\tUn\taltre\tfactor\tdéterminant\tson\tles\tdespeses\tcaractéristiques\tde\tles\tgrans\tfàbriques,\tfet\tque\tles\tcausa\tpoc\tflexibles.\tTambé\tcal\ttenir\ten\tcompte\tla\tdificultat\t-‐o\tno-‐\tde\tque\tels\tproveidors\tserveixin\tmoltes\tcomandes\tde\tmatèries\tprimeres\tde\tpoca\tquantitat\ta\tpreus\tcompetitius.\tEn\taquest\tsentit\tles\tempreses\tautomobilístiques\than\tpogut\timplantar\tel\tJIT\tdegut,\tentre\td’altres,\tal\tpoder\tde\tnegociació\tque\ttenen\tamb\tel\tproveïdor\tperquè\tsón\trelativament\tpoques\ti\tmolt\tgrans.\t6.4\tCREACIÓ\tDE\tVALOR,\tMODEL\tDELS\tSTAKEHOLDERS\tToyota\tva\tser\tla\tprimera\tempresa\ten\taplicar\tel\tJIT.\tDe\tla\tmà\tde\tl’enginyer\tTaiichi\tOhno\tl’empresa\tnecessitava\treduir\tespais\ti\ttambé\tmalbarataments\tde\tproducte.\tLa\tgran\tdiferència\tde\tproductividad\ti\tqualitat\tregistrada\tlas\t80\tentre\tproductora\tjaponesos\ti\tels\tseus\thomòlegs\teuropeus\to\tamericans\t(Womack\tet\tal,\t1990)\tha\tfet\tque\taquests\túltims\tes\tdisposessin\ta\tadaptar\ttècniques\torientals.\t13\n14. Aplicant\tel\tsistema\tJIT\t(i\ten\tgeneral\ttambé\tqualsevol\taltre\tde\tgestió\td’estocs)\tal\tmodel\tdels\tStakeholders\tobservem\ta\tprimera\tvista\tuna\treducció\tdel\tpreu\tde\tvenda\tdel\tproducte\tp,\tcausada\tper\tla\treducció\tdels\tcostos\tde\tgestió\timputats\tal\tproducte\tfinal.\tSi\tla\tresta\tde\tvariables\tes\tmantenen\tconstants\t–que\tés\tdiscutible-‐\tla\triquesa\tapropiada\tpels\tclients\tseria\tmés\tgran\tmentre\tque\tla\triquesa\tapropiada\tper\tla\tresta\td’agents\t–treballadors,\tproveïdors\ti\tfonts\tde\tfinançament-‐\tes\tmantindria\tconstant.\tDegut\ta\tla\teliminació\tde\tdesperdicis,\tmalbarataments\tde\tproductes\ti\treducció\tdels\testocs\tel\tpreu\tmig\tde\tproducte\tfinal\tes\tveu\treduit\tdegut\ta\tla\treducció\tde\tla\tmatèria\tprimera\tmitja\timputada\ta\tla\tproducció.\tEl\tvalor\tcreat\taugmentaria\ten\t(Vcl\t–\tp)’\t–\t(Vcl\t–\tp).\tRIQUESA STAKEHOLDER CONTRAPRESTACIÓ APORTACIÓ APROPIADA Clients Vcl p Vcl - p Treballadors w Vt w - Vt Proveïdors c Vp c - Vp Finançament P=p-w-c Vk R - Vk Riquesa generada = Valor total creat = VT = Vcl - Vt - Vp - Vk Benefici comptable: R = p - w - c Font:\tElaboració\tpropia\ta\tpartir\tdels\tapunts\tde\tclasse\tNo\testà\tclar\tperò\tque\tel\tpreu\tp\tbaixi\ttant\tcom\tel\tcost\treal\tde\tproducció\t(excepte\tsi\tla\tcompetència\tho\t‘força’),\tja\tque\tl’empresa\tha\td’amortitzar\tla\tinversió\trealitzada\ti,\tper\ttant,\tés\tun\tcost\taddicional\tque\tno\tapareix\t–directament-‐\ta\tla\ttaula\tperò\tque\tresta\tdel\tbenefici\tcomptable.\tA\tcurt\ttermini\tla\triquesa\tapropiada\tpels\tclients\tpodria\tno\tvariar\t(en\tcas\tde\tmantenir\tel\tpreu\tp\tconstant\tdeguta\ta\tl’imputació\tal\tresultat\tde\tl’amortització\tde\tla\tinversió\trealizada).\tA\tllarg\ttermini,\tun\tcop\tamortitzada\tla\tinversió\ti\tmantenint\tel\tbenefici\tcomptable,\tpodria\tbaixar\tel\tpreu,\td’aquesta\tmanera\tels\tclients\ts’apropiarien\tde\tmés\tvalor\t–en\tel\tcas\tde\tseguir\tvalorant\tigual\tal\tproducte-‐.\tAnalitzant\tals\taltres\tagents\tque\tintervenen\ta\tl’empresa:\tProveïdors:\tEls\tcostos\tdel\tmaterial\tper\tl'empresa\t(c)\tpodrien\tpujar\tdegut\ta\tque\tl'empresa\tno\taprofitaria\tper\tfer\tcompres\ten\tgrans\tquantitats\ti\tofertes.\tEs\tlimitaria\ta\tcomprar\tquan\tfós\tnecessari,\texigint\tal\tproveïdor\trapidesa\ten\tel\tservei.\tLa\tintegració\tvertical\tentre\tempreses\tpodria\teliminar\t-‐almenys\tparcialment-‐\taquest\taugment\tde\tcostos.\tFinançament:\tAl\tadoptar\tel\tsistema\tJust\tin\tTime\tl'empresa\tpodria\tnecessitar\tmenys\tfinançament\t(pel\tfet\td'haver\tde\tmantenir\tmenys\texisències).\tPerò\ttambé\tpodria\tmantenir\tel\tcapital\t(o\tinclús\tincrementar-‐lo)\tper\ttal\td'adoptar\tnoves\ttecnologies\tque\tpermetin\tuna\tresposta\tmés\tràpida\ti\teficaç\ta\tles\tdemandes\tdels\tclients\t14\n15. 6.5\tCONCLUSIONS\tCom\them\tvist,\ten\tl’evolució\ti\tel\trepartiment\tde\tla\tcreació\tde\tvalor\thi\tha\tbastants\tpunts\tdiscutibles\to\tsubjectes\ta\tmúltiples\trealitat\tdepenent\tde\tles\tcaracterísitques\ti\timplantació\tdel\tmodel\tper\tpart\tde\tl’empresa.\tAra\tbé,\ta\tles\tempreses\tautomobilístiques\tsi\tque\tels\tha\tsortit\ta\tcompte\timplantar\tel\tJIT\tbàsicament\tpel\tfet\tque\tla\tcompetència\ttenia\tel\tmètode\timplantat\ti\tels\tfuncionava\tbé.\tA\td’altres\tempreses\tmés\tpetites\ti\tsense\ttant\tpoder\tde\tmercat\tno\tels\tpot\tsortir\ta\tcompte\tel\tJIT\ti\than\td’optar\tper\taltres\tmètodes\tno\ttant\texigents\tsobretot\tpel\tque\tfa\ta\tla\trelació\tamb\tels\tproveïdors\ti\tla\tdisponibilitat\td’aquests\tde\tservir\tràpidament\tles\tcomandes\tperò\ttambé\ten\td’altres\tsectors\teducatius\tque\trequereixen\ttemps:\tdisponibilitat\ti\tcapacitat\tde\tla\tmà\td’obra\td’involucrar-‐se\ten\tl’empresa\t15\n16. 7.\tBIBLIOGRAFIA\t-‐ Companys\tPascual,\tRamón;\tFonollosa\tI\tGuardiet,\tJoan;\t“Nuevas\ttécnicas\tde\tgestión\tde\tstocks:\tMRP\ty\tJIT”\tProductica.\t-‐ Fraxanet\tde\tSimón,\tManuel;\t“Organización\ty\tgestión\tde\tla\tproducción”\tCDN\tCiencias\tde\tla\tDirección;\t1990.\t-‐ González\tBenito,\tJavier;\t“Aprovisionamiento\tJut-‐in-‐Time\ten\tla\tindustria\tdel\tautomóvil:\tel\treto\tde\tlos\tproveedores\tde\tprimer\trango”\t-‐ Johnson,\tGerry;\tScholes,\tKevan;\t“Dirección\tEstratégica”\tSexta\tEdición;\tPenitence\tHall;\t1996.\t-‐ O’Grady,\tP.\tJ.;\t“Just-‐in-‐time”\tMcGraw-‐Hill;\t1993.\t-‐ Parra\tGuerrero,\tFrancisca;\t“Gestión\tde\tstocks”\tEsic\tEditorial;\t1996\tBIBLIOGRAFIA\tREFERENCIADA\t-‐ Suárez\tSuárez,\tA.S.;\t“Decisiones\tóptimas\tde\tinversión\ty\tfinanciación\ten\tla\tempresa”\tEditorial\tPirámide;\t1993.\t-‐ Womack,\tJames.\tP;\tJoones,\tDaniel\tT\tand\tRoos,\tDaniel;\t“The\tmachine\tthat\tchanged\tthe\tworld:\tThe\tstory\tof\tlean\tproduction”;\tHarperBusiness;\t1991.\t16\nResum Gestió d'estocs - Presentació\n11. Canvis Socials Karima A


El jutge José Castro: "No esperava aquest tipus de sentència"\nEl jutge José Castro, que va instruir durant cinc anys el cas Nóos, ha afirmat que "no esperava aquest tipus de sentència" amb tantes absolucions, entre elles la de la infanta Cristina, però ha matisat que ara haurà de llegir-la i entendre els raonaments del tribunal per arribar a aquesta decisió. Un cop coneguda la sentència, el jutge ha opinat que en el cas de la Infanta sembla que "la ignorància de què ella feia gala" en el judici i instrucció "ha merescut crèdit" del tribunal, "com s'ha pogut donar crèdit al que digués Rosalía Iglesias i Ana Mato", en referència a l'exdona de Luis Bárcenas i a l'exministra de Sanitat, en el cas Gürtel. "Si aquest és el convenciment al qual ha arribat l'Audiència Provincial, difereix del meu, però el que val és el seu i s'ha de respectar i punt", ha afegit.\nEl magistrat ha indicat que "caldrà llegir les argumentacions per saber per què s'ha arribat a aquesta conclusió", ja que només la sentència (que té més de 700 folis) "no et dóna una pista fiable de per què han passat les coses". "Cal respectar i acatar aquesta sentència", ha dit per afegir que el tribunal, a banda de condemnar o absoldre, també ha de "convèncer les parts del litigi", perquè "no debades els judicis són públics per incentivar la confiança de la ciutadania en la justícia". "Potser un no esperava aquest tipus de sentència així, però si se'ns explica per què s'arriba a aquest resultat, és possible que ho entenguem o bé que seguim sense entendre'l", ha dit. "Seria interessant llegir aquesta argumentació -ha prosseguit- i podríem entendre per què s'ha absolt determinades persones o per què la reducció de pena ha estat tan dràstica".\nCastro també s'ha volgut defensar de les crítiques que la instrucció del cas ha anat lenta i ha recordat que la causa va néixer al juliol del 2010, quan va obrir una peça separada del cas Palma Arena per investigar les activitats de l'Institut Nóos d'Iñaki Urdangarin. Es va estar investigant, ha dit, fins al juny del 2015, però amb el cas va estar un any "entretingut" al Tribunal Superior de Justícia del País Valencià, per la qual cosa la investigació va durar una mica menys de quatre anys. Un període que Castro no ha considerat excessiu tenint en compte els "ridículs mitjans" a disposició del jutjat, la complexitat de la causa i la quantitat de recursos que han anat presentant les parts.\ncas Nóos El fiscal demanarà que Urdangarin entri immediatament a la presó Gemma Liñán\nCas Noos La Casa del Rei reafirma "respecte absolut a la independència del poder judicial" El Nacional\nSanta innocència, la d'aquest home!\nSr. Castro fa molts anys l,alcalde Pacheco ja va dir una veritat com un temple, la justicia es un cachondeo, es va quedar curt, es una casa de putas\nI en Roca sense vergonya dient que tots som iguala davant la llei. Suposo que deu ser maco que et donin molts diners per comprar els teus principis. Clar, com a mi no m'ha passat mo se que faria, pero el Sr. Roca esta molt mes clar.\nSi no se l'esperava deu ser perquè no llegeix El Mundo.


Ahir, a Porto Alegre (Brasil), es va fer la cerimònia de beatificació de la serventa de Déu Maria Bàrbara de la Santíssima Trinitat, fundadora de la Congregació de les Germanes de l’Immaculat Cor de Maria. Que la fe profunda i la caritat ardent amb què ella va seguir Crist, suscitin en molts el desig de lliurar completament la seva vida a la major glòria de Déu i al servei generós dels germans, especialment dels més pobres i necessitats.\nAvui he tingut l’enorme goig de dedicar aquest temple a qui, sent Fill de l’Altíssim, es va abaixar i es va fer home, i, a l’empar de Josep i de Maria, en el silenci de la llar de Natzaret, ens ha ensenyat sense paraules la dignitat i el valor primordial del matrimoni i de la família, esperança de la humanitat, en la qual la vida troba acolliment, des de la seva concepció fins al seu declivi natural. Ens ha ensenyat també que tota l’Església, escoltant i complint la seva Paraula, es converteix en la seva Família. I encara més, ens ha encomanat ser llavor de fraternitat que, sembrada en tots els cors, animi l’esperança.\nImbuït de la devoció a la Sagrada Família de Natzaret, que va difondre entre el poble català sant Josep Manyanet, el geni d’Antoni Gaudí, inspirat en l’ardor de la seva fe cristiana, va aconseguir convertir aquest temple en una lloança a Déu feta amb pedra. Una lloança a Déu que, com el naixement de Crist, tingués com a protagonistes les persones més humils i senzilles. En efecte. Gaudí, amb la seva obra, pretenia portar l’evangeli a tot el poble. Per això va concebre els tres pòrtics de l’exterior del temple com una catequesi sobre Jesucrist, com un gran rosari, que és l’oració dels senzills, en el qual es poden contemplar els misteris de goig, de dolor i de glòria de nostre Senyor. Però també, i en col·laboració amb el rector Gil Parès, va dissenyar i va finançar amb els seus estalvis la creació d’una escola per als fills dels paletes i per als infants de les famílies més humils del barri, que en aquell temps era un suburbi marginat de Barcelona. Feia així realitat la convicció que expressava amb aquestes paraules: «Els pobres sempre han de trobar acolliment al temple, que és la caritat cristiana.»\nAquest matí també ha estat per a mi motiu de satisfacció poder declarar aquest temple com a basílica menor. En ell, homes i dones de tots els continents admiren la façana del naixement. Ara, nosaltres, meditem el misteri de l’Encarnació i adrecem la nostra pregària a la Mare de Déu amb les paraules de l’Àngel, li confiem la nostra vida i la de tota l’Església i li demanem, al mateix temps, el do de la pau per a tots els homes de bona voluntat.