La mobilitat es pot convertir en la primera peça de l'àrea metropolitana de Tarragona\nEl concepte d'àrea metropolitana ha tancat el cicle de debats del Pla Estratègic Reus Horitzó 32 | Ajuntament de Reus\nEl darrer debat del Pla Estratègic de Reus ha plantejat una futura àrea metropolitana a la regió\nper Jordi Olària Gras 15/06/2022 22:30h\nLa mobilitat es pot convertir en la primera passa perquè la regió de Tarragona es converteixi, de facto, en una àrea metropolitana. Aquesta és una de les conclusions principals del darrer debat del Pla Estratègic Reus Horitzó 32. L'existència de l'Autoritat Territorial de Mobilitat fa que aquest àmbit pugui ser el primer que funcioni amb aquesta mentalitat.\nAbans d'arrencar el debat, la vicealcaldessa de Reus, Noemí Llauradó, ha apuntat que el debat no és nou. Prova d'això, ha dit, és el llibre que li ha regalat Lluís Miquel Pérez, president del Centre de Lectura. Es tracta de Cal una vertebració regional del Camp de Tarragona?, publicat fa 20 anys.\nLes potencialitats de la regió\nTambé ho ha assenyalat Carles Pellicer, alcalde de Reus, lamentant que «20 anys i encara estem pensant com i quan; és un projecte essencial». Els ponents que han pres part al debat d'aquest dimecres al vespre no han sigut els inicialment previstos, tot i que s'ha mantingut el criteri d'optar per persones avesades a la matèria. El primer ha sigut Francesc Magrinyà Torner, professor d'Urbanisme de la UPC i exdirector de Planificació Estratègica de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.\nTambé hi ha participat Trinitat Castro Salomó, directora dels serveis territorials de Polítiques Digitals i Territori de la Generalitat. Per últim, Robert Casadevall Camps, professor de Planejament Territorial i Urbanístic de la URV. Des del principi del debat ha quedat força clar que la mobilitat té potencial per convertir-se en la pedra angular de la visió metropolitana.\nCastro ha començat defensant el turisme i la indústria com els grans motors econòmics de la regió. Un àmbit en el qual s'ha plantejat que cal obrir-se a altres sectors, com la recerca i la innovació. En clau general, pel que fa a la planificació, Casadevall ha definit el Camp de Tarragona com «el territori més sobrediagnosticat del món». Ha coincidit amb Magrinyà a l'hora d'apuntar que, les pròximes dècades, aquesta dinàmica s'ha de canviar perquè en molts àmbits, serà molt més difícil preveure escenaris de futur.\nLa mobilitat, peça clau de l'àrea metropolitana\nPassats els primers dos blocs, el debat ha girat principalment al voltant de la mobilitat. Casadevall ha afirmat que, actualment, les dinàmiques de la població ja són en clau metropolitana. Ha apuntat, alhora, que un dels mals endèmics és que hi ha decisions importants que no es prenen des d'aquí.\nAdmet que la tendència ha començat a canviar quan, a l'àmbit local, s'ha començat a fer front comú. Magrinyà també s'ha pronunciat en aquesta línia, sentenciant que «el barcelonacentrisme ens està hipotecant» com a país. Una postura de la qual ha discrepat Trinitat Castro.\nHa volgut «desmitificar que totes les decisions es prenen des de Barcelona; no és cert». Assegura que «no hi ha cap decisió estratègica per al territori que no es prengui amb els tècnics dels Ajuntaments, del Port, de l'Aeroport...». Pel que fa a projectes concrets, s'ha apuntat que el del tramvia metropolità ha de servir per compensar les mancances actuals.\nCastro considera que «la T-11 ha dividit la societat», motiu pel qual reivindica el tramvia i el defineix com «el metro del Camp de Tarragona». Magrinyà també ha defensat el projecte, precisament com a solució als dèficits actuals. «Els nuclis urbans estan més o menys ben plantejats, però per la mirada metropolitana no s'està preparat», ha exposat.\nAl futur tramvia, però, cal sumar-hi, segons el seu parer, «una bona xarxa d'autobusos», tant per reforçar la connectivitat dels municipis amb tramvia com per arribar als que no en tinguin. Qui ha de garantir que aquesta visió s'apliqui és, a priori, l'Autoritat Territorial de la Mobilitat. Segons ha defensat Castro, l'organisme està guanyant «múscul metropolità» com una aposta de la Generalitat per donar-li més poder.\nEl perill d'institucionalitzar l'àrea metropolitana\nL'existència i el funcionament d'una àrea metropolitana no passa, necessàriament, per la creació d'un organisme de govern com a Barcelona. Casadevall ha insistit repetidament en aquest aspecte, que ha apuntat que podria comportar, justament, que no s'avanci ni s'agilitzi. De fet considera que, abordant aquest debat, se n'ignora un d'anterior que, a la regió de Tarragona, no s'ha plantejat.\nPer teixir una àrea metropolitana, ha explicat, primer cal definir el territori al qual fa referència, els municipis que l'integren. Lluny de cenyir-se a delimitacions com les vegueries o les comarques, cal que sigui una decisió que es prengui en funció de les dinàmiques socials i econòmiques de la zona. Quan s'hagi resolt aquesta qüestió, defensa, es podrà estudiar si cal institucionalitzar aquesta àrea metropolitana i de quina manera.\nAmb tot ha defensat que no només no cal crear nous ens, sinó que podria ser contraproduent. Almenys d'entrada, quan es podria començar a funcionar amb estructures existents, però amb mentalitat metropolitana. Ha posat d'exemple els organismes locals que ja gestionen línies d'autobús, que ja poden treballar amb aquesta idea des d'ara mateix.\nEn lloc de crear nous organismes i ens, aposta per establir un espai de trobada del món local, sense institucionalitzar-lo. Un model que permetria reunir els agents implicats en cada àmbit de debat i no representants designats per omplir quotes. Quan es funcioni amb aquesta mentalitat, ha aclarit, i veient les fortaleses i debilitats, és quan es pot plantejar si convé un organisme de govern com a tal.\nLa plantilla de la brossa de Reus torna a plantejar-se mobilitzacions\n«Tot a punt» per la Festa Major de Sant Pere de Reus del retorn a la normalitat


Howard (Wisconsin) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n44° 33′ 47″ N, 88° 04′ 55″ O / 44.563055555556°N,88.081944444444°O / 44.563055555556; -88.081944444444\nHoward és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia una població de 13.546 habitants.\nSegons el cens del 2000, Howard tenia 13.546 habitants, 5.236 habitatges, i 3.691 famílies. La densitat de població era de 291 habitants per km².\nDels 5.236 habitatges en un 38,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,7% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 29,5% no eren unitats familiars. En el 21,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 34,8% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 7,5% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 51.974 $ i la renda mediana per família de 56.579 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.081 $ mentre que les dones 25.900 $. La renda per capita de la població era de 21.688 $. Aproximadament el 3,2% de les famílies i el 4,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nAllouez (11 km)\nBellevue Town (14 km)\nDe Pere (14 km)\nGreen Bay (8 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Howard\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Howard_(Wisconsin)&oldid=19012841»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 oct 2017 a les 15:04.


El nostre psicoleg Marta Boada Pla - CIM Centro de Psicología Badalona\nSóc la Marta Boada Pla, psicòloga general sanitària (col·legiada núm. 16833). Em vaig formar en psicologia a la Universitat Blanquerna-Ramón Llull i tinc un Màster en Psicologia Clínica i de la Salut en aquesta mateixa universitat i un màster en Psicopatologia Clínica a la Fundació Vidal i Barraquer.\nDegut a la meva experiència en l’àmbit de la psicologia sanitària treballant en diversos centres, vaig obtenir la certificació com a Psicòloga General Sanitària. També he cursat formacions post-universitàries en l’àmbit de les reeducacions psicopedagògiques per treballar amb nens amb trastorns de l’aprenentatge, com ara TDAH, Dislèxia i altres trastorns.\nLa meva experiència professional ha estat vinculada al món escolar amb nens amb autisme i psicosi infantil, per aquest motiu m’he hagut d’especialitzar en aquests trastorns. També he treballat en diversos centres privats de psicologia general sanitària, fent avaluacions, diagnòstics i psicoteràpia, tant a nens com adolescents i adults.\nLa meva faceta professional ha transcorregut paral·lela a la maternitat. Sóc mare de dos nens i això em permet empatitzar i comprendre, des d’aquesta experiència, encara més, les famílies que venen a consulta a demanar-nos ajuda.\nEn el meu temps lliure m’agrada fer escapades en família a la natura per tal de recarregar piles i poder tenir una vida equilibrada i sana.\nPsicòloga General Sanitària. Blanquerna-Ramón Llull. Col·legiada 16833.\nMàster Universitari en Psicologia Clínica i de la Salut. Universitat Ramon Llull\nMàster en Psicopatologia Clínica. Institut Universitari de Salut Mental Vidal i Barraquer.\nCurs “Detecció, diagnòstic i intervenció de la dislèxia” al Centre Integratek.\nCurs «intervenció precoç, intensiva i conductual en l’autisme” a Planeta Imaginari.\nCurs “Estats emocionals en nens i nenes amb necessitats educatives especials” al Col·legi oficial de psicòlegs de Catalunya.\nCurs “TDAH: les reeducacions psicopedagògiques des de l’abordatge Cognitiu-Conductual” a la Fundació ADANA.\nCurs “Les patologies greus a l’àmbit escolar: recursos i abordatges” a l’Escola de Clínica Psicoanalítica amb Nens i Adolescents.


Relic House Goreme Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOrta mahallesi, Kazim Eren sokak 1, Göreme, Goreme, Goreme, Turquia, 50180 - Veure al mapa\n"Extremely helpful owners, best shared room that I've ever be..."\nHabitació Deluxe amb banyera (Deluxe Room with Bathtub)\nExcel·lent 8,9 (799 comentaris)\nBarri Goreme Goreme Area d'Adnan Menderes Goreme\nConvenientment situat a Goreme, Relic House és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Goreme. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Relic House no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (182) Parelles (85) Viatgers en solitari (42) Famílies amb infants petits (20) Famílies amb infants grans (6) Grups (29)


El passat diumenge, 17 de desembre, s’ha celebrat la XXIa Mostra de Bestiari Festiu de Ploma a Vilafranca del Penedès – Agrupació del Bestiari Festiu i Popular de Catalunya\n17 de desembre de 2017 8 de gener de 2018 admin\nAquest diumenge, 17 de desembre de 2017, Vilafranca del Penedès ha acollit la XXIa edició de la Mostra de Bestiari Festiu de Ploma. Prop d’una dotzena de figures de bestiari festiu s’hi han aplegat a la trobada d’enguany: L’ÀLIGA i ALIGUETA de Tàrrega (Urgell), la FARNACA i FARNAQUETA de Cambrils (Baix Camp), el DUC DE LES ROQUETES, de Les Roquetes (Garraf), el GAFARRÓ de Premià de Mar (Maresme), el MUSSOLOT DEL CAMPANAR, l’ÀLIGA DEL BARRI SANT JULIÀ I l’ÀLIGA TRAMUNTANA, el GALL TOMASOT i la GALLINA BALLARICA de Vilafranca del Penedès (Alt Penedès). La mostra s’ha emmarcat en la tradicional i centenària Fira del Gall de Vilafranca del Penedès.\nPuntualment, a les 10h es trobaven plantades totes les figures de bestiari festiu a la Plaça de la Gastronomia, al recinte firal ubicat al Parc de Sant Julià. D’11h a 12h, la Gallina Ballarica ha recollit els xumets dels infants, per tal que deixin el costum de xumar, obsequiant-los amb un dolç record.\nJa als volts del migdia, les figures de ploma s’han posat en formació per a iniciar la cercavila, passant per l’avinguda de Catalunya, carrers d’Hermenegild Clascar i de Sant Bernat, plaça de Jaume I, carrer d’Escudellers, plaça de la Constitució, carrers de la Parellada, de la Palma i de Sant Joan, plaça de Sant Joan i arribada a la plaça de la Vila. En aquest espai s’han anat presentant cada una de les figures als assistents, mentre aquestes han fet el seu ball de lluïment.\nPer últim, s’ha dut a terme la tradicional foto de família amb totes les figures participants.\nAutor fotografia: Ramon Saumell.\nPrograma d’actes de la Fira del Gall: http://bit.ly/firadelgall2017


Reial Decret Llei 8/2014, mesures urgents pel creixement, la competitivitat i l’eficiència – Imma Serra\nReial Decret Llei 8/2014, mesures urgents pel creixement, la competitivitat i l’eficiència\nAmb data 5 de juliol de 2014 s’ha publicat al BOE el Reial Decret-Llei 8/2014 que, incorpora varies novetats en l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques. Per la seva transcendència tributaria, destaquem les següents:\n· Amb efectes des del 1 de gener de 2014 i exercicis anteriors no prescrits es declara exempt el guany patrimonial que s’hagi posat de manifest degut a una dació en pagament o d’un procediment d’execució hipotecaria que afecti a l’habitatge habitual del contribuent. També en aquestes situacions s’introdueix una exempció en l’Impost sobre l’increment de valor dels terrenys de naturalesa urbana (plusvàlua) per les persones que transmetin el seu habitatge habitual.\n· Amb efectes també 1 de gener de 2014 es permet la compensació de determinades rendes negatives de la base de l’estalvi degudes a operacions amb deute subordinada o participacions preferents o valors rebuts a canvi d’aquests productes financers.\n· Amb efectes des del 5 de juliol de 2014 s’aprova una reducció del tipus de retenció quedant d’un 15% pels contribuents que generin rendiments d’activitat professional quan:\n.- el volum dels rendiments bruts derivats d’aquestes activitats en l’exercici anterior hagi sigut inferior a 15.000€.\n.- aquest volum representi més del 75% de la suma dels rendiments integres d’activitats econòmiques i treball obtinguts en l’exercici.\nPer l’aplicació d’aquest tipus de retenció reduït, els contribuents hauran de comunicar al pagador dels rendiments el compliment d’aquestes circumstàncies, quedant obligat el pagador a conservar la comunicació degudament signada.\nprevious post: Procediment per a la recuperació del «Cèntim sanitari»\nnext post: Llei 22/2013 de 23 desembre: Pressupostos Generals de l’Estat per a l’any 2014.


Àtoms i lletres: La paradoxa del turista que passa massa temps a la ciutat\nAnònim 20 de maig de 2015, a les 10:36\nHi ha turistofòbia a Barcelona? Les pintades demostren que algo hi ha.\nNo és l'odi als turistes una xenofòbia tan irracional i injusta com l'odi als immigrants? Totalment\nLa gràcia amb els immigrants es que les esquerres queden bé defensant als pobres immigrants perquè tenen pocs recursos. En canvi defensar el turista que en principi es una classe que es permet "luxes" tals com viatjar seria defensar la burgesia.\nSergi 20 de maig de 2015, a les 22:58\nLlavors, si un immigrant pobre és ajudat per les polítiques d'esquerres i esdevé prou ric per viatjar a un altre país com a turista, se l'hauria d'odiar fins que decidís establir-se en aquell país i tornar a ser pobre? I si després allà també l'ajudessin i vingués aquí de visita?\nUnknown 22 d’agost de 2015, a les 22:53\nEls turistes venen de sobrats\nEls immigrants obligats\nEls nadius som en general uns mitjamerdes poc viatjats\nSergi 22 d’agost de 2015, a les 23:41\nJo intento no jutjar personalment ningú. Cadascú té els seus motius i les seves circumstàncies.\nEn tot cas el que cal fer és dissenyar unes normes de convivència dirigides a millorar la manera com ens relacionem els uns amb els altres. I en aquest disseny hi ha d'entrar tothom: nadius, immigrants i turistes.\nDavid Castejón 20 de maig de 2015, a les 18:29\nMossegar la mà que et dóna de menjar: un pecat imperdonable, ara, aleshores, aquí i a tot arreu.\nM'agradaria saber si els il·luminats que pengen les pancartes i fan les pintades tenen un model econòmic alternatiu per mantenir el prestigi internacional que s'ha guanyat la ciutat. Quan viatjava, i també el temps que he viscut a fora, he pogut comprovar que molts estrangers senten admiració per Barcelona. Això s'hauria aconseguit sense el volum de visitants que rebem? No ho crec.\nIndependentment de tot això, d'indesitjables sempre n'hi ha de tota mena, dels que vénen de visita i també dels que han viscut al barri tota la vida.\nQuina ment més closa s'ha de tenir! Ja ho claves bé equiparant-ho a la xenofòbia!\nSergi 20 de maig de 2015, a les 23:14\nCom es nota que treballes a Vueling! :)\nTens raó amb això dels indesitjables. Anava a posar al post (se m'ha quedat al tinter per no allargar-me massa) que vivint al Raval he patit la plaga d'un altre tipus de turista: el pijo-progre que viu a l'Eixample/Gràcia/Diagonal però li agrada venir al Raval de botellón, a tocar els timbals o la guitarra per la nit, a pixar als portals i després, és clar, tornar a dormir al seu carrer net, polit i silenciós.\nXeXu 20 de maig de 2015, a les 20:34\nLa reflexió és bona, certament. Entenc que les esquerres no estan en contra del turisme, sinó dels aldarulls que aquest pot generar, i de la mala pràctica de llogar pisos a turistes i coses d'aquestes. El que defensen és la gent autòctona, la que viu als pobles i ciutats del país, i això inclou tant els nascuts aquí com els immigrants. Els immigrants viuen aquí i no hi són per molestar, hi són per intentar viure. Els turistes que venen a muntar el sidral molesten tant a uns com a altres, i penso que està bé estar-hi en contra, o aplicar mesures perquè això no passi. No és classisme, sinó exigir als visitants un respecte al lloc que els acull per uns dies, que segurament al seu país no van en pilotes pel carrer, o trencant mobiliari urbà, o el que sigui que fan. Doncs aquí tampoc ho han de fer, encara que vinguin buscant festa, es pot sortir, es poden fer moltes coses sense molestar ni generar aldarulls.\nNo et negaré que hi pot haver un punt de xenofòbia en tot plegat, però no tan marcat com dius. El turisme és necessari perquè és part important de la nostra economia, no veig res dolent en fomentar-lo, però tampoc en exigir-li unes normes bàsiques de convivència.\nSergi 20 de maig de 2015, a les 23:38\nT'imagines que algú digués que llogar pisos a immigrants és una mala pràctica?\nPer què els turistes han de respectar el lloc que els acull uns dies i als immigrants no se'ls pot demanar el mateix?\nMolesta més una dona passejant per la Rambla en biquini que una passejant en niqab?\nCausen els turistes més destrosses al mobiliari urbà que els manifestants d'esquerres que periòdicament cremen contenidors i trenquen aparadors? Cometen més delictes per càpita que els immigrants o que els autòctons?\nUna última reflexió. Fa uns anys es va fer a Barcelona una ordenança de civisme per intentar que TOTHOM (turistes, immigrants i catalans de primera, segona i enèsima generació) complís un mínim de normes de convivència a la ciutat. Qui diries que es va oposar a aquesta ordenança?\nM. Roser 21 de maig de 2015, a les 21:08\nJo no parlaré dels immigrants, és un tema massa delicat i complex...Que no se'm mal interpreti, és per respecte...Només parlaré dels turistes.\nJo no estic en contra de què vinguin, sempre que es comportin com ho farien al seu país. Trobo que no es pot permetre que aquí facin les bretolades que vulguin, quan seria impensable que les fessin a casa seva. També signaria aquestes pancartes en alguns casos...Us imagineu a l'inrevés que nosaltres els visitéssim i no ens sabéssim comportar? Ens aguantarien? Jo diria que no!\nSergi 24 de maig de 2015, a les 15:36\nEstem d'acord que el problema no són els turistes sinó els comportaments d'alguns d'ells. Però és que aquests comportaments no són exclusius dels turistes. Per tant, el que s'hauria d'intentar és evitar aquests comportaments, vinguin de qui vinguin, no?\nVicent Llémena i Jambet 22 de maig de 2015, a les 14:41\nÉs l'odi a allò femení, transmutat inconscientment en odi a allò lleig, roí, brut, xicotet, odi a la diferència, però no parteix només del que rep a un immigrant o a un turista, parteix d'ells també i potser caldria, abans d'entrar una persona fer-li un examen de bondat, sí de "bondat" de si ha paït la seua aversió contra allò femení que tots tenim, però en la mesura en què la sabem pair podem ser "bons" o "roïns". Jo crec que és un problema universal i caldria si més no mirar a qui acollim a la nostra casa, si no ens pot passar que vulguem importar-nos, per altra banda com nosaltres ho vam fer, i pot ser siga una reacció del Cosmos, vulguen dic, importar-nos llengua, religió, costums o la mateixa llibertat en pos d'un Pare que ja hem domesticat fa molt de temps ací a les nostres contrades i que ens ve molt cruel del Nord d'Àfrica.\nSergi 24 de maig de 2015, a les 15:40\nEntenc que aquests perills que comentes estan més relacionats amb la immigració que no pas amb el turisme. Són temes que vaig tractar en un altre post sobre el nacionalisme i sobre si teníem dret a protegir la nostra cultura davant l'afany globalitzador de cultures més potents.


Pasta amb anxoves i pinyons | La Garriga Digital\n(300 g) pasta (macarrons)\n(1) branca d’api\n(1/2) pebrot vermell\nPots menjar-la freda o tèbia / Fàcil de preparar\nBull la pasta, escorre-la i deixa-la refredar en una plata, ben estesa (pots posar-hi un rajolí d’oli pel damunt).\nPrepara les verdures, després de rentar-les:\n-Api: a rodelles fines, després de pelar-lo una mica per treure-li els fils.\n-Pebrot vermell: sense llavors i a daus petits.\n-Porro: a rodelles fines.\nEn una paella, amb oli, sofregeix l’all picat. Afegeix les verdures i salta-les (10’), a foc lent.\nEnretira i deixa-les refredar. Afegeix una mica de sal i pebre i els pinyons.\nBarreja la pasta, ja freda, amb les verdures i pinyons i l’oli de la cocció. Afegeix les anxoves.\nArticle anteriorL’11 de Setembre, havaneres a Can Luna\nArticle següentUn Onze per persistir en la força


DIJOUS, 12 DE MAIG DE 2022 – Gemma Blat\n12 de mayo de 2022 11 de mayo de 2022 gemmablatLeave a comment\nAvui el cel girarà full i organitzarà un triangle de bones vibracions per a totes i tots nosaltres, tot unint les vibracions de Mercuri a Bessons, amb la Lluna a Balança i amb Plutó a Capricorn, la qual cosa significarà un gran triangle o gran trígon que ens afavorirà i que ens farà comprendre les coses positivament.\nA més, aquesta Lluna d’avui s’oposarà a l’acabada d’inaugurar posició de Júpiter a Àries, i també amb Neptú a Peixos, i tot això dinamitzarà els nostres ànims i ens aportarà una barreja de tranquil·litat i d’impaciència que ens pot resultar estimulant, sobretot si prenem decisions i tirem endavant amb el millor esperit, convençuts i convençudes de la nostra determinació.\nAprofitem aquesta jornada!!!\nPosició de la Lluna: a Verge. A les 8 hores i 35 minuts entra a Balança.


DE MAPES I PLÀNOLS. Articles, publicacions i projectes actuals d'en Joan Anton Abellan\nDE MAPES I PLÀNOLS\nnúm.77, febrer 2012, p.19\nLa principal diferència que hi ha entre un mapa i un plànol, n'és la seva escala. Mentre que el primer representa espais molt amplis, el segon els representa més petits, com ara edificis, barris, o ciutats. I el fet de que es puguin plasmar en qualsevol superfície fa que la història de la cartografia, que n'és la ciència que els representa, es remunti a la nit dels temps, quan l'home intentà representar en la pared d'una cova, la ruta que l'havia conduit a un pou d'aigua o a una planura on abundava la cacera.\nAixí doncs, a banda de línies i ratlles en diverses coves, la datació del primer mapa com a tal és força controvertida. Es conserva un mapa gravat en una tauleta a la ciutat de Nippur, datable entre els s.XVI i XII a.C. Hi ha un mural, que pot representar l'antiga ciutat de Çatalhöyükm a Anatòlia, datat del VII mil·lenni aC. A partir d'aquí, el que sí que es pot dir és que totes les civilitzacions han intentat perfeccionar les seves tècniques per fer aquestes representacions el més reals possibles. L'astrònom grec Piteas va ser el primer al segle IV aC, en utilitzar el Sol per determinar la latitud. Ptolomeu, al s.II ja va fer un mapa del món conegut amb més de 8000 topònims. Així, poc a poc, es van començar a fer mapes de rutes, amb els noms dels ports, rius i muntanyes, que van ser utilitzats tant pels comerciants, com pels militars per a planificar i organitzar les seves conquestes.\nAls Països Catalans, la cartografia mallorquina va ser la que va ressaltar per sobre de tot, creant una escola que es caracteritzà per les cartes nàutic-geogràfiques, essent el més important l'Atles català (1375), atribuït al jueu mallorquí Cresques Abraham. Pel que fa a les nostres contrades, els més antic conservat fins ara és un que representa la Vila de Banyoles amb tots els seus recs, datat el 1779. I també d'aquest segle és el "Mapa del terreno comprendido desde Besalú, Bañolas y Costa Rocha, entre los dos Rios Fluviá y Ter hasta el Mar, en el que se demuestran los campos que ocupó el Exercito de S.M. baxo el mando del Excmo. Sr. Josef de Vrrutia en la última campaña de 1795". Un mapa fet amb fins militars, tal i com ho són els tres següents, la "Carte des environs de Girone. Indiquant la position des troupes de 7 Corps le 1 Sept. à 10 heures du matin et celles des tètes de Colomes de l'Armèe Espagnoles, le même jour à la même houre", un mapa de l'exèrcit francès situant les tropes franceses i espanyoles el dia 1 de setembre de 1809, i el "Croquis du Terrain sur Lequel s'est livré le Combat du 13 Juin 1813 ou Commandait 16 de General de Division Lamarque" que en aquest cas té la seva versió espanyola en el "Croquis de la Batalla ocurrida en los campos de Bañolas el dia 23 de junio de 1813" feta per Francisco Sterling, on situa els dos exèrcits el dia de la nomenada Batalla de Miànigues.\nDeixant de banda els plànols militars, els francesos encara en varen fer un parell més: el "Marche du Camp de Cervià a Bagnollea" (sense datar) i l'any 1823 de la mà del Capità Daiguemont el que duu per llegenda "Reconnaisance de la Ville de Bañolas". Del 1828 tenim un "Croquis del Corregimiento de Gerona con la división de sus siete alcaldias" on es pot veure l'extensió que en aquells anys tenia Banyoles com a capital d'una d'aquestes alcaldies majors. L'any 1847 el capità Angel Berand aprofitarà el mapa de 1779 per fer-ne un de nou, però amb fins civils, que porta per títol "Mapa del terreno comprendido desde Besalú Bañolas y Costa Rocha entre los dos rios Fluvia y Ter hasta el Mar". Molt més específic serà el realitzat el 1862 que sota el títol "Villa de Banyolas. Proyecto de Soportales Publicos. Plano de la Plaza dels Turers" parla d'una reforma urbanística d'un lloc en concret, tal i com anys després, el 1936 faria l'arquitecte municipal Francesc Figueras, en el seu "Ciutat de Banyoles. Avantprojecte d'Eixamplis i Reforma Interior".\nPerò a cavall entre els segles XIX i XX encara ens en quedarien per esmentar, el "Plano de la Vila de Bañolas (a vista de pajaro)" de 1873; el "Plano industrial y comercial de Bañolas" de 1885; el "Plano de Bañolas" de 1905, fet a quatre tintes per l'enginyer Ramon Gussinyer i el de "Hidrologia Superficial y Subterránea de la Província de Gerona", de l'enginyer de mines Horacio Bentabol de l'any 1910, també a quatre tintes.


Una bona mesura del nivell d'adaptació\nEl Lugo serà la primera topada amb la realitat d'un Mallorca que Oltra vol que "s'hi deixa l'ànima"\nMIQUEL RAMIS Palma 02/08/2013 00:00\n260x366 josé Luis Oltra vol que els seus homes facin les coses bé / ENRIQUE CALVO josé Luis Oltra vol que els seus homes facin les coses bé / ENRIQUE CALVO\nApel·lant al sentit de l'humor però deixant clara la seva ambició, José Luis Oltra vol veure damunt la gespa de l'Anxo Carro "el Madrid de la Quinta del Buitre, el Dream Team del Barça, el primer o el segon, el Brasil del 70 o la Taronja mecànica". Això sí, vestits de vermell. Ho vol tot. Amb aquesta mentalitat el Mallorca afrontarà davant el Lugo la primera topada amb la realitat que l'esperarà a la Segona Divisió (20.00).\n"Vull veure un equip que jugui bé a futbol i s'hi deixi l'ànima, que faci les coses el millor possible", va resumir el tècnic abans d'emprendre el viatge cap a Galícia, on el Mallorca podrà establir una bona mesura del seu nivell d'adaptació a les exigències de la nova categoria amb els dos partits que hi jugarà: avui enfront del Lugo i diumenge contra la Ponferradina. Sense haver perdut cap duel després d'acumular quatre victòries i un empat a Holanda, els vermells s'enfronten a un conjunt prototípic de la categoria de plata, que tampoc no ha perdut cap enfrontament en els quatre amistosos de preparació que ha disputat.\n"Aquests dos partits ens van bé per veure que serà complicat fer les coses ben fetes al terreny de joc", va dir el tècnic. Oltra vol que els seus homes coneguin la nova realitat que els espera a partir del cap de setmana del 18 d'agost: els estadis, els terrenys de joc, els arbitratges... Així, l'equip tocarà de peus la nova categoria en la qual s'haurà de fer fort.\nAmb la plantilla encara per tancar, Oltra va explicar que la seva intenció, llevat que es produeixin lesions, és que els onze jugadors que formin l'equip titular juguin "els noranta minuts". De tota manera, la formació que surti d'inici no permetrà fer-se una idea de l'equip titular que començarà el campionat de Lliga. Tal com va assenyalar, "crec que en aquests moments no hi ha cap plantilla de Primera o de Segona tancada", per la qual cosa la del Mallorca encara patirà canvis que poden ser substancials.\nDestacà que "hauria de venir algun jugador més perquè la plantilla encara és un poc curta", en un clar missatge a la direcció esportiva. Així, el Lugo de Quique Setién serà la primera presa de contacte amb la nova realitat que espera a un Mallorca en ple procés d'adaptació.


Resum del webinar: Folksonomy Text Analytics\nEl passat 3 de juny, el nostre director d'Innovació, Ismael Vallvé, va oferir, amb la col·laboració de la Dra. Laia Sans del Departament de Nefrologia de l'Hospital del Mar, el webinar Folksonomy Text Analytics. Durant la formació, l'Ismael va introduir el concepte folksonomia i l'eina Bismart Folksonomy i la Dra. va explicar el projecte dut a terme al seu hospital amb aquesta tecnologia en col·laboració amb la farmacèutica Ferrer.\nSi vols tornar a veure la formació o si te la vas perdre, pots visualitzar-la aquí:\nLa folksonomia és un concepte que parteix de la taxonomia, que no és més que l'art de classificar mitjançant etiquetes. La paraula folksonomia ve, doncs, de taxonomia, però també de folk, que significa 'poble'. D'aquesta manera, podria dir-se que folksonomia significa etiquetatge social. Aquest concepte va néixer als anys 90 gràcies als portals de marcadors com Delicious.\nUn dels principals avantatges de la folksonomia és que permet treballar amb dades no estructurades. Fins fa poc, l'única informació que es podia utilitzar per a dur a terme data analysis era la informació estructurada en camps, és a dir, la informació que s'havia preparat per tal que els ordinadors poguessin tractar-la. En canvi, la informació en format de text, àudio, etc. no es podia tractar d'aquesta manera, sinó que s'havia de fer manualment. El problema és que, segons la consultora Gartner, el 95% del valor de la informació es troba en dades no estructurades.\nFins ara, per poder analitzar aquesta informació no estructurada, s'havia de crear una entitat mestra que permetis classificar la informació dins del text. El problema és que aquest tipus d'entitats han de crear-se manualment i són tasques molt feixugues, per la qual cosa sovint poden incloure errors o pot ser que l'entitat no comprengui tota la informació de valor que es troba a les dades. Al final, en molts casos la creació de l'entitat mestra duu més feina que analitzar els documents manualment.\nUn altre benefici de Folksonomy és que no requereix aquesta entitat mestra perquè analitza tots els documents en paral·lel d'acord amb unes regles de pesos segons la categoria gramatical de la paraula, cosa que fa aflorar automàticament els termes més rellevants. Així es forma l'entitat mestra automàticament. Aquesta forma de treballar es coneix com a bottom-up, mentre que la creació manual de l'entitat s'anomena top-down. Treballar de forma bottom-up també permet el data-discovery, que significa que permet descobrir termes rellevants en les dades que no sabíem que eren allà, de forma que no haguessin aparegut a l'entitat mestra si s'hagués creat manualment. El mateix s'aplica a la inversa, en una entitat mestra creada per Folksonomy no apareixeran conceptes que no siguin als documents.\nEn l'àmbit sanitari, les capacitats que els metges han observat sobre Folksonomy són que permet entendre la pràctica clínica i la seva variabilitat, ofereix suport per a la presa de decisions en temps real, determina l'epidemiologia de la població, genera hipòtesis d'investigació clínica, fa estudis observacionals i preveu casuístiques clíniques abans que passin, entre d'altres.\nDesprés de l'explicació de l'Ismael, que va finalitzar amb alguns exemples pràctics, la Dra. Sans va exposar l'experiència de l'Hospital del Mar amb la folksonomia, mitjançant el seu article Big Data: Application of Folksonomy for Clinical Nephrology Research.\nAquesta formació és part d'un conjunt de webinars setmanals. Subscriu-te al nostre blog i canal de Youtube per poder veure els anteriors i no perdre't els pròxims!\nFolksonomy, folksonomia, text analytics


lo carrer del riu: La CUP porta a debat l'aprovació dels nous estatuts\nLes Candidatures d'Unitat Popular (CUP) es reuneixen avui a Manlleu (Osona) en una assemblea nacional marcada per l'aprovació dels nous estatuts. Segons la proposta, haurien de servir per agilitar els processos de debat intern i canviarien l'estructura organitzativa de la CUP. S'hi han presentat un centenar d'esmenes, així que la discussió durarà gran part del dia, segons que ha explicat Josep Anton Vilalta, membre del secretariat nacional de la CUP, a VilaWeb.\n'Els estatuts actuals servien quan érem poques CUP', diu Vilalta. 'Ara que hem crescut en nombre de regidors, i que ens anem consolidant amb la creació de noves CUP al territori, aquests estatuts ja no ens són útils.' I és que en les eleccions municipals del 2007, les CUP van triplicar el nombre de regidors respecte les anteriors eleccions i esdevingueren la tercera força política a Vilafranca del Penedès, Berga i Sant Celoni. Actualment, les CUP tenen vint-i-set regidors, ja sigui sota aquestes o altres sigles, com ara UM9 a Sant Pere de Ribes, on hi tenen quatre regidors.\nUn dels punts més destacats del debat sobre els nous estatuts és la proposta de crear un consell polític, que substituiria la trobada de representants en què es reuneixen membres del secretariat nacional, regidors i representants de les diverses organitzacions territorials. La creació del consell polític és una de les propostes que ha rebut més esmenes.\nSegons que explica Vilalta, el consell polític seria un organisme a mig camí entre l'assemblea i el secretariat nacionals: la intenció és que tot allò que pugui decidir el consell no ho decideixi el secretariat i, de la mateixa manera, tot el que pugui decidir l'assembla no ho faci el consell polític.\nJosep Anton Vilalta, que també forma part de la CUP de Torà, ha dit que la possibilitat de presentar-se a les eleccions autonòmiques no es debatria pas a l'assemblea: 'ara mateix no ens ho plantegem i no ho tractarem avui'. En aquest sentit, Vilalta ha explicat que la CUP hauria de fer un debat estratègic i ideològic, 'sobre què farem quan siguem grans', però és una qüestió que requereix temps.\nJustament, la CUP ha publicat a la web nacional un article en què diu que, abans de presentar-se a les eleccions autonòmiques, cal un 'debat profund i conscient de l'estratègia marcada per la CUP i el conjunt del moviment.' És més, segons diu, 'sense descartar res a llarg o curt termini, a dia d'avui la feina política de les Candidatures d'Unitat Popular s'ha de centrar en enfortir el projecte municipal de l'esquerra independentista.'


Casa en venda de disseny avantguardista a Santa Coloma de Cervelló\n400 m21000 m25 Habitacions3 Banys\nCasa de disseny avantguardista en venda a una parcel·la de 1.00m2, una casa de luxe dissenyada pel seu propietari i situada en un entorn natural.\nSituada a la localitat de Santa Coloma de Cervelló, ofereix un confort d’alt nivell gràcies a la ubicació a la muntanya, a la mateixa vegada que una comunicació perfecta amb la Ciutat de Barcelona i del seu Aeroport a 15 minuts de distància. Ubicada al costat de les pistes de la prestigiosa “Acadèmia Bruguera”, fa que nombrosos habitants d’aquesta població estiguin relacionats amb el món del tennis.\nLa casa, dividida en dos nivells i amb un concepte urbà i minimalista disposa en un primer nivell de saló, menjador i cuina amb una superfície total de 80m2 amb sortida al balcó i accés a la terrassa amb un discret solàrium amb piscina.\nEls mobles de fusta, tancaments d’alumini TECHNAL, els electrodomèstic d’alta gamma GAGGENAU, així com els terres de parquet i revestiments en travertí, doten a aquest nivell de modernitat i elegància.\nDescendint al segon nivell de la casa, trobem la zona de nit. Tres habitacions dobles amb finestrals a l’exterior comparteixen un gran bany i vestidor. La gran suite amb bany, jacuzzi i vestidor al seu interior és la protagonista de la planta.\nUna cinquena habitació individual a la zona d’aigües amb bany privat , fa les funcions de servei.\nPàrquing per a tres vehicles, espai polivalent de 50m2, terreny forestal, plaques solars sobre part de la coberta de la casa, possibilitat d’instal·lació d’ascensor ens col·loquen aquesta propietat a una gran oportunitat per a, encara, millorar el seu ja excel·lent rendiment d’habitabilitat.\nSuperfície:400 m2 4 Habitacions dobles 1 Habitació individual 3 Banys Descarregui la fitxa tècnica\nMissatge Visitar la propietat En enviar aquest formulari acceptes els termes del servei. REF 03386\n690.000 € Pis exterior en venda a una finca selecta a Ganduxer, Barcelona\n1.000.000 € Vull vendre


Recursos de català: 04/06/2008\nEls fidels del sikhisme s’anomenen sikhs paraula que en sànscrit significa "aprenent" o "deixeble".\nVa ser fundada pel guru Nanak.\nCreuen en la reencarnació però accepten altres creences per a després de la mort. Practiquen les virtuts de la caritat, amabilitat i humiltat contra els cinc vicis de ira, gola, connexió mundana i luxúria.\nEn els homes sikh és caracteristic portar sempre els "cinc articles de fe" (Kakaars) consistents en el turbant, una petita pinta (mai es tallen els cabells), un braçalet, un punyal i la peça del vestit curta anomenada kacha.\nPublicat per Unknown a 3:08 0 comentaris\nPublicat per Unknown a 3:02 0 comentaris


Carlota Corredera demana perdó a Marta López a 'Sálvame': «Ho sento»\nCarlota Corredera ha fet un pas enrere | GTRES\nCarlota Corredera ha sentit la necessitat de sincerar-se amb la seva companya Marta López\nper Manel Ferrer 20/08/2021 10:11h\nCarlota Corredera és molt transparent i tot el que pensa ho acaba dient davant les càmeres de 'Sálvame'. Però, a vegades els col·laboradors i presentadors no saben diferenciar entre el que correspon a la vida privada o pública.\nSegons sembla, fa uns dies Marta López li va explicar fora de càmeres a Carlota que estava il·lusionada perquè estava coneixent a un noi. No obstant això, aquesta informació que havia de mantenir-se en secret, va acabar revelant-se en directe.\nPer això, la tranquil·litat de la col·laboradora va veure's capgirada, ja que es va generar un gran enrenou. I és que López ja ha estat protagonista de dos romanços accidentats, primer amb Alfonso Merlos i després amb Efrén Reyero.\nAra, però, la col·laboradora estava gaudint d'un respir mediàtic, anant a 'Supervivientes' i exercint com a col·laboradora de televisió. Però aquesta filtració de Carlota torna a posar al punt de mira a la tertuliana.\nDes que es va explicar que López estava començant a conèixer a un jove ben plantat, anomenat Rubén, han sigut desenes les trucades que ha rebut la direcció de 'Sálvame' per destapar-ho.\nSegons sembla, la tertuliana hauria tornat a triar malament a la seva nova conquesta i les seves intencions estarien lluny de viure un bonic romanç.\nKiko Hernández va obrir la veda assegurant que no es tractava d'una persona clara i que la seva exhibició desmesurada a les xarxes socials, deixaven clar que busca fer-se famós o conegut. I, sense ser Kiko un expert en llenguatge no verbal, sembla que ha endevinat la tecla sobre qui podria ser el nou romanç de la seva amiga.\nAra que ha esclatat la vida privada de la tertuliana, Carlota Corredera ha volgut demanar-li perdó en directe per haver exposat la seva intimitat davant de les càmeres televisives.\nD'aquesta manera, ha provocat que ara es tornin a dedicar hores i hores a qüestionar la forma que té Marta d'escollir els seus xicots i el paper que acaben jugant a la televisió.\nTot i això, ara Marta ha d'aguantar com la seva vida privada torna a agafar una rellevància pública i apareixen nous personatges disposats a trencar el seu amor d'estiu. De fet, la primera a fer-ho ha estat Samira Jalil, assegurant que Rubén ja hauria intentat estar amb ella abans de sortir amb la col·laboradora de 'Sálvame'.\nTanmateix, Marta va saber frenar el cop i va assegurar que ja coneixia l'amistat que hi havia hagut entre Samira i la seva parella. Una cosa que va descol·locar completament a la jove, ja que no va saber seguir defensant el seu atac al plató. Però atenció perquè encara hi ha més, i Marta López podria tornar a ser la protagonista de l'estiu.\nMarta López no té bon ull\nEl nou xicot de Marta López ja hauria intentat participar en un 'reality' de televisió. Un intent per convertir-se en famós, però que va haver d'abandonar en veure en perill la seva feina com a policia nacional.\nD'altra banda, la col·laboradora assegura que si el seu noi decidís sortir a la televisió, ella ho deixaria automàticament perquè ja sap com funciona el fet de mediatitzar una relació amorosa.\nPerò compte perquè la situació podria complicar-se. I és que 'Sálvame' assegura que sortiran noves famoses que han mantingut alguna mena de relació amb Rubén. Una d'elles, en concret, és Cristini, concursant de 'La Casa Fuerte' i que no tindria cap mena d'inconvenient en explicar-ho tot a la televisió.\nPer tant, el consell que li estan donant els seus companys és que no s'avanci tant en explicar les seves il·lusions en antena. Un fet que acaba gargotejant uns inicis que haurien de ser bonics. No obstant això, veurem el que triga aquest noi a aparèixer al 'Deluxe' i començar a formar part de tot això.\nAntonio David trenca el silenci i valora l'acomiadament de Canales a 'Sálvame'\nEspecial 'Joc de Cartes' en hotels amb encant de Barcelona, per Miquel Bonet\nSálvame Carlota Corredera Amor


La Sénia Digital – Pàgina 18 – Revista de l'IES La Sénia, Paiporta.\nAprenem fent, La Sénia Sona Octubre 16, 2017\nÀngel Rabasa / 16 d’0ctubre de 2017 PROESO: “Associació de docents de Música de la Comunitat Valenciana” ha assistit a la fira internacional especialitzada d’instruments i accessoris més gran d’Àsia “Music Xina”. Viatge extraordinari i…\nAprenem fent, Efemèrides Octubre 13, 2017\nSergi Durbà /13 d’octubre de 2017 Jaume I no només va fundar l’antic Regne de València, sinó que també ens va llegar una llengua, el valencià; i una cultura, transmesa fins avui de generació en…\nSilvia Royo Monsalve / 10 d’octubre de 2017 La Carta de Movilidad de Formación Profesional KA109 ha sido concedida a 25 instituciones de toda EspaÃ±a, dos de ellas han sido para la Comunidad Valenciana, entre…\nAna Ortega / 6 d’octubre de 2017 En el projecte Being Healthy makes you Wealthy! participem set paÃ¯sos: Alemanya (centre coordinador), Romania, Bulgària, Itàlia, Polònia, Eslovènia i Espanya i tindrà una durada de dos anys….\nAna Ortega / 6 d’octubre de 2017 Reunió de pares de 3r d’ESO per informar del Projecte Europeu Erasmus+ Being Healthy makes you Wealthy. Ahir dia 4 d’octubre va tenir lloc la reunió de pares…\nAprenem fent, La Sénia Sona Octubre 2, 2017\nPrimer assaig del Cor IES La Sénia del curs 2017-2018\nÃngel Rabasa / 2 d’otubre de 2017 Dijous 28 de Septembre de 2017, al 2n pati, hem realitzat el primer assaig del Curs 2017-18 i ens hem fet la tradicional foto. L’alumnat ha començat ja…


Els reptes de l'agricultura valenciana o com disposar d'aigua bona i suficient quan els recursos es redueixen - Diari La Veu\nEscriba el número 614932\nEls reptes de l'agricultura valenciana o com disposar d'aigua bona i suficient quan els recursos es redueixen\nVicent Llorens i Ignacio Moncho. Fundació Assut\nA Europa, l'evidència i les conseqüències del canvi climàtic augmenten. Els recursos naturals es deterioren o minva la seua disponibilitat, l'aigua és un bé cada vegada més escàs i, no obstant això, l'agricultura afronta una demanda d'aliments que creix exponencialment. Per si no n'hi haguera prou, la reducció de la contaminació per nitrats constitueix una obligació inajornable. En aquest context poc amable, Fertinnowa, un projecte afavorit pel programa Horitzó 2020 de la Unió Europea, ha dedicat tres anys a reunir i compartir informació útil, coneixements pràctics i de base que faciliten la implementació de pràctiques i tecnologies que milloren i garantisquen la viabilitat dels sistemes regats i fertirrigats. Es tracta també de donar resposta a les exigències de rendibilitat, qualitat i sostenibilitat que manifesten el sector agrícola, el mercat i la política comunitària.\nLa informació recopilada per aquesta xarxa de Transferència de Tècniques Innovadores per a la Pràctica Sostenible de la Fertirrigació —representació completa de l'acrònim Fertinnowa— està disponible en un «Compendi sobre Fertirrigació» que inclou més d'un centenar de tecnologies. A més, a partir d'aquest compendi, una sèrie de fitxes tècniques i casos d'estudi resumeixen i acosten a l'usuari final les tecnologies i pràctiques que ajuden a resoldre casos concrets relacionats amb assumptes primordials com la qualitat i la gestió de la font d'aigua, l'ús i la reutilització eficient d'aigua i nutrients, i la gestió dels abocaments per a la minimització de l'impacte ambiental.\nAl marge d'aquestes conclusions, aquest treball en xarxa entre productors i altres professionals del sector agrícola ha posat de manifest les diferències que existeixen entre els diversos sistemes agraris i de regadiu europeus. I ha evidenciat especialment que el País Valencià és un món a part. Ací, en molts casos, aquests sistemes se situen sobre espais d'origen al·luvial, conformats per terrasses fluvials que constitueixen paisatges culturals d'enorme valor —també per a la biodiversitat—, com els de la Séquia Reial del Xúquer o la Reial Séquia de Montcada, a València. En pocs llocs d'Europa han sentit parlar de comunitats de regants històriques com aquestes. I ocorre també que part d'aquest regadiu s'estén sobre antics aiguamolls que són actualment espais naturals protegits, com l’Albufera.\nAfrontar la reducció de la disponibilitat d’aigua\nParticularment, en regions deficitàries d'aigua com la nostra, és especialment urgent avançar en l'eficiència del reg i la fertirrigació. No en va, organismes com la Universitat Politècnica de València i el Centre d'Estudis i Experimentació d'Obres Públiques anuncien una reducció de la disponibilitat de recursos hídrics a la conca del Xúquer de fins a un 20 per cent per a 2040. I el Panell Intergovernamental de Canvi Climàtic va alertar en el seu darrer informe que 2030, si no s'actua amb eficàcia, serà el primer any crític.\nEls usos de l'aigua es veuran compromesos i, en conseqüència, la pressió social augmentarà. Per aquest motiu, la Conselleria competent està elaborant el Pla Director de Modernització de Regadius de la Comunitat Valenciana. Entre altres objectius, es tracta de millorar la gestió del reg i reduir el consum d'aigua, optimitzar l'ús de fertilitzants, incorporar noves tecnologies en comunicació, introduir les energies renovables (fotovoltaica principalment) per a reduir els costos del reg i facilitar la transició a una economia hipocarbònica, i compatibilitzar la irrigació o fertilització comunitària amb l'agricultura ecològica i el policultiu. Les comunitats de regants reconeixen entre els seus principals reptes la necessitat d'adaptar el disseny de les seues instal·lacions als requeriments de l'agricultura ecològica. Afrontar l'obsolescència i la falta d'eficiència de les infraestructures d'irrigació localitzada —moltes amb més de vint anys d'activitat— i l'elevat cost energètic que impliquen aquests sistemes és un altre dels desafiaments. I també urgeix corregir la poca capacitat de regulació del reg que posseeixen algunes comunitats, necessitades de mecanismes que els permeten combinar l'ús d'aigües depurades, subterrànies i superficials.\nComplir aquests propòsits no és tasca fàcil a causa de la complexitat de la cadena de l'ús de l'aigua: les fonts, la distribució i l'emmagatzematge, la diversitat dels sistemes de regadiu... No hi ha una línia d'acció principal que puga resoldre els problemes i esmenar els defectes, sinó múltiples maniobres que requereixen d'una planificació a mitjà i llarg termini.\nReduir la contaminació per nitrats\nSegons la comissió de les Corts Valencianes que ha estudiat recentment l'estat dels aqüífers, la contaminació per nitrats prové principalment de l'agricultura. Encara que la població exposada es redueix any rere any, prop de dues-centes mil persones viuen encara en zones on els nitrats en l'aigua de boca superen el límit que marca l'Organització Mundial de la Salut. I el descens en aquesta exposició als nitrats no ha sigut debades, ja que la posada en marxa de tractaments i infraestructures ha propiciat un augment en el cost del subministrament per als usuaris. La promoció de l'agricultura ecològica i la reducció de l'ús de fertilitzants de síntesi i productes fitosanitaris i herbicides són aspectes clau en aquest sentit. Sempre serà millor prevenir la contaminació que haver de cercar solucions que mitiguen els seus efectes.\nI complir els Objectius de Desenvolupament Sostenible\nLa gestió de l'aigua és fonamental per a reduir la vulnerabilitat de les persones davant els efectes del canvi climàtic. Així, totes les baules de la cadena alimentària estaran molt prompte obligades a complir els Objectius de Desenvolupament Sostenible que marcaran fins a 2030 el debat sobre l'ús de l'aigua per a la producció d'aliments. Molt prompte també, les certificacions que els productors hauran de complir per a poder vendre a les grans centrals de compra els obligaran a demostrar un ús sostenible de l'aigua i els fertilitzants.\nLa tecnificació en l'agricultura intensiva no és suficient per si sola per a reduir l'impacte ambiental. L'adaptació al canvi climàtic implica la necessitat d'analitzar la problemàtica de l'aigua des d'una visió integral i sistèmica. Requereix també revisar les estructures de producció, tenint sempre en compte les conseqüències ambientals de l'agricultura a una escala major que la finca. La sostenibilitat —social, econòmica i ambiental— dels sistemes de producció comporta una reducció d'usos dels recursos hídrics en l'agricultura, els quals actualment constitueixen al voltant de tres quartes parts del consum global. Igualment, exigeix una disminució gradual dels productes de síntesi, els processos de producció dels quals suposen costos energètics molt elevats. A més, el mal ús d’aquests productes provoca contaminació ambiental, desequilibri en els ecosistemes i danys en la salut pública. Per tant, la labor dels regants valencians i el seu compromís amb les bones pràctiques i amb l'eficiència en el reg i la fertirrigació, són claus de cara al futur.\nUna assimilació simplista de modernització i reg per degoteig\nCal avançar en els estalvis que representa la modernització, en la reutilització d'aigües depurades i en la integració de recursos alternatius en el sistema. Però la modernització no ha de reduir-se, com ja ha ocorregut, al mer fet de substituir el reg a manta —per gravetat— pel reg per degoteig. Aquest reg pressuritzat, assimilat al concepte de modernització quasi des de la seua introducció fa quaranta anys i acceptat generalment de bon grat per tots els agents implicats —agricultors, Administració, investigadors, empresaris i professionals del ram—, no sempre constitueix la millor opció. Hi ha inconvenients com, entre altres, que el reg pressuritzat requereix d'energia elèctrica, un consum que, en molts casos, no contribueix precisament a mitigar el canvi climàtic, i una despesa que no existeix en els sistemes de reg per gravetat. Sobre això, l'ús d'energia fotovoltaica és ja una realitat en algunes zones, com Villena.\nEn qualsevol cas, la realitat mai és tan elemental. Els sistemes de regadiu i les tecnologies d'estalvi són múltiples i variats. I, de vegades, com ocorre en l'Horta de València, protegida pel Pla d'Acció Territorial de l'Horta a causa dels seus valors patrimonials, i la Vega Baixa del Segura, on el sistema és ja per si mateix molt eficient, les solucions passen per una modernització que millore les infraestructures existents i adopte tecnologies que no impliquen canvis estructurals. Més útils i factibles en uns llocs que en altres, la introducció de comportes automatitzades, els sistemes de reutilització de l'aigua de reg, la construcció de basses de regulació, el recobriment dels canals i fins i tot la conducció a pressió de la xarxa de proveïment principal, mantenint el reg en superfície en les parcel·les, són algunes d'aquestes actuacions de modernització blana.\nD'altra banda, no ha de defugir-se que la introducció del reg per degoteig ha comportat avantatges en diversos aspectes. Implica beneficis socials, perquè l'agricultor guanya en qualitat de vida. Per exemple, mentre amb el reg a manta els horaris són impredictibles i sovint intempestius, amb la «modernització» els temps es redueixen i adeqüen. En la comunitat de regants de la Séquia Reial del Xúquer contemplen també beneficis ambientals. Asseguren que la fertirrigació centralitzada ha reduït molt la quantitat aplicada d'abonament i herbicides, molt per davall dels límits permesos, i així també els riscos de lixiviació —llavat cap a aigües subterrànies— i de contaminació de l'aqüífer per nitrats.\nEn aquest punt, també cal considerar algunes funcions que compleix el regadiu tradicional i que tenen a veure amb el manteniment de la biodiversitat de l'espai agrari —sovint periurbà—, l'amortiment d'inundacions o el valor del paisatge com a patrimoni comú generador de qualitat de vida.\nDe l’Albufera a Potries\nSegons els casos, ni el reg per gravetat significa un balafiament d'aigua, ni el reg localitzat és la panacea. Hi ha externalitats positives que sovint no s'han tingut en compte en el reg tradicional, pel fet que s'ha estudiat els efectes en la parcel·la sense observar el territori o el sistema hídric en el seu conjunt. Una d'elles la constitueixen els retorns de reg. A la Ribera del Xúquer, per exemple, aquests escolaments superficials han proveït tradicionalment camps i ecosistemes pròxims i representat una aportació fonamental al manteniment hídric de l'aiguamoll de l’Albufera. A més eviten la salinització del sòl. I el mateix ocorre amb la recàrrega d'aqüífers. A l'Horta de València, tradicionalment, també aquests sobrants alimentaven les marjals que s'estenien sense interrupció des de Puçol fins a la mateixa Albufera.\nInvestigadors del regadiu, experts en gestió fluvial i ambientalistes coincideixen a recordar que, en casos com el de l’Albufera, la pèrdua de recursos hídrics i, amb això, l'impacte ambiental que implica la modernització han de reposar-se i compensar-se d'alguna manera amb dotacions per a ús ecològic. I així es preveu en el Pla de Conca del Xúquer. Amb això, al cap i a la fi, l'estalvi que representa la modernització en aquests sistemes seria a penes apreciable, i fins i tot inexistent o negatiu.\nEls conflictes que pot provocar la modernització s'observen clarament en l'horta històrica de Potries, a la comarca de la Safor, on la recent aprovació d'introduir el reg per degoteig posa en perill la pervivència del patrimoni cultural i natural associat al sistema tradicional de séquies i aqüeductes. Aquest és un cas en el qual les demandes d'índole pràctica dels regants s'han imposat sobre l'interès de protecció del patrimoni. No és fàcil.\nLa xarxa de transferència Fertinnowa\nLa gestió de l'agricultura ha de conduir a produir més i millor amb menys aigua, a reduir els costos i l'impacte ambiental. I, per a això, és important l'intercanvi d'experiències i de noves propostes tecnològiques o de gestió eficient dels recursos. I en això ha estat treballant durant tres anys, entre 2016 i 2019, el consorci europeu H2020 Fertinnowa, una xarxa d'intercanvi de coneixements i oportunitats tecnològiques formada per 23 socis de deu països. Entre ells, organismes públics i privats, centres d'investigació, de transferència, empreses tecnològiques privades i organitzacions de productors. Dolors Roca, tècnic de coordinació de projectes del Servei de Transferència de Tecnologia de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica de la Generalitat Valenciana, ha sigut la persona encarregada de teixir aquesta xarxa de coneixements en el nostre territori.\nLa tasca de Fertinnowa ha consistit a detectar les necessitats dels agricultors en diferents zones agràries europees i recopilar les tecnologies disponibles en el mercat que puguen ser capaces de respondre a aquestes necessitats. Ha constatat que existeixen moltes tecnologies innovadores, així com pràctiques que són habituals en altres parts d'Europa i que podrien ser traslladades al nostre àmbit amb bons resultats. El darrer objectiu ha sigut establir les bases per a acostar aquest coneixement a l'usuari final del reg, exposat sovint a una informació poc assequible per ser excessivament científica i tècnica.\nInformació pràctica i accessible\nLa informació recopilada per aquesta xarxa de transferència està a la disposició dels interessats en diversos formats. D'una banda, el «Compendi sobre Fertirrigació» reuneix 124 tecnologies. D’altra, hi ha casos d’estudi que ofereixen dades pràctiques aplicades a situacions concretes i escenaris diversos, i és possible consultar online demostracions de diferents tecnologies en camp. Fertinnowa ha publicat també unes fitxes tècniques que tracten d'ajudar l'usuari a la selecció de tecnologies adequades —la Conselleria les inclou en el seu portal web—. L'objectiu és anar adequant a poc a poc el reg i la fertirrigació a les exigències ambientals i normatives europees emparades en la Directiva Marco de l'Aigua i en les que vetlen per l'evitació d'emissió de residus deguts a l'ús de fertilitzants.\nEscriba el número 828359


Tres exposicions i un cicle de conferències i pel·lícules (en francès) a Prats de Molló, Christophe Castaner visita Perpinyà i ocasiona un monumental embús, la pista del Llec continuarà tancada, nou obús trobat a Torrelles i vídeo d'Òmnium.\n* Tres exposicions a veure a Prats de Molló: Avui comença l’exposició de Jordi Magrià a l’escola de Prats de Molló. Si recordeu fa unes setmanes la nostra col·laboradora Rusc d’Abella, li va fer una entrevista que podeu llegir aquí. En aquesta ja avançava que faria una exposició a Catalunya Nord. Doncs bé, si us agraden els seus dibuixos podeu visitar-la fins al 18 d’agost. Trobareu els dibuixos a BIC que ha fet als presos polítics i exiliats. La podeu visitar de dilluns a divendres de 14h a 19h. Dissabte i diumenge de 11h a 13h i de 14h a 19h. Demà divendres començarà un cicle de conferències i pel·lícules en francès, per parlar de la retirada Podeu consultar el programa aquí. Però també hi ha una altre exposició que us pot interessar, que podeu visitar fins al pròxim 3 de novembre, al Fort Lagarde , intitulada ‘Mitologia i Natura’ d’Evelí Adam. La podeu visitar cada dia, a les hores d’obertura del Fort Lagarde.\n* El ministre de l’interior francès Christophe Castaner, va ‘visitar’ ahir dimecres Perpinyà. El ministre ha fet una visita sorpresa a Perpinyà, per desplaçar-se fins la permanència del diputat Romain Grau, que recordeu va ser atacada i destrossada per uns individus que es manifestaven juntament amb els Gilets Jaunes dissabte passat. Aquesta visita ha ocasionat un gran embús al centre vila, ja que una companyia de CRS i un esquadró de gendarmeria, van tallar el bulevard Clemenceau. Molts automovilistes han quedat atrapats en aquest embús.\n* La prefectura ha decretat la prolongació del tancament de la pista del Llec (Canigó), queestà tancada des del passat 9 de juliol, quan una esllavissada, va obligar a tancar-la. Aquesta pista es un dels accèsos al Canigó. Així doncs segons la prefectura, aquesta pista, on estan realitzant-se obres d’acondicionament , continuarà tancada als vehicles. Segons la prefectura ‘les primeres valoracions efectuades pel service de restauration des terrains en montagne de l’office national des forêts (ONF) mostren la persistència d’un risc de grans esllavissades, malgrat els treballs de depuració realitzats des del 9 de juliol‘.\n* Un nou obús descobert a la platja de Torrelles. Com passa de tant en tant, els estiuejants van descobrir el passat dimarts un nou obús a la platja de Torrelles. Segons sembla, es tracta d’una bomba aèria de la segona guerra mundial. L’obús ha estat trobat a la platja sud de Torrelles, i no al mateix lloc on s’han trobat el 99% d’aquestes bombes. Com sempre, en aquests casos, es va establir un perímetre de seguretat, però els clubs de la platja van continuar oberts.\n*El vídeo d’avui és d’Òmnium. Penjat ahir dimecres a la tarda, és el primer d’uns quants vídeos que anirem veient. Sembla que l’entitat cultural a començat una campanya sobre la Desobediència civil i el primer convidat a parlar-ne es Benet Salellas, advocat i activista: “Quan es tracta d’exercir drets enfornt del poder, les institucions tendeixen a posar-se al costat del poderós i, per tant, reprimeixen aquelles persones que exerceixen aquests drets” #HoTornaremAFer\nconferència sobre la retirada\nexposició Prats de Molló\npista del LLec\nservice de restauration des terrains en montagne de l'office national des forêts


Inns Of Geneva National Lake Geneva (WI) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 21 allotjaments a Lake Geneva (WI).\nInns Of Geneva National1091 Hidden Cottage Circle, Como, Lake Geneva (WI), Estats Units, 53115 - Veure al mapaInns Of Geneva NationalVeure més fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióIdeal tant per a la diversió com per al relax, Inns Of Geneva National es troba a la zona de Como de la ciutat de Lake Geneva (WI). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Inns Of Geneva National també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Lake Geneva (WI). Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Lake Geneva (WI), faci de Inns Of Geneva National la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accésinstal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Notícies - El cònsol de l'Equador analitza l'estat de la comunitat equatoriana a la ciutat\nEl cònsol de l'Equador analitza l'estat de la comunitat equatoriana a la ciutat\nEl cònsol de l'Equador analitza l'estat de la comunitat equatoriana a la ciutat (21/gen/14)\nRichard Olivo: 'Equador demostrarà a Chevron que no es juga amb la vida' (21/gen/14)\nel 21/gen/14 Mikel Vilalta Política PDF\nAnalitzar la situació de la comunitat equatoriana a Sant Cugat i intercanviar opinons sobre polítiques d'immigració. Aquest ha estat l'eix central de la reunió d'aquest dimarts entre l'alcaldessa, Mercè Conesa, i el cònsol general de l'Equador a Barcelona, Richard Olivo, que també ha ofert una xerrada a la Casa de Cultura i ha visitat els estudis de Cugat.cat.\nLa comunitat equatoriana de la ciutat està formada per gairebé 550 persones i constitueix un dels col·lectius immigrants més nombrosos. Olivo s'ha reunit amb Conesa a l'ajuntament, on s'ha interessat per la situació social dels seus compatriotes.\nTot seguit, el cònsol s'ha desplaçat a la Casa de Cultura, on ha ofert una xerrada a prop d'una trentena d'equatorians. Olivo s'ha referit als problemes hipotecaris que tenen molts d'ells a Catalunya, i ha explicat que el consolat disposa d'un servei d'assessorament per als afectats.\nUn dels temes destacats de la trobada ha estat el conflicte que tenen alguns d'ells amb Banco Pichincha, que darrerament ha adquirit diverses hipoteques a l'Estat espanyol. L'última parada de la visita del cònsol ha estat als estudis de Cugat.cat. En declaracions al magazín 'Sant Cugat a Fons-Matins en Xarxa', Olivo ha explicat que en els últims anys l'Equador ha acollit moltes persones de l'Estat espanyol, especialment metges.\nTall incrustat: Richard Olivo\nEl president de l'Equador ens ha dit que hi ha gairebé 200 metges espanyols que hi treballen. El nostre país rebrà amb els braços oberts tots els immigrants del vostre país.\nL'alcaldessa ha aprofitat la trobada per reivindicar un model d'integració que respecti les tradicions dels països d'origen, però que també animi els immigrants a conviure amb la comunitat d'acollida.\nHem de respectar la identitat d'aquestes persones però també hem de compartir espais amb elles.\nOlivo també ha anunciat que el president de l'Equador, Rafael Correa, té la intenció de visitar Barcelona durant aquest 2014, tot i que encara no hi ha cap data confirmada.\nL'alcaldessa, Mercè Conesa, i el cònsol equatorià, Richard Olivo