Càritas detecta per primer cop que persones que atén es veuen obligades a ocupar pisos - Social.cat\nTot i la millora de l'economia, l’entitat va atendre el 2016 un 4,7% més de persones que l’any anterior\nDimecres, 18 d'octubre de 2017 | 16:15 h\nUn home gran mira per la finestra del seu pis | Alex Boyd (Unsplash)\nCàritas ha detectat, per primera vegada, que algunes persones que atén es veuen obligades a ocupar pisos. Representen només el 3,2% però és el primer cop que l'entitat pot comptabilitzar el fenomen. De fet, un 39,5% del seus beneficiaris no té un habitatge digne. Aquesta és una de les conclusions que recull l’entitat a la seva memòria anual, la del 2016, que ha presentat aquest dimecres. L’informe conclou que la crisi econòmica va arribar per “quedar-se”.\nAixí, 7.200 persones de les 225.000 ateses per Càritas han hagut de recórrer a l’ocupació de pisos buits per poder disposar d’habitatge. És una de les principals preocupacions de l’entitat, que ha detectat aquesta pràctica a Barcelona, Terrassa i Sant Feliu. L’organització alerta que són famílies que s’hi han vist abocades després de perdre el seu habitatge. A més, a aquests casos s’hi ha de sumar l’augment de sis punts en el nombre de famílies que no tenen pis i dormen al carrer, al cotxe o en fàbriques antigues, en les que viuen acollides o en habitacions de relloguer o, directament, en les persones que opten per viure en pisos d’entitats socials.\nEl nombre de treballadors pobres augmenta\nEn total, Càritas ha atès, el 2016, 225.000 persones, però el nombre de beneficiaris ha estat de 360.604. Això suposa un 4,7% més de persones que el 2015, sobretot famílies amb fills a càrrec. En concret, aquestes representen el 58%. També preocupa, però, el 26% de les persones ateses que viuen soles, una situació més habitual entre la gent gran.\nCàritas alerta, així mateix, de la quantitat de beneficiaris que es troben en una situació de pobresa malgrat tenir un lloc de feina. De fet, un 30% de les persones que atén treballen, però sovint ho fan en feines poc estables, a temps parcial i amb sou massa baixos. Això els obliga, expliquen, a treballar també en l’economia submergida per poder pagar les despeses de la llar.\nEn aquest sentit, la cap de comunicació de l‘entitat, Anna Roig, ha lamentat que, amb aquestes feines de baixa qualitat, “els treballadors no poden arribar ni a formar-se ni a agafar prou experiència i, per tant, es va perdent capital humà en perfils als quals encara els queden anys per treballar”. Des de Càritas s’alerta que les persones de més de 45 anys són les que hores d’ara els costa trobar un lloc de feina. Per a Roig, hi ha risc de “normalitzar” les situacions precàries.\nMés de 5.833 persones refugiades ateses\nEl 2016 es calcula que van necessitar els seus serveis fins a 5.833 persones refugiades, majoritàriament d’Hondures, que tenen un perfil molt diferent de les que provenen de Síria. De Nigèria, n’han atès 641, de Mali 489 i d’Ucraïna 390. L’entitat alerta que la ineficàcia del govern espanyol, que és qui té la competència en immigració, dificulta la protecció de les persones refugiades i, per això, exigeix “programes més humans”.\nEls responsables de Càritas han alertat també que l’entitat va tancar el 2016 amb 456.000 euros de dèficit, sobretot per les davallades de les col·laboracions d’empreses i particulars, que suposen el 19,3% dels ingressos de l’entitat. Així, Càritas ha treballat per a les 360.000 persones amb un pressupost de 47,5 milions d’euros.


Picabaralla entre Sardà, Rahola i Forcadell sobre l'11S\nPicabaralla entre Sardà, Rahola i Forcadell sobre la manifestació de l'11S\nForcadell anuncia que la manifestació tindrà lloc a la Meridiana perquè "hi viu un sector de la població que encara falta que els arribi el nostre missatge". Sardà li respon que "la Meridiana no és el Bronx".\n13.04.2015 13:02 h. Actualizado: 14.04.2015 21:35 h.\nLa presidenta de la Asamblea Nacional Catalana (ANC), Carme Forcadell, ha concedit una entrevista a la emisora Rac1 per explicar el projecte de l’entitat independentista per el pròxim 11 de setembre.\nForcadell ha anunciat que la manifestació tindrà lloc a la Meridiana perquè "hi viu un sector de la població que encara falta que els arribi el nostre missatge". Aquestes paraules no han agradat alguns dels col·laboradors de la tertulia, que li han rebatut que "té un punt classista".\nEl periodista i col·laborador del programa, Xavier Sardà, ha anat més lluny i li ha espetat que "la Meridiana no és el Bronx".\nForcadell compara a Sardà amb Jorge Fernández Diaz\nEls ànims s’han exaltat molt ràpid i la presidenta de la ANC ha arremès principalmente contra el periodista Xavier Sardà quan l’ha comparat amb el ministre de l'Interior, Jorge Fernández Diaz: "Treus punta a les paraules que hem dit (…) estàs fent el mateix que el ministre però a petita escala".\nDavant aquesta acusació, Sardà, amb to irònic ha dit que "no diré res més perquè m’has comparat amb el ministre", i ha afegit que "has fet una lectura de la Meridiana que no está vinculada a la realitat".\nForcadell ha insistit que "la Meridiana [s'escull] per una qüestió tècnica i política. És la idea de fer arribar la idea a un públic determinat" i li ha preguntat si "està d’acord que a l’àrea metropolitana i als barris de Barcelona que hi ha menys gents que vota independència".\nSardà li ha contestat que "La Meridiana abarca mitja Barcelona".\nRahola ha saltat de seguida contra Sardà secundant la tesis que "volen treure-li punta" a totes les paraules de la presidenta de l’ANC. Rahola ha dit que simplement es tracta que, en lloc de celebrar la manifestació en el centre, "es fa a la periferia, que això inclou gent molt diversa".\nLa líder mediàtica del denominat "procés" ha valorat "el lideratge de la Carme" al capdavant de l’entitat i li ha dit a Sardà que avui "està molt pesat".\nSardà: "Corro el risc de ser qüalificat de Jack El Destripador"\nSardà ha tornat a lamentar que totes les seves "opinions siguin retornades amb una desqüalificació del personatge que tots avui hem criticat, el ministre Jorge Fernández Díaz, explica un tarannà", i ha dit que "corro el risc de ser qüalificat com a Jack El Destripador".\nLa presidenta de l’entitat també ha assegurat que la polèmica manifestació a la Meridiana serà l’última gran manifestació abans de la independència de Catalunya: "Estem segurs que serà l'útlima gran manifestació, perquè les eleccions del 27 de setembre seran plebiscitàries".


Resum conferència, L’ Espiritualitat amb les eines d’Ignasi | gosapensar.cat\nResum conferència, L’ Espiritualitat amb les eines d’Ignasi\nLa xerrada a l’Aula d’exàmens de l’Institut Ramon Muntaner sobre Espiritualitat amb les eines d’Ignasi, va aplegar un públic nombrós amb ganes de saber i també de preguntar com es va veure en el col·loqui final.\nDesprés d’una presentació fent referència a l’espiritualitat com un camí que porta i acosta a Déu, i que condicionarà la nostra vida i la nostra comprensió del món. També considerant que no hi ha una única espiritualitat, sinó moltes i diferents però que totes són igual de vàlides. Es van esmentar els Exercicis Espirituals com el llegat més sòlid de l’Espiritualitat Ignasiana, així com l’Examen, tot basat en les vivències i experiències del mateix Sant Ignasi. Una proposta de vida basada en un manual pràctic on es convida a l’exercitant a experimentar i a passar pel cor les coses, a assolir un major coneixement intern, a sentir la bellesa de la creació, a aprendre del silenci, a una nova forma de pregària on hom s’hi fa present, contempla i participa en el verset que ha escollit, a discernir per omplir la seva vida amb més joia, pau interior, llibertat, empenta i amb més experiència de Déu. Trobar a Déu en totes les coses, i en tot estimar i servir.\nDavid Guindulain va començar explicant que vol dir espiritualitat, el que ve de l’esperit, seria el vent que mou la persona, el que el mou cap a on cerca i ho va lligar amb el text/oració tan conegut del P Arrupe: Enamorat! Ja que enamorar-se de Déu de manera absoluta és el que ho atraparà tot: el motiu per llevar-se al matí, el que fem, el que llegim, el que coneixem, el que ens trenca el cor, el que ens amara de joia. Espirituals ho som tots, per tant tots podem entrar en aquesta dinàmica.\nLes eines d’Ignasi serien: desaccelerar, es a dir aturar-se, poder contemplar, després mirar enrere, mirar el camí recorregut, on Déu ha estat present i la familiaritat amb el Déu de Jesús, un tracte de tu a tu.\nLa proposta del mes d’exercicis també es pot adaptar en format més curt, o els exercicis de la vida quotidiana, i seria per ordenar la nostra vida, sobre el que Déu vol de nosaltres, el desig, l’anhel de Déu per cadascun de nosaltres, i des de la fe s’hi connecta. L’acompanyant, figura indispensable en els exercicis, per contrastar i ajudar, ha d’acabar retirant-se, perquè ha de ser el propi exercitant qui acaba el procés.\nLa necessitat del silenci, de fer i sentir el silenci, aquest desconnectar-se. El silenci que en el món actual fa por, avorreix i inclús per a molts joves és sinònim de mort. El fet de no estar connectat permetrà escoltar bé i escoltar allò que Déu vol de nosaltres. S’ha de donar el silenci exterior per entrar en el silenci interior.\nNo hem de viure a flor de pell, superficialment, i no entrar en el cor del que som.\nHem de sentir noves sensacions que formen part del que som i de la vida quotidiana i que hem perdut o desconeixem, com ara sentir com respirem, com entra l’aire, com sentim l’arrelament dels cabells, el pes del nostre cos, els batecs del cor. Un món ric de lo senzill. Ja que Déu és molt més familiar del que ens sembla. I ens ajudarà a trobar-lo en totes les coses, en cada moment, en el dia a dia.\nTambé sobre la figura d’Ignasi, es van glosar les aptituds i manera de ser. El cavaller amb empenta i iniciativa, el cortesà que sabia moure’s, amb intel·ligència interior, sabia gestionar i estar, i per últim, el comptador, que ho registrava tot i seguia el rastre de tot el que passava, per tant per on passa Déu.\nFinalment es va parlar de l’Examen, com a eina que ajuda a repassar el dia, a ser conscient de lo viscut i veure on ha passat Déu, on Déu s’ha fet present, d’agrair els bons moments i de ser conscient del que s’ha de millorar i on podríem haver estat diferents.\nPublicat a: CONFERÈNCIES, XERRADES\nPublicació següent →\nResum de la conferència: Parlem de Dol, l’amaguem o no ?\nVídeo de la conferència: Parlem de Dol, l’amaguem o no?\nArxius Selecciona el mes abril 2021 desembre 2020 abril 2020 març 2020 febrer 2020 desembre 2019 juny 2019 abril 2019 març 2019 desembre 2018 novembre 2018 juny 2018 abril 2018 febrer 2018 gener 2018 desembre 2017 novembre 2017 juny 2017 maig 2017 abril 2017 març 2017 febrer 2017 gener 2017 desembre 2016 novembre 2016 octubre 2016 juliol 2016 juny 2016 maig 2016 abril 2016 març 2016 febrer 2016 gener 2016 desembre 2015 novembre 2015 octubre 2015 juny 2015 maig 2015 abril 2015 març 2015 febrer 2015 gener 2015 desembre 2014 novembre 2014 octubre 2014 setembre 2014 agost 2014 juny 2014 maig 2014 abril 2014 març 2014 febrer 2014 gener 2014 desembre 2013 juliol 2012 març 2012 febrer 2012 gener 2012 juliol 2011 gener 2009


Alerta aquest divendres per una forta calorada que afluixarà el cap de setmana\nS’esperen valors propers als 40º a punts de l’interior del país. El litoral quedarà més al marge, però la xafogor no hi ajudarà. De cara al cap de setmana la temperatura anirà a menys\ndijous, 8 d’agost 2019 - 17:30h\nLa calor serà extrema aquest divendres | Arxiu\nCatalunya torna a estar en alerta per temperatures extremes, i és que una nova massa d’aire nord-africana tornarà a marcar la jornada d’aquest divendres. Les altes temperatures d’aquesta glopada d’aire càlid, amb vents de l’oest secs i reescalfats, deixaran un ambient tòrrid a tot l’interior del país. I no només a les zones típiques, sinó que fins i tot el prelitoral se’n veurà afectat. No obstant, tot plegat durarà poc i al llarg del cap de setmana la calor afluixarà, a l'espera d'una marcada refrescada la setmana que ve.\nDesprés d'un dijous molt càlid en què s'han fregat els 40º a Ponent i vall de l'Ebre amb molta xagofor a la costa, divendres els termòmetres podran tornar-se a enfilar fins als 40º, o fins i tot, superar-se al Pla de Lleida i interior de les Terres de l’Ebre. També es preveuen valors elevats que fregarien els 38ºC al Pla de Bages i Plana de Vic i a les valls del Prepirineu. De manera excepcional, aquesta vegada també patiran les comarques del nord-est, especialment l’Alt Empordà, la Garrotxa o el Gironès, amb temperatures que arribaran fins als 37º o algun 38º.\nMapa d'avisos per forta calor aquest divendres | METEOCAT\nA la costa, no es preveuen temperatures tan extremes, però sí que seran elevades i, juntament amb la xafogor, faran que la sensació sigui també canicular i molt pesada. Costarà dormir les properes nits, amb nits tropicals a molts indrets de Catalunya amb moltes mínimes entre 20º i 25º.\nAmb tot plegat, el divendres anirà acompanyat d’un cel serè i terrós, a causa de la pols en suspensió, i amb la presència d'alguns núvols matiners a la costa i a la tarda al Pirineu, sense pluja.\nCalorada per poques hores\nAquest nou episodi de temperatures extremes tindrà les hores comptades. Al llarg del cap de setmana, la temperatura anirà reculant, amb un ambient que cada cop serà més suportable. Els termòmetres se situaran, de cara el diumenge, amb valors més propis per l’època de l’any. Moltes màximes a l'interior es mouran entre els 30º i 35º i seran més baixes a la costa, on la xafogor continaurà sent molt intensa.\nEl temps es presentarà estable aquest dissabte, amb sol arreu de Catalunya. Tornaran a repetir-se els núvols baixos al litoral a primeres hores del matí, així com a la tarda al Pirineu, sense perill de pluja.\nPrevisió per aquest cap de setmana | Catalunya méteo\nDiumenge, els núvols aniran a més, sobretot durant la segona meitat del dia, deixant el cel mig o puntualment força ennuvolat. Durant el matí podria escapar-se alguna gota local, però serà especialment a la tarda i vespre quan la pluja arribarà a l’oest del país, sobretot al Pirineu i Prepirineu de Lleida.\nMarcat descens de la temperatura la setmana vinent\nLa massa càlida nord-africana anirà desplaçant-se cap a l’est al llarg del cap de setmana, per deixar entrar una massa d’aire ben fresca a partir d’inicis de la setmana vinent. Els termòmetres cauran en picat, passant de les temperatures extremes d’aquest divendres a uns valors que a partir de dilluns se situaran per sota de la mitjana per l’època de l’any.\nI de moment, tot sembla indicar que la tendència és que es mantingui un ambient més fresc els següents dies coincidint amb el pont d'agost, sense el retorn de grans calorades a la vista.


BARCELOFÍLIA: SALA MOZART. Canuda 31. (1914-2003)\n*1914.- La Sala Mozart poc després de la seva inauguració. (Foto: La Il·lustració Catalana)\nLa Sala Mozart va ser inaugurada el 27 de març de 1914 al pis principal del número 31 del carrer de la Canuda fent cantonada amb l'estret carrer de Bertrellans. El projecte fou de l'arquitecte Francesc Colà i Gener, que va dissenyar un espai en forma de ferradura i decoració clàssica a l'estil Lluís XVI. La sala era relativament petita (15 per 15 metres i 6 d’alçada) amb platea i primer pis. L'aforament permetia congregar unes 520 persones i la sala era il·luminada per una gran làmpada plafó de bronze i 140 llums. Les butaques eren basculants de fusta corbada i estructura de ferro fos, equipades amb un penjador per al barret. L'espai de descans era àmpli amb un saló d’entrada i una terrassa enjardinada.\nEl local havia estat arrendat dos anys abans per l'empresa de pianos Cussó, els propietaris de la qual varen tenir l'encertada pensada d'instal·lar-hi una sala d'audicions de piano per afavorir-ne les vendes. Així s'explica l'origen d'aquesta sala que aviat va atraure un públic cult i selecte i va acollir nombroses actuacions musicals i de teatre, així com projeccions de cinema.\nPerò al llarg dels primers anys de la seva història la Sala Mozart va ser també l'escenari habitual de congressos cientifics, conferències i assemblees d'entitats i associacions. Com a fet històric rellevant cal esmentar que a l'any 1933 s'hi va constituir la Lliga Catalana.\nA nivell musical, la Sala Mozart era un dels auditoris més selectes de la ciutat pel que fa a audicions de música de cambra i concerts de petit format. Oferia una programació estable i de gran qualitat que va veure desfilar els millors músics locals i del país des d'Eduard Toldrà fins a Pau Casals.\nEl 1916 el Quartet Renaixement amb Eduard Toldrà al front va interpretar-hi la integral de quartets de Ludwing van Beethoven i el 17 de maig de 1925 s'hi estrenava la suite de piano de Frederic Mompou Suburbis.\nEl 7 de febrer de 1931 hi va actuar el compositor Béla Bartok amb un concert de piano i cançons a càrrec de Valia Sokolova, Aquell mateix any, al mes de juny, s'hi feia el concert inaugural de CIC (Compositors Independents de Catalunya).\nL'any 1932 la Sala Mozart va rebre la visita de Darius Milhaud en la seva única visita a Espanya que li va permetre estrenar la seva òpera Le pauvre matelot.\n*1926.- Portada d'un programa de mà d'un dels nombrosos concerts que oferia la Sala Mozart en els seus primers anys.\n*1932.- Una localitat d'accés a la sala durant els anys de la República.\n*1936.- Programa d'una audició a càrrec dels alumnes del mestre de piano Silveri Fàbregas\nDurant al Segona República també va funcionar com a cinema infantil. En realitat la sala feia funcions de guarderia, ja que era habitual que els pares hi deixessin els seus fills mentre anaven al teatre o al cinema en algun local de les rodalies.\nAcabada la Guerra Civil, el local va continuar oferint cinema per als més menuts. El 1940 Antonio Marquès hi va estrenar la seva òpera Caperucita Roja. Tampoc hi van faltar els espectacles de màgia -la Societat Espanyola d'Il·lusionisme hi tenia la seva seu social-, ni les actuacions de pallassos i titelles, aixi com algunes retransmission en directe de programes radiofònics de Ràdio Barcelona i actes d'associacions i centres regionals de Barcelona.\nEl 1964, el Centre Cultural i Recreatiu Aragonès (abans Centre Obrer Aragonès), va adquirir el local per fer-ne ús com a sala d'actes. Finalment l'edifici va ser enderrocat el novembre de 2003.\n*2003.- La piqueta executant la seva sovint implacable funció d'esborrar la història. Si es compara aquesta foto amb la de l'encapçalament de l'article, s'hi pot identificar el mateix arc de l'escenari de la Sala Mozart i a l'esquerra la viga que sustentava el primer pis del local.\nPublicat per bar.cel.ona.uta a 16:19\nEtiquetes de comentaris: Anys 1910's, Cinemes, Ciutat Vella, Música clàssica, Teatres\nNeus 3 de gener de 2012 a les 17:53\nEnhorabona pel bloc! Bon any i espero que ens segueixis ensenyant el que era i el que es la nostra Barcelona.\nbar.cel.ona.uta 7 de gener de 2012 a les 0:31\nLa magnifica foto de l'enderroc de la Sala Mozart és del bloc "Barrinant a Ciutat Vella", que podeu trobar en aquest enllaç http://bcn2.wordpress.com/2011/04/05/primavera-al-carrer-bertrellans/.\nEns agradaria conèixer l'autor de la fotografia per poder fer-lo constar al peu. Ja ens ha arribat un mail en aquest sentit, però no hi consta el nom.\nJORDI 10 de gener de 2012 a les 14:02\ntrist que en aquestos temps es perdin referencias de llocs tan entranyables com aquests mentre durant molt de temps s'han fet centres civics i salas d'actes fredes e impersonals\nAnònim 18 de març de 2012 a les 10:19\nla meva amiga i veïna mary tenia una àvia, assumpció que ens portava a aquesta sala alguns diumenges a la tarde, també venia el seu germà guillem, recordo que feien una peli, una actuació i alguna peli de dibuixos animats de disney, tinc 60 anys i ho recordo a la mitja part berenavem un panet de viena amb dos presses de xocolata negra, era molt bonic\ntambe recordo que pels carnavals hi havia concursos de disfresses, tot i que jo no hi vaig participar perquè ma mare deia que era llençar els diners fer una disfressa, però veia al costar de l'avia de la meva amiga les desfilades per l'escenari dels disfressats, amb una mica d'enveja.\nAnònim 10 d’abril de 2012 a les 20:15\nJo hi anava amb la meva avia i els meus cosins a veura pallassos i l'avia ens duia berenar per tots.Que bonic i com disfrutavem.. quina llàstima que estigui enderrocat...\nGràcies per el record\nolivellazeng 29 de maig de 2012 a les 17:30\nJo m'en recordo perfectament de La Sala Mozart, m'hi portava La meva Tieta Esperança, i hi havia passat molts bons moments. En tinc un molt bon record. Ricard\nAnònim 10 d’abril de 2013 a les 20:51\nRecordo qu a la meva escola va llogarla un any per fer-hi la festa de fi de curs i jo sol al escenari vaig recitar "la vaca cega" encara em tremolen les cames. Rafel 1o d'abril de 2013\nAnònim 4 de juny de 2013 a les 20:26\nJo hi anava amb la meva tia Paquita,tenia 5 anys.Quins records...\nIsidre Monés 24 de febrer de 2014 a les 12:47\nQuins records!! Jo havía participat en uns concursos de dibuix infantil a la Sala Mozart, suposu que els dijous, cap a les acaballes dels 50, recordu que fins un día vaig dir nosequé de la Biennal de Venecia al presentador, jaja.\nIsidra Monés 10 d’abril de 2014 a les 20:01\nRecordo el concurs de dibuix i baix tindre la sort de guanyar, tot seguit desprès de que el guanyes en Pau Riba, ens varen donar una estilogràfica Inocrom, seria a finals dels anys 60. Muns\nMuns 10 d’abril de 2014 a les 20:07\nPer error he posat el nom de l'Isidre quan i hauria de posar, Muns\nAnònim 3 de maig de 2017 a les 12:53\nLa meva iaia va fer un concert de piano juntament amb la seva germana el 13 de maig de 1928. Tinc una copia de la Vanguardia de l’època on fa un resum del concert. M’agradaria saber si els antics propietaris o familiars d’aquest guarden els cartells dels concert...\nMarta 26 de juny de 2017 a les 0:55\nSóc néta d'un dels pallassos que actuava a la Sala Mozart, en pallasso "Cuk", més endevant es va cambiar el nom artístic i es va dir "Guiri".\nEl meu altre avi, era l'acomodador de la sala i la seva dóna, la meva àvia era qui venia les entrades a la guixeta. Els meus avis també vivien a l'àtic del mateix edifici. Ma mare va néixer allà i jo hi vaig passar la meva infantesa. Duc al cor aquest teatre i la seva història forma part de la meva.\nGràcies per l'article, m'ha agradat molt.


Estacions | una mica de tot arreu\nAquestes imatges de Cervera, especialment del nostre Campanar, són les que donaran entrada al post número 600, que serà el proper.\nDemà serà el moment de donar les gràcies, fer recompte i balanç. De moment, gaudiu amb aquestes fotografies.\nLes postes de sol a Cervera, moltes vegades esdevenen espectaculars. Aquesta imatge que m’ha cedit Xavier Rivera ens la mostra des de la vessant més desconeguda. Els darrers reflexes banyen de ple una part del casc històric de la ciutat. Aquí no podem veure-hi els llampants vermells, tarongesi grocs, però sí que poden gaudir amb la pedra daurada i els contorns destacats. Fixeu-vos en la paret de la muralla com de ben dibuixada es veu. Xavier, gràcies per aquesta preciosa posta de sol!\nAbans d’acabar l’any, alguns dies, les sortides del sol van ser molt espectaculars amb uns colors fantàstics que anaven canviant molt ràpidament. Aquestes tres imatges en donen fe. Estan fetes amb el mòbil. Si hagués tingut la màquina a mà una altra cosa hauria sigut!\nNovembre és temps de boires. M’encanta aquesta fotografia amb dos protagonistes principals: el Campanar i les Forques. Un tercer, més secundari, el poblet de Granyena s’endevina, al fons. L’ha cedit Eulàlia Boronat. Moltes gràcies per deixar-nos gaudir-ne!\nNadal. Una corona nadalenca lligada amb un cordó mira el Campanar.\nPrimera posta de dol de l’any. Feta amb un mòbil.\nRecordar Cervera nevada sempre és agradable. No cal dir que aquestes dues imatges no són d’aquest any. De moment, sembla que de neu no en tindrem!\nHivern. Branques despullades davant el Campanar.\nDues torres. Pedra i ciment.\nRecords de primavera.\nAl gener ja hem pogut gaudir amb la florida dels ametllers. Ai les gelades quin mal els hi poden fer…\nL’estela d’un avió es destaca damunt el núvols. Les flors que avancen la primavera maridades amb el record de viatges que desperta l’ocell volador, tot plegat, porta promeses de nous camins, de nous indrets…però sempre tornant a Cervera.\nI el comiat, amb un reflexe damunt l’aigua transparent.\nper unamicadetotarreu a gener 28, 2016\n← Tibau simfònic, celebració del 10è aniversari del grup\nCelebrem amb colors el post número 600 →


Guatemala: noves iniciatives legislatives amenacen greument els drets humans Guatemala: noves iniciatives legislatives amenacen greument els drets humans\nGuatemala: noves iniciatives legislatives amenacen greument els drets humans\nL'aprovació de les iniciatives de llei 5377 i 5257, que el Congrés de la República discutirà el dimecres 13 de febrer, posaria en risc els drets humans de milers de persones a Guatemala, ha declarat Amnistia Internacional avui.\n“Aquestes iniciatives de llei posen en risc eminent els avanços de l'última dècada en la recerca i enjudiciament dels responsables en casos de violacions de drets humans a Guatemala; aquests avanços han estat possibles gràcies als valents i incasables esforços de les víctimes, els seus representants legals, fiscals i les persones i organitzacions de la societat civil que defensen els drets humans. Amb aquestes lleis també es juga el futur de la lluita contra la impunitat”, ha dit Erika Guevara Rosas, directora per a les Amèriques d'Amnistia Internacional.\nLa possible aprovació, en tercera lectura, de la iniciativa 5257, que proposa modificar la Llei d'Organitzacions No Governamentals per al Desenvolupament, constitueix una amenaça per als drets a la llibertat d'expressió i d'associació a Guatemala. Pretén agregar controls excessius i requisits onerosos per al registre i funcionament de les ONG al país. A més, atorga amplis poders al govern per a suspendre definitivament les activitats d'una ONG per causes com la pertorbació de l'ordre públic, un terme ambigu la interpretació del qual podria portar al tancament arbitrari d'organitzacions de la societat civil i a l'aprofundiment de la criminalització a través de la imposició de sancions penals per a aquells defensors de drets humans que les integrin.\n“Aquestes iniciatives de llei posen en risc imminent els avanços de l'última dècada en la investigació i l'enjudiciament dels responsables en els casos de violacions dels drets humans a Guatemala.”\nErika Guevara Rosas, directora per a les Amèriques d'Amnistia Internacional\n“En el context de reiterats actes d'estigmatització, campanyes de difamació i altres atacs constants contra les organitzacions i persones defensores de drets humans, tant per part d'actors privats com de les autoritats guatemalenques, la iniciativa 5257 sembla ser un altre intent d'obstaculitzar el treball dels qui treballen per la justícia i els drets humans”, ha expressat Erika Guevara Rosas.\nLa iniciativa de llei 5377, que entrarà a la seva segona lectura, pretén atorgar una amnistia a les persones acusades de greus crims comesos durant el conflicte armat intern del país, com el genocidi, la tortura i les desaparicions forçades, en violació de les obligacions internacionals contretes per Guatemala de no deixar impunes aquest tipus de fets. La Cort Interamericana de Drets Humans i altres òrgans internacionals de drets humans han reiterat que les amnisties per crims de dret internacional o serioses violacions de drets humans són incompatibles amb les obligacions contretes pels Estats d'investigar, enjudiciar i castigar als responsables d'aquests crims.\nDesprés de dècades d'impunitat, a partir de l'any 2008 van arribar davant la justícia els primers casos de violacions de drets humans comeses durant el conflicte armat intern, que van resultar en la condemna d'almenys 30 antics comandaments militars, comissionats militars i exmembres de les Patrulles d'Autodefensa Civil (PAC) pels delictes de tortura, desaparició forçada, execució extrajudicial, violència sexual i esclavitud sexual.\n“El projecte de llei 5377 representa una seriosa amenaça per als drets de milers de víctimes del conflicte armat intern de conèixer la veritat i d'obtenir justícia per les atrocitats que elles i les seves famílies van sofrir.”\nErika Guevara, directora per a les Amèriques d'Amnistia Internacional\nMalgrat els avanços que van significar aquests judicis històrics, avui en dia milers de víctimes continuen esperant justícia a Guatemala. D'aprovar-se el projecte de llei 5377, quedarien suspeses les recerques en curs sobre aquests crims, i en un termini de 24 hores quedarien lliures les persones declarades culpables pels tribunals guatemalencs durant l'última dècada.\n“El projecte de llei 5377 representa una seriosa amenaça per als drets de milers de víctimes del conflicte armat intern al país de conèixer la veritat i d'obtenir justícia per les atrocitats que elles i les seves famílies van sofrir. A més, l'alliberament de persones condemnades posaria en greu risc als qui van participar en aquests judicis històrics, incloent les víctimes, testimonis, els seus representants, experts i fiscals, va dir Erika Guevara Rosas.” En lloc d'aprovar les iniciatives 5257 i 5377, que implicarien greus reculades en la lluita per la justícia i els drets humans, Amnistia Internacional fa un anomenat al Congrés de Guatemala perquè garanteixi els drets de les víctimes de violacions de drets humans i un entorn segur i propici per a les persones defensores de drets humans que les acompanyen diàriament.


Aquesta disbauxa preocupa les autoritats i el ministeri hi ha posat l'ull\nAuri Garcia Morera / Xavier Grau\nBarcelonaFins a 10 euros de diferència hi pot haver entre omplir el dipòsit entre una benzinera o una altra. Perquè malgrat que a Catalunya és de les comunitats de l'estat on els carburants són més barats, hi ha moltes diferències entre les diferents estacions de servei, com es pot comprovar al mapa.\nUn dels principals factors que influeixen en aquesta diferència de preus és que a Catalunya hi ha més gasolineres independents –que no pertanyen a les grans petrolieres– i s'ha produït un 'boom' de benzineres 'low cost' lligades sobretot a les empreses de la distribució.\nAixí, si s'analitza quines benzineres tenen el preu per litre de gasoil per sota de l'euro es veu clarament que les de Bon Àrea són les més nombroses, però el llistat el completen en bona part les d'Alcampo o les del grup Bonpreu-Esclat. En canvi, entre les més cares abunden les de Repsol, BP, Cepsa o Saras, que són els grans operadors del mercat.\nEl preu dels carburants preocupa les autoritats, i tant el ministeri d'Indústria i Energia com la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència (CNMC) s'hi han fixat. La nova llei d'hidrocarburs, aprovada l'estiu del 2015, preveu algunes mesures per introduir més competència que faci davallar els preus. Així, es potencia l'obertura de noves benzineres, però té com a objectiu limitar a un màxim d'un terç el nombre de gasolineres d'una mateixa marca a cada província.\nLa CNMC, com que té competències sobre el mercat, ha estat més expeditiva. Per exemple no va dubtar a l'hora d'imposar una multa de 32,4 milions d'euros a les sis grans petrolieres –Repsol, Cepsa, BP, Disa, Galp i Meroil– per pactar preus.\nLa croada de l'organisme regulador que presideix José María Marín Quemada ha anat més enllà, i no s'ha cansat de fer informes per explicar, per exemple, que quan baixa el preu del petroli les petrolieres aprofiten per apujar els marges, com es pot veure en el gràfic.\nGRÀFIC diferencial brent\nAixí, en un informe publicat a finals del 2014 explicava que mentre la cotització internacional del preu de la gasolina havia baixat un 7,2% i la del gasoil un 4,7%, a Espanya el preu del gasoil sense impostos en el mateix període només s'havia abaratit un 2,3% i el de la gasolina un 3,2%.\n“És significatiu que els marges bruts van augmentar” destacava la CNMC en el seu estudi. Les dades facilitades dimecres per la principal petroliera de l'Estat, Repsol, ho deixaven clar. El baix preu del petroli ha arrossegat la companyia a tenir pèrdues el 2015, però el negoci del refinament (que bàsicament consisteix a convertir petroli en gasoil, gasolina i altres carburants) pràcticament s'han doblat, i han passat del 4,4 dòlars per barril a 8,5 dòlars el barril.\nAquest fenòmens ha estat fins i tot batejat amb el nom d'efecte coet, efecte ploma, que bàsicament diu que quan el preu del petroli puja, la gasolina i el gasoil disparen el preu com un coet, però si el preu del cru baixa, com està passant des de l'estiu del 2014, el preu dels carburants baixen molt més lentament, com ho faria una ploma en caure.\nLa croada de la CNMC també ha intentat introduir nous factors per ajudar a la competència. Fa poc va publicar 30 recomanacions, entre elles la de limitar a menys del 5% la participació que les companyies operadores i que tenen activitat de refinament podrien tenir en la Compañía Logística de Hidrocarburos (CLH), que és l'empresa encarregada de distribuir els carburants.\nPerò en realitat un dels fenòmens que més ha ajudat a introduir competència en el sector ha estat la pròpia crisi. Durant els anys de crisi econòmica els grans operadors han perdut quota de mercat en favor de les gasolineres 'low cost'. La clau és que aquestes benzineres poden oferir preus més barats perquè no tenen pràcticament personal.\nL'Associació d'Operadors Petroliers (que agrupa BP, Cepsa, Galp, Repsol, Saras i Shell) reconeix que tenen un 60% de quota de mercat a Espanya, però que ha aparegut “competència en marques i formats amb l'aparició de nous competidors com els mercats i les cooperatives”.\nAquesta patronal de les grans benzineres assegura que del 2007 al 204 la venda de carburants per estació de servei ha passat de 3,5 milions de litres a 2,4 milions. Això ha passat com a efecte de la crisi, però també per un augment dels punts de venda, ja que en el mateix període han obert 2.000 gasolineres noves.\ngasolina carburants preus petroli


NECESSITEU TÒNER? - BELLESA\nProbablement podeu eliminar aquest pas de la vostra rutina de cura de la pell\nPrincipal Bellesa Probablement podeu eliminar aquest pas de la vostra rutina de cura de la pell\nVam anar al dermatòleg Brooke A. Jackson, MD, FAAD per esbrinar què fa realment el tòner.\nRecordeu la pel·lícula Laberint ? Jo sé sortir amb mi mateix, però és exactament el que penso quan es tracta de cura de la pell.\nNavegar pel món de les cremes hidratants, tònics, sèrums i qualsevol altre perfeccionador de la pell és com passar per un laberint infernal.\nTot es redueix a quins productes, dels milions que hi ha, són realment beneficiosos el vostre més important, val la pena la inversió.\nComencem pel tòner, que normalment s’utilitza després de la neteja. Vam anar al dermatòleg Brooke A. Jackson, MD, FAAD per trobar què fa realment i si cal o no incorporar-lo al nostre règim. Prendre notes!\nQuè són els tòners?\nLa resposta breu és que són líquids, generalment a base d’aigua, que contenen ingredients per a tipus específics de pell (propensa a l’acne / greixosa, sensible / calmant, hidratant).\nQuin propòsit serveixen per a la pell?\nEls tòners estan destinats a continuar el procés de neteja de la pell. Si el netejador deixa una pel·lícula a la pell, els tòners poden eliminar-la.\nDe veritat els necessiteu?\nNo sempre. Històricament, els tòners contenien ingredients durs com alcohol, hamamelis o altres astringents. Es van popularitzar fa uns anys amb un kit de 3 passos amb netejador, tòner, crema hidratant i que s’ha adoctrinat en règims de cura de la pell.\nNo tothom en necessita ni n’hauria d’utilitzar-ne cap. Aquests ingredients astringents poden assecar-se a pells sensibles i fàcilment irritables. Els pacients també s’obsessionen amb la bola de cotó neta creient que han d’utilitzar el tòner fins que la bola de cotó estigui neta a la pell, cosa que sovint pot provocar un ús excessiu del producte i irritació.\nSi utilitzeu un tòner, passeu una passada per la cara i llenceu la bola de cotó. El vostre cos continua produint sèu i, si el traieu de la pell, el vostre cos creurà que no n’ha fet prou i compensarà fent-ne més. Aquest és un autèntic repte per a aquells amb la pell greix que tendeixen a estimar els tòners per aquest motiu.\nAltres ingredients de tòner contenen fragàncies, cítrics i olis essencials que poden irritar la pell sensible.\nEl repartiment i la tripulació que arriben a Amèrica\nAlguns dels nous tòners poden contenir ingredients com antioxidants o altres ingredients que poden calmar i hidratar la pell.\nQuins ingredients hauríeu de buscar en un tòner?\nAixò depèn de les necessitats de la pell. Si teniu tendència a l'acne, busqueu àcid salicílic o àcid glicol. Si la pell és més seca, proveu-ne una de lliure d’alcohol, a base d’aigua (aigua de roses, camamilla) o amb pantetol (vitamina b).\nCompreu quatre dels nostres favorits a continuació.\nPer a la pell propensa a l'acne: tòner clarificador Murad, 24 dòlars, sephora.com\nPer a pells seques: tòner floral fresc de rosa, 40 dòlars, sephora.com\nPer a pells sensibles: Ole Henriksen Nurture Me Facial Water, 22 dòlars sephora.com\nPer a pells combinades: Origins United State Balancing Tonic, 22 dòlars, sephora.com\ncom recollir noies en un casament\nel meu primer ninot afroamericà\nla parella negra dóna a llum a un nadó blanc\nl'autèntica cançó temàtica del programa de tertúlia\nquè vol dir cara pudent\nCom triar un pla d’habitatge adequat per a vosaltres\nEl mestre de Jookin 'Lil Buck escriu una carta al seu jo adolescent


Treballadors Aigües Mataró:'15% reducció sou' | Diari Maresme\nonline female viagra lexapro visao buying chloramphenicol otc kamagra betalen met visa how to buy retin a in canada\nEls treballadors d’Aigües de Mataró han denunciat que han patit una reducció salarial d’una mitjana del 15%. En aquest sentit, el col·lectiu ha establert converses amb el Consell d’Administració per tal de mitigar els efectes de l’aplicació del Reial Decret Llei 20/2011 que ha comportat aquesta reducció de les seves retribucions.\nFonts del Comitè d’Empresa han assenyalat també que aquesta reducció es veu “a més agreujada” pel fet que l’exercici anterior tota la plantilla va acceptar una rebaixa salarial del 4%, equiparable a l’aplicada al personal de l’ajuntament. En aquest punt recorden que els treballadors d’Aigües de Mataró “no som funcionaris” i que la situació econòmica de la companyia “era, i continua sent, bona”.\nEls representants dels treballadors asseguren que encara no han rebut cap oferta ni base de negociació per part de la direcció, però apunten que “confiem que aquesta sigui efectiva durant la primera quinzena de juny”.


Inici > Productes > Can Pons > Nadal > Mantecados\nMantecados artesans d´avellana i ametlla.\nCaixa 14 unitats\nDolç típic de Nadal. Elaborats artesanalment a Can Pons.\nIngredients: sucre, llard de porc, avellana i ametlla.\nMantecados elaborats de forma totalment artesana, amb els mètodes i receptes més tradicionals.


SharePod és una de les aplicacions de transferència de música més populars, que permet copiar/compartir qualsevol arxius multimèdia des del seu iDevice a l'ordinador i iTunes. Les llistes de reproducció sencer es pot copiar, a només uns quants clics. El programari també pot ser útil si necessiteu recuperar la biblioteca després d'un accident d'ordinador o un altre error del sistema. SharePod també permet alguns edició simple, com la gestió de la seva biblioteca i llistes de reproducció, suprimint velles pistes etc.. La seva interfície és bastant simple, però no hi ha cap suport de play back. Encara que Sharepod és una aplicació còmoda i eficaç, hi ha moltes alternatives per a aquest programari, que varien en preu, funcionalitat i compatibilitat amb sistema operatiu diferent. En aquest articles llistarà les millors 5 Sharepod alternatives que provi.\nDimensions: 0,71 M\nCompatibilitat: Windows i Mac\nWondershare TunesGo Retro (Guanyar) o Wondershare TunesGo Retro (Mac) és una millor alternativa SharePod. Té una finestra fàcils d'usar, qualsevol persona, fins i tot si no sap moltes tècniques informàtiques, és capaç de compartir àudio, vídeo, fotos i més fàcilment. Amb això, vostè pot compartir música, pel·lícules, playlists, nota de veu, audiobooks, Podcasts, iTunes i més des d'iPod, iPhone i iPad a iTunes i ordinador problemes lliurement i viceversa. També pot compartir fotos d'iPod, iPhone i iPad per ordinador eaisly.\nCompatibilitat: Windows, Mac i Linux\nYamiPod és una alternativa lliure Sharepod per la biblioteca d'iPod. Funciona en Windows, Mac i Linux OS. És simple en ús, ja que es pot executar directament des del seu dispositiu iPod i no necessita una instal·lació. Interfície de menú és a 28 idiomes, perquè no hi ha cap necessitat de preocupar-se que. Pot treure pistes duplicats, auto descarregar la majoria de les versions del programa i treballar amb tot l'OS nou. A més, s'admeten iPods múltiple.\nMida: 4.3 MB\nCompatibilitat: Mac només\nSenuti és una alternativa de Sharepod dos-en-un per a Mac que permet transferir i compartir els seus arxius multimèdia i recuperar la seva biblioteca d'iTunes en un sol pas. A més, sempre podeu previsualitzar que particulars cançons i vídeos que voleu compartir o recuperar, ràpida i còmoda. Només simple "arrossega" i "la caiguda" els fitxers necessaris i gaudir el resultat! Cançons no només individuals es pot copiar, però els playlists tot així. Senuti també identifica qualsevol duplicats per a vostè decidir si per mantenir-los en suprimir. No obstant això, només és compatible amb Mac.\nMida: 14.13 MB (Windows), 51.5MB(Mac)\nDisk és una gran alternativa a Sharepod per a qualsevol mecanisme de Poma. Permet compartir diferents tipus d'arxiu entre múltiples dispositius i l'ordinador via WiFi o cable d'USB. Música, vídeo, fotos, Notes i més pot ser compartida o simplement extret de la còpia de seguretat s'emmagatzema al disc dur. A més, també pot gestionar i organitzar els directoris (supressió/substitució/còpia). Sempre podeu provar una versió lliure abans d'haver de comprar el programari.\nCompatibilitat: Windows només\niFunBox és una alternativa de Sharepod decent per a windows. La seva interfície és bastant senzill i intuïtiu. iFunBox permet simplement compartir carpetes i arxius al seu ordinador de la iDevice i fullejar-los posteriorment i viceversa. Reserva i finestreta característiques també s'inclouen en el programari. És convenient per a la música i participació de vídeo i gestió. El programa també no exigeix instal·lació. Simplement "arrossega" i "la caiguda" tots els fitxers necessaris i gaudir el resultat! Tanmateix, algunes funcions requereixen el seu iDevice ser trencat de presons, a banda de que això és molt convenient programari.\n2 maneres de compartir música d'iPod\nTransferir música, fotos des d'iPod per iPad\nPassar música d'iPod a HTC en 1 clic\n1 clic per transferència iPod música a iPhone\n1 clic música de trasllat d'iPod iPod\n3 maneres de moure fotos de Mac per iPad\nFotos d'iPhone de trasllat a l'iPad en 1 clic\nSuperi 5 iPad fotos transferir eines\nTop 5 iPad Apps de càmeres per a vostè\n> Recursos > Alternatives > Top 5 Sharepod Alternatives per a Mac i Windows


Encertats | We Love Barça\nAl Calderón, el Barça va sumar tres punts més i Luis Enrique va tornar a demostrar que domina la gestió del vestidor.\n14 Septiembre, 2015 - 09:04\nDoncs va acabar bé. I sort! L’aposta de Luis Enrique per deixar Messi a la banqueta va sortir rodona. I de quina manera. La decisió de Lucho era arriscada, ho sé, però en tot moment vaig confiar en ell. Perquè si el Barça va conquerir el triplet, va ser gràcies a la seva gestió i ara no seria diferent: estava segur que no s’equivocaria. I al final, tots contents; Messi descansa, Luis Enrique s’imposa, la plantilla somriu i l’equip continua sumant. I tot això mentre Neymar demostrava la seva facultat per llançar faltes i impulsava la remuntada. Poc després, la fórmula Messi: entra al camp, enlluerna, quinze minuts, gol, victòria i liderat. Chapeau.\nI també van complir els secundaris de luxe, que, de mica en mica, es van imposant. Sergi Roberto fent de lateral va satisfer el tècnic i l’afició i va completar totes les seves responsabilitats amb nota. I Rafinha, de recanvi de Messi, va tenir una actuació notable i se segueix fent un lloc com a primer suplent dels tres indomables. Chapeau per a tots dos.\nEl més important, a més, és que l’equip s’ha sabut sobreposar a les baixes que ha patit en les primeres jornades. Sense Piqué, sense Alves i sense Bravo, les seves absències no han penalitzat el pla col·lectiu i tothom espera la seva tornada per rubricar aquest inici immaculat.\nSi m’ho permeteu, també chapeau per les paraules de Piqué en roda de premsa ara fa uns dies. Clar i català, com ha de ser. Sense els pèls a la llengua que contagien els futbolistes, sense amagar-se, sense canviar per les crítiques: sent ell mateix i exhibint el seu perfil més autèntic. Responent les crítiques cara a cara.\nI amb tot això, demà torna la Champions i dimecres torna el campió. Europa es vesteix de gala i l’espectacle torna a escena. Sobre la taula, la gran pregunta: serà el Barça capaç de reeditar el triomf del juny a Berlín i conquerir dues orelludes consecutives? Mai ha passat a la història; molts ho han intentat i tots han caigut. Si més no, pinta difícil. Aquest Barça, però, és diferent. Ho veig. I a aquestes alçades de la temporada, escrit queda que aquest equip és capaç d’aconseguir-ho.\nDestí Milà, comença el trajecte.


Innovall clúster i els seus membres en el Fòrum innovació Franc-Espanyol 2019 – TV Digital Ontinyent\nHome>Economia>Empreses i comerços>Innovall clúster i els seus membres en el Fòrum innovació Franc-Espanyol 2019\nTV Digital Ontinyent 23/11/2019 Empreses i comerços Comentaris tancats a Innovall clúster i els seus membres en el Fòrum innovació Franc-Espanyol 2019\nDilluns passat 18 va tindre lloc a València el Fòrum innovació Franco-Español 2019, que la seua temàtica es va centrar en els reptes de la mobilitat. La jornada ha format part de València Startup Week que reuneix empresaris, corporacions i inversors per a forjar una nova relació significativa. En l’esdeveniment, han participat representants d’empreses franceses i espanyoles.\nL’obertura de l’acte ha sigut càrrec de Rafael Pla, President de INNOVALL CLÚSTER d’Innovació i Sostenibilitat, qui va introduir els reptes de la mobilitat urbana, del transport i gestió del coneixement en aquest sentit. Reptes que poden suposar una oportunitat perquè les empreses puguen desenvolupar serveis, productes i tecnologies que milloren la mobilitat que ja coneixem i que avancem cap a solucions més disruptivas que garantisquen la seguretat, l’eficiència, la qualitat de vida i la protecció del medi ambient.\nSeguidament, va tindre lloc la taula redona, sobre els avantatges de la mobilitat, composta per representants espanyols i francesos. Entre els quals es comptava amb Sergio Pomar, Vicepresident de ASELEC Associació d’Instal·ladors Elèctrics i CEO de l’empresa INEL SL. Qui va parlar de la importància d’integrar la mobilitat sostenible en les àrees urbanes i industrials per a dotar als ciutadans i activitats econòmiques d’infraestructures més respectuoses amb el medi ambient, amb subministrament d’origen renovable com és el cotxe elèctric que ha arribat per a quedar-se i substituir als vehicles de subministrament fòssil i contaminant.\nPer a tancar la Jornada es va comptar amb empreses de solucions per a la mobilitat urbana que donen resposta a un nou context, en el qual el transport propi suposa una càrrega i es contemplen noves alternatives relacionades amb l’economia col·laborativa, lloguer de flotes per minuts, cotxes menys contaminants i lloguer de bicicletes i la seua gestió a través d’aplicacions com l’opció més sostenible i còmoda per a desplaçar-se pels municipis.\nAnterior Hui dissabte es projecten els tres primers finalistes de MON-DOC\nSegüent El diputat responsable de Divalterra, Ramiro Rivera, es reuneix amb l’alcalde de Pinet


Sueca celebra una edició especial del "Tasta la plaça" per pasqua\nÚLTIMA HORAUn incendi devora un desguàs a Aldaia\nEl pròxim dissabte, 8 d'abril, Sueca celebra una edició especial de la popular iniciativa "Tasta la plaça" pel X aniversari que es celebrarà, com tots els anys, el proper mes de setembre. L'organització ha reinventat l'esdeveniment, sota el nom "Tasta la Pasqua", per promoure les compres als establiments del Mercat Municipal La Plaça al llarg de l'any i especialment en la festa de Pasqua. En esta jornada, participa l'Associació de Venedors de la Plaça i diferents restaurants de la localitat amb la col·laboració de l'Ajuntament de Sueca.\nEs tracta d'una iniciativa que aposta pels productes locals i per acostar-los tant als veïns de la localitat, com a veïns de poblacions properes i que ja és un esdeveniment consolidat a la capital de la Ribera Baixa. Els visitants podran fer una degustació (1€) dels productes típics que es poden trobar al Mercat Central, com són les llonganisses de pasqua, l'embotit o les coques típiques d'esta temporada. Segons ha explicat el regidor de Mercats i Comerç, Pau Roselló, l'organització ha escollit esta data perquè considera que és el moment idoni, atés que la Pasqua són dates de celebració i reunió amb els amics, dies també per a gaudir de la bona taula i de la gastronomia local. Roselló ha remarcat que "esta edició del mes d'abril és només un avanç del que s'està preparant per al pròxim mes de setembre".\nEls visitants podran tastar una infinitat de productes des de carns i embotits, a la fruita i verdura del terreny o els dolços més típics de la nostra gastronomia local, entre d'altres. Els comerços i establiments participants en esta edició han sigut: Carnisseria Celda Carns i Embotits, Carnisseria Fina, Carnisseria Amadeo Serra, Bar El Raconet, Bar La Plaça, Verduleria Katy, Forn del Crist, La Masia Pa i Dolços.\nA més, la jornada, pensada per a tots els públics, comptarà amb animació infantil, hi haurà dos unflables i una demostració de màgia a càrrec d'un mag professional a la Plaça del Santíssim Crist. D'altra banda, també hi haurà l'actuació en directe del grup Jazzmàtics, un quartet que transforma els temes més actuals de la música pop-rock en valencià a l'estil del jazz.\nPer motivar als veïns es realitzarà un sorteig de dos cabassos, típics de la pasqua, plens de productes de la Plaça amb un valor de 200€, una donació gràcies als comerços participants en l'esdeveniment.\nSueca millora el seu polígon industrial amb tres actuacions importants\nEl Club Antonius Pugilatus obté 4 medalles en els Campionats d'Espanya de Boxa en Edat Escolar


Loteria de Nadal 2018, coses a saber – Finanzas\nEl pròxim 22 de desembre se celebra el tradicional Sorteig de Nadal i de segur que molts tenen una gran quantitat de participacions, bé siguen dècims o paperetes.\nEnguany, Loteries i Apostes de l’Estat ha decidit repartir enguany 2.380 milions d’euros en premis que es dividix entre “El Gordo”, altres premis principals, la pedrea, terminacions… Això si, també hem de tindre en compte la xifra que s’emporta Hisenda si el nostre número és un dels agraciats.\nCanvi de la fiscalitat\nLa legislació ha canviat, i els càlculs que es fan cada any per a saber quants diners es portarà Hisenda per cadascun dels premis de la Loteria de Nadal també. Des de l’aprovació dels Pressupostos Generals de l’Estat el juliol passat, el mínim exempt d’impostos en els premis de loteria ha pujat dels 2.500 euros fins als 10.000, per tant enguany, les butxaques dels afortunats que guanyen el premi ‘Gros’ ho seran per partida doble, ja que a més de emportar-se el màxim premi, pagaran menys impostos que els de l’any passat.\nEs preveu que l’any que ve el límit exempt siga de 20.000 euros i de 40.000 euros el 2020. Però, quins són els imports que rebran enguany els afortunats descomptant els impostos?\nEs tracta del premi més gran. Consta de quatre milions d’euros a la sèrie, és a dir, 400.000 € per dècim jugat. Llevant-li la retenció corresponent d’Hisenda, es quedaria en 322.000 €.\nLa resta de grans premis:\nSegon premi: 1.250.000 euros a la sèrie, 125.000 € al dècim i 102.000 € el premi amb la retenció.\nTercer premi: 500.000 euros a la sèrie, 50.000 € al dècim i 42.000 € el premi amb la retenció.\nDos quarts premis: 200.000 euros a la sèrie, 20.000 € al dècim i 18.000 € el premi amb la retenció.\nHuit cinquens premis: 60.000 euros a la sèrie, 6.000 € al dècim i este premi no té retenció.\nLes aproximacions, terminacions i reintegres:\nEste és altre dels premis que també ens poden donar una xicoteta alegria durant el sorteig extraordinari. És que el dècim que juguem serà agraciat si és posterior o anterior als premis que hi han eixit. Per exemple, l’any passat El Gordo va ser el 71.198, doncs les aproximacions serien el 71.197 i el 71.199 i els premis oscil·len entre els 200 i els 20.000 euros.\nHi ha diversos tipus d’aproximacions.\nDurant tota la celebració del Sorteig de la Loteria es pot sentir als xiquets cantant “1.000 euros” a uns nombres que al principi passen desapercebuts, però que poden donar-nos una alegria quan el Sorteig de “El Gordo” ja ha acabat i comprovem si els nostres dècims de la Loteria de Nadal han sigut premiats. Eixos nombres són la pedrea i estan premiats amb mil euros a la sèrie, per tant amb 100 euros el dècim.\nCom podem observar serà necessari tindre més d’un dècim premiat si volem plantejar-se una jubilació definitiva. Segons un estudi de iAhorro el 63,2% dels enquestats decidix invertir en habitatge o pagar deutes, en concret, el 40,9% dels enquestats dedicaria els 322.000 per a pagar deutes o tapar forats. El 22,3% es decantarà per invertir en vivenda, el 16,2% en estalviar, el 12,7% en altre tipus de despeses i el 7,9% en comprar-se un cotxe.


El verd dels mapes del temps no indica temperatures positives\nSoroll, Ciència, Canvi Climàtic\nEl color verd dels mapes del temps no indica que les temperatures siguin “positives” en un moment de l’any\nQue un mapa que prediu l’evolució de l’onada de calor per al proper dimecres 15 de juny considera “positives” temperatures entre 0 i 8 ºC durant el mes de juny.\nQue, efectivament, les temperatures que marca el mapa corresponen a les predicciones pel 15 de juny, però la interpretació que es fa del color amb el qual es marquen és errònia. Es tracta d’un codi que no marca què és “positiu” o “negatiu” per l’època, com suggereix l’autora, ni varia amb les estacions o la ubicació geogràfica. Els colors marquen simplement un rang de temperatura.\nL'onada de calor que acaba d'arrencar a la península ibèrica està generant desenes de missatges de desinformació climàtica. Un d'ells ha estat especialment viral, aconseguint més de 1.000 retuits i 4.300 “m'agrada” a Twitter. En ell una usuària critica un mapa de temperatures en el qual els valors entre 0 i 8 °C corresponen a la llegenda amb el color verd. El compte ha interpretat aquesta relació com una valoració “positiva” que fan els creadors del mapa del que han de ser les temperatures al juny, però es tracta d'una inferència ENGANYOSA.\nEl mapa i la llegenda de temperatures que l'acompanya són certs, però la interpretació no ho és. L'elecció de colors del mapa depèn del valor absolut de les temperatures —si marca 40 graus, els pinta en vermell; si giren entorn dels 10, en verd—, i no en funció de si són temperatures “positives” o “negatives”, tal com suggereix la usuària. En altres paraules, el mapa no mostra anomalies de temperatura per a l'època de l'any, ni fa una valoració sobre aquestes, sinó que simplement assigna un color a una temperatura que s'espera per a una regió i un moment concret. A més, la llegenda de colors és la mateixa per a tot l'any i ubicació geogràfica, sigui gener o juny.\n“El verd, el “positiu”, que faci entre 0 i 8° [...] AL JUNY”\nEn aquest moment, molts missatges de desinformació climàtica tenen a veure amb l'extraordinària onada de calor que ha arrencat aquest diumenge, 12 de juny, i que durarà almenys fins divendres que ve, 17 de juny, segons ha informat l'Agència Estatal de Meteorologia (Aemet).\nUna d'aquestes publicacions s'ha compartit més d'un miler de vegades i té 4.300 m'agrada en Twitter. En ella, una usuària ha enllaçat a un mapa de la web meteorològica Meteored amb la previsió de temperatures per al pròxim 15 de maig, criticant que els valors entre 0 i 8 °C, que en el mapa estan marcats de color verd, siguin considerats, segons ella, una cosa “positiva” al juny.\nNo obstant això, l'anàlisi és enganyosa, perquè l'elecció de colors de la web meteorològica no està relacionada amb una valoració que hagin fet els meteoròlegs de les temperatures que es mostren.\nLa llegenda utilitza una paleta de colors estàndard i no valorativa que és la mateixa per a tot l'any: “Tu no adaptes el mapa per a cada estació de l'any ni per a cada dia en concret, tu fas una escala de colors que sigui adaptable per a qualsevol època de l'any”, indica a Verificat Juan José González, meteoròleg superior de la Aemet.\nCoincideix amb ell Ramon Pascual, cap del grup de Predicció i Vigilància de la Delegació Territorial de la Aemet a Catalunya, i explica a Verificat que “els colors càlids, com el taronja, el vermell i el gris, mostren temperatures altes, i els colors freds, com el verd i el blau, són els que s'usen per a temperatures baixes”.\nEls mapes del temps que apareixen en les webs meteorològiques, com aquest de Meteored, es fan de manera automàtica, és a dir, que es ‘pinten’ conforme van obtenint-se les dades dels diferents observatoris i models. Les diferents pàgines web processen aquestes xifres i dibuixen els mapes de predicció sobre la base d'una escala de colors que els permet fer aquesta “traducció” de manera automàtica, explica González.\nA més, aquests models realitzen prediccions a nivell continental o fins i tot mundial, la qual cosa obliga al fet que el rang de temperatures que pugui mostrar el mapa sigui molt ampli: “Han de ser igualment comparables els valors del que hi ha en els tròpics, amb el que hi ha en les zones polars; el que hi ha a Espanya amb el que hi ha a Austràlia”, conclou el meteoròleg de la Aemet. Entre models, en canvi, sí que pot variar el rang de colors, puntualitza Pascual.\nEl verd no marca temperatures “positives”\nEl portal Meteored, origen del mapa que estem contextualitzant, mostra la mateixa escala de colors per a totes les seves prediccions de temperatura basades en el model del Centre Europeu de Predicció Meteorològica a Mitjà Termini (ECMWF, per les seves sigles en anglès), una de les eines més comunes i de major qualitat del món per a realitzar prediccions meteorològiques, independentment del país en el qual ens trobem. En el sud de l'Argentina, per exemple, on ara mateix és hivern, dominen els colors verds i blaus.\nA més, el codi de colors utilitzat en el mapa no és exclusiu de la temperatura. La mateixa escala de color s'utilitza per a representar diverses variables meteorològiques. És el cas de diversos mapes de la pàgina web del propi ECMWF, com els de l'amplitud d'una capa atmosfèrica o la inestabilitat atmosfèrica.\nUn dels efectes del canvi climàtic és precisament l'augment de fenòmens meteorològics extrems, entre ells onades de calor més intenses, freqüents i/o de més durada (pàgina 4 d'aquest informe del Grup Intergovernamental d'Experts sobre el Canvi Climàtic, o IPCC). La freqüència d'aquesta mena d'esdeveniments ha augmentat significativament en els últims anys. Com ja vam explicar en aquest article, les onades de calor són fenòmens meteorològics consistents en temperatures que es mantenen molt per sobre de l'esperat per a aquestes dates durant més de tres dies consecutius.\nAl costat de l'aparició d'aquests fenòmens extrems, també estan proliferant missatges de desinformació en xarxes socials que generen soroll i confusió sobre les causes i les conseqüències de tals esdeveniments climàtics. Alguns indiquen que les temperatures del mar estan refredant-se, o que la superfície de gel que hi ha en els pols està expandint-se, mentre que uns altres, com aquest que ja vam analitzar, directament neguen l'existència del canvi climàtic.


Catalunya, el País Valencià, Madrid i les Canàries són les altres comunitats capdavanteres\nLes necessitats de despesa de les comunitats es dupliquen fins als 35.837 milions. I. BUJ\nPalmaLes Balears se situen, juntament amb Madrid, Catalunya, el País Valencià i les Canàries, entre les comunitats que més hauran d'incrementar la seva despesa social, atenent, entre altres factors, el creixement de la població de persones grans, segons un estudi de Funcas.\nSegons ha destacat Europa Press, les necessitats de despesa de les comunitats es dupliquen fins als 35.837 milions, gairebé dues vegades i mitja més del previst si es considera només el factor demogràfic. L'estudi exposa que el 62% de l'increment de despesa s'explica per sanitat, el 15% per "altres serveis socials", seguit d'educació (12%) i dependència (10%).\nL'increment mitjà anual previst de la despesa és del 2,1% per al conjunt autonòmic, que s'agreuja a les comunitats amb més creixement del nombre de persones grans, com és el cas de les Balears.\nEn l'escenari prepandèmia, les necessitats de despesa social autonòmica que s'infereixen exclusivament de l'evolució demogràfica arribarien als 14.371 milions d'euros fins a 2030, amb un increment mitjà anual del 0,8%. La major part d'aquest augment, el 94%, s'explica pel component sanitari i es concentra en aquelles comunitats on els trams d'edat superior a 65 anys creixeran més en termes absoluts -les Balears, les Canàries, Madrid, Catalunya i el País Valencià-.\nEl Govern rep 711 sol·licituds en tres hores per accedir a les ajudes covid de l'Estat\nDespesa social Illes Balears


El Conservatori celebra Santa Cecília amb un reconeixement a Salvador Alapont - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Conservatori celebra Santa Cecília amb un reconeixement a Salvador Alapont\nEl Conservatori Municipal de Música de Manresa celebrarà demà la festa de Santa Cecília, patrona de la música, i ho farà oferint a la ciutat un munt d'actuacions musicals (solistes, combos, grups de cambra, coral, etc) d'aquest centre d'ensenyament. La festa tindrà lloc al vestíbul del centre de 17.30 a 20 h.\nCoincidint amb la festa, a les 6 de la tarda, es farà un acte de descobriment d'una placa en agraïment a Salvador Alapont Masats, per la seva col·laboració amb el Conservatori i la contribució per ampliar el banc d'instruments, així com pel suport en l'ensenyament de la música i la cessió de material i instruments perquè l'alumnat pugui continuar els seus estudis. L'acte tindrà la presència del mateix Salvador Alapont; de l'alcalde de Manresa, Valentí Junyent, i de la directora del Conservatori Municipal de Música de Manresa, Carme Botifoll, a banda d'altres representants del govern municipal i del centre d'ensenyament musical.


Monestir de l’Olivar - Monestirs\nMonestir de l’Olivar\nMonestir fundat el 1491 al Puig de Santa Magdalena d’Inca amb monges urbanistes procedents de la Península. Les precàries condicions que oferia aquell emplaçament van aconsellar el seu trasllat, entre el 1526 i 1530, a s’Esgleieta (Esporles) i abandonar Santa Magdalena lloc que el 1530 fou ocupat per una nova comunitat de jerònimes sortida de Santa Elisabet de Palma que més endavant també es va veure obligada a desplaçar-se a un altre indret fundant Sant Bartomeu d’Inca. A s’Esgleieta existia un oratori del segle XIII dedicat a la Mare de Déu de l’Olivar sobre el que van aixecar una nova església, que encara es conserva.\nMonestir de l'Olivar, a Palma. Ara desaparegut\nDetall de La Ciutat de Mallorca (Garau, 1644)\nA causa de les noves directrius sortides del Concili de Trento, que afectaren plenament les comunitats monàstiques femenines, el 1549 es va traslladar de nou, ara a Ciutat de Mallorca, prop de l’hospital de Sant Antoni. Mentre aixecaven el nou monestir que conservaria el nom de l’Olivar, la comunitat va ocupar uns habitatges que van adaptar pel nou ús. La construcció del monestir fou llarga, de 1549 a 1662 amb la interrupció causada per un incendi el 1594. L’església es va fer més endavant, a partir el 1620 i fou consagrada el 1625. El 1837 fou suprimit i la comunitat unida amb la de Santa Clara de Palma. L’antic monestir abandonat per les monges fou convertit en presó fins el 1885 quan es va abandonar a causa de l’amenaça de ruïna, el 1889 es va enderrocar i va quedar una plaça oberta fins la construcció d’un mercat el 1951.\nCapella de la Magdalena de Puig d'Inca,\nprimer establiment del monestir de l'Olivar\nFotografia de Kaerukh, a Wikimedia\nL'església de l'Olivar (s'Esgleieta, Esporles),\nsegon establiment del monestir de l'Olivar\nFotografia de The Mallorca Photo Blog\nEl monestir ha desaparegut, el lloc ara l'ocupa el mercat de l'Olivar\nDetall de Plano y vista marítima de la ciudad de Palma en la isla de Mallorca (Ll. M. Muntaner, 1831)


Assegurances de ciberriscos - Hi Asociación Empresarial\nArtículos sobre Ciber Seguridad\nAmb el pas dels anys i la incorporació de la tecnologia a la nostra quotidianitat, patir un ciberatac ja és un risc al què, en major o menor mesura, tots estem exposats. Precisament, la hiperconnectivitat a nivell mundial ha multiplicat de forma exponencial les amenaces cibernètiques. Es calcula que cada dia es produeixen una mitjana d’entre 7,5 i 8 milions d’atacs informàtics de diferent intensitat a tot el món. Les empreses, independentment de la seva mida o sector, són especialment vulnerables a aquest tipus d’atacs, ja que en els seus sistemes emmagatzemen dades sensibles i de vital importància.\nEn un moment en què Internet i les noves tecnologies formen una part tan important de la nostra activitat diària, és important estar ben protegit. Conèixer els principals riscos, implementar les mesures necessàries per poder prevenir-los o formar els treballadors de l’empresa en matèria de ciberseguretat són aspectes importants per protegir la informació.\nNo obstant això, els atacs a la xarxa poden resultar completament impredictibles. Per a un professional autònom o pime, fer front a les conseqüències d’un ciberatac implica una pèrdua econòmica important, a més dels danys de reputació o el descens del posicionament de la marca. En el pitjor dels casos, fins i tot pot arribar a suposar la pèrdua total del negoci. Per tot això, resulta imprescindible comptar amb una bona assegurança amb el qual fer front a qualsevol risc que pugui minvar la seguretat a la xarxa.\nTipus de ciberriscos\nEl terme ciberrisc normalment s’atribueix als atacs intencionats provocats per experts. No obstant això, també fa referència a la competència deslleial o als danys físics que poden produir-se en la maquinària o en els equips informàtics per un ús indegut o irresponsable. Aquests són els riscos més comuns als quals se sol fer front:\nContrasenyes dèbils o exposades que donen accés a comptes d’usuari.\nAtacs de ransomware i malware, que permeten el robatori o el segrest de dades.\nAtacs de spear phishing, és a dir, fraus de suplantació d’identitat amb els que s’aconsegueixen dades sobre targetes de crèdit, claus bancàries i altre tipus d’informació.\nLa manca de control d’accés a les dades del servidor o utilitzar xarxes amb poca seguretat pot provocar atacs massius a la infraestructura o fugues de dades.\nConseqüències d’un ciberatac\nA nivell empresarial, les conseqüències d’un atac cibernètic poden ser diverses i de més o menys abast, però totes elles constitueixen un dany considerable.\nDespeses en la cerca forense.\nDespeses per a restaurar el sistema i les dades.\nDespeses per a la prevenció i l’actualització dels sistemes afectats o per a realitzar notificacions a clients afectats.\nInterrupció o paralització de l’activitat laboral.\nDanys de reputació o restauració d’imatge.\nAssessorament jurídic o legal.\nQuè és una assegurança de ciberriscos?\nUna assegurança de ciberriscos cobreix les conseqüències derivades d’un atac cibernètic: danys a l’empresa, possibles responsabilitats civils, pèrdues derivades de la interrupció de l’activitat laboral… A més, també contempla els serveis preventius necessaris per minimitzar les possibilitats de patir un atac i per garantir la seguretat dels sistemes. Per aquest motiu, actualment una assegurança de ciberriesgos resulta imprescindible per a qualsevol professional o empresa que utilitza de forma habitual les noves tecnologies.\nEn funció dels actius, la mida de l’empresa, el seu nivell d’exposició digital o el volum de dades a protegir, el contracte pot variar. És a dir, una assegurança de ciberriscos és un tipus de producte personalitzat i, per tant, adaptat a les necessitats reals de cada empresa.\nCobertura de danys cibernètics\nViolació de la privacitat: Costos d’investigació per conèixer l’origen, costos de gestió regulatoris, defensa legal i comunicació de l’esdeveniment, fiances i multes administratives per vulneració de la normativa de protecció de dades.\nSeguretat de les dades de targetes de pagament: S’asseguren les dades i els costos addicionals d’expedició de qualsevol targeta de pagament o de la nova certificació de PCI DSS.\nExtorsió cibernètica: Costos i despeses en relació a qualsevol acció per protegir els sistemes informàtics i minorar les conseqüències d’una amenaça.\nRiscos de la reputació o restauració de la imatge: Costos de la gestió de crisi i esborrat d’aparicions no desitjades a Internet.\nDanys i perjudicis provocats a tercers pel robatori o la pèrdua d’informació confidencial confiada i controlada per l’empresa o per l’assegurat. Aquesta cobertura inclou abonar les indemnitzacions pertinents, les despeses de defensa, les despeses judicials o extrajudicials i les finances, multes o sancions.\nCobertura d’interrupció de negoci\nGaranteix la indemnització per la pèrdua efectuada del Benefici Brut o de les Despeses Generals Permanents que es produeixin com a resultat directe de la fallada dels sistemes informàtics.\nPer últim, a més de les cobertures bàsiques en cas d’atac cibernètic, posem a disposició dels nostres clients una sèrie de serveis preventius indispensables per assegurar la seguretat a la xarxa: assessorament informàtic línia 24 hores, anàlisi de vulnerabilitats, vigilància a Internet, instal·lació d’una aplicació per evitar el segrest d’informació, adaptació a la Llei de Protecció de dades, recuperació de dades de disc dur o sistemes d’emmagatzematge …\nJordi FraguasAgent d’assegurances exclusiu i assessor financer per la UPFhttps://isegurosonline.com/ca/ – AGIRAC 2005


En una selva oscura: Poesia de la postguerra fins els anys 70\nPublicado por Sònia en 22:54\nJuanra 21 de enero de 2011, 19:59\nMolt bé, Sònia! M'encanta el poema de Vicent Andrés Estellés. I també la poesia visual de Brossa. He vist que has pogut penjar els vídeos com cal. La veritat és que la cançò "Al vent" de Raimon posa els pels de punta. Ja em diràs on està el Carrer blanc...\nVeig que aquest és un tema que t'apassiona.\nJa saps que el valencià i la seua literatura són benvinguts a aquest blog. Ací tens un altaveu per difondre aquesta cultura i posar-la al costat del Quijote i Shakespeare.\nPer cert, estic preparant un especial de POesia Social; en breu...\nMoltes gràcies per la teua aportació. Gaudeix del finde!!\nPD No oblides posar etiquetes a les entrades ("poesia", en aquest cas). Cal mantindre ordenada la selva...\nSònia 21 de enero de 2011, 21:28\nJajajaja no et preocupes, ja tens ordenada la teua selva.\nHe pensat que era el moment de compartir-ho, per a que a l'hora d'estudiar-ho no els resulte tan pesat. Moltes gràcies per aquesta oportunitat! I sisisi farem una ruta turistica pel carrer blanc jajaja.


Rajoy: "crec que el senyor Puigdemont i jo ens veurem aviat" - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nRajoy: "crec que el senyor Puigdemont i jo ens veurem aviat"\nEl Govern català assegura que no té constància de cap petició formal, però mostra la seva predisposició\nagències | madrid/barcelona 30.03.2016 | 00:00\nRajoy i Puigdemont parlant en l´homenatge a les víctimes de Germanwings arxiu/efe/toni albir\nEl cap del govern espanyol, Mariano Rajoy, va expressar ahir la seva opinió que mantindrà pròximament una reunió amb el President de la Generalitat de Catalunya, Carles Puigdemont.\n"Jo crec que el senyor Puigdemont i jo ens veurem. Crec que és bo que tinguem una conversa en termes raonables", va assegurar el president del Govern en una entrevista a Onda Cero en la qual, en plantejar-li quan es concretarà aquesta cita, va reconèixer que no ho sap.\nRajoy va considerar que la relació que va mantenir amb Puigdemont en la seva trobada de la setmana passada amb motiu d'un homenatge a Barcelona a les víctimes del vol de Germanwings va ser "molt raonable".\nEl cap de l'executiu espanyol va recordar que a més va estar amb el líder d'ERC i vicepresident de la Generalitat, Oriol Junqueras, amb la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i amb l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i "tot va ser molt normal perquè som gent normal".\nDavant la pregunta de si és Puigdemont qui no desitja reunir-se amb ell, Rajoy va subratllar: "no ho emboliquem més".\nEl cap de l'executiu es va referir a una entrevista a l'expresident del govern José Luis Rodríguez Zapatero en la qual aquest va apostar per tornar al text de l'Estatut abans dels canvis motivats pel Tribunal Constitucional per considerar que no li sembla una cosa gaire raonable perquè no s'atenia a la Constitució.\n"Respecto la seva opinió, però no la comparteixo", va afegir, i va considerar, davant altres paraules de Zapatero en les quals lamentava que el PP recollís firmes en contra de l'Estatut, que no té sentit estar revisant la història.\nPerò va insistir que oposar-se a una cosa que contradeia la Constitució era una obligació del Partit Popular.\nLa consellera de la Presidència, Neus Munté, va assegurar que el Govern no té constància de "cap petició formal" del president del govern, Mariano Rajoy, per reunir-se amb el President català, Carles Puigdemont.\nDesprés de la reunió d'ahir del Govern, Munté va destacar la "total predisposició" de Puigdemont a "parlar, seure i dialogar amb qui vulgui fer-ho, també amb Rajoy", de qui espera que un assumpte d'aquesta importància el comuniqui per canals oficials i no només "informalment" a través d'un mitjà de comunicació.\nDesprés que la setmana passada Rajoy i Puigdemont coincidissin a l'acte d'homenatge a les víctimes de l'accident de Germanwings, a l'aeroport del Prat, Munté va explicar que, més enllà de la breu conversa de cortesia que van mantenir, "no s'han telefonat".\nSegons Munté, una reunió entre tots dos, ara, només "serviria d'alguna cosa en funció de la voluntat" de Rajoy "d'abordar les qüestions" pendents de solucionar entre les dues institucions.\nMunté va indicar que, en contra del que estableixen les normes de "correcció institucional", Rajoy no va trucar a Puigdemont després de ser investit President de la Generalitat per felicitar-lo.


ICV insta Navarro a assumir l'agència tributària pròpia\nJoan Herrera vol que el PSC es desempallegui de la lògica del PSOE i aposti per un model de finançament equivalent al concert. Ahir es va reunir amb Navarro, però les diferències continuen.\nP.M. BARCELONA. 15/06/2012 00:00\n260x366 Herrera, líder d'ICV, i el primer secretari del PSC, Navarro, es van reunir al Parlament. / FRANCESC MELCION Herrera, líder d'ICV, i el primer secretari del PSC, Navarro, es van reunir al Parlament. / FRANCESC MELCION\nNova cimera pel pacte fiscal, en aquest cas entre Pere Navarro i Joan Herrera. El primer secretari del PSC i el líder d'ICV ja s'havien reunit en privat diverses vegades, però ahir tocava posar en escena les converses per buscar el consens de cara al ple del Parlament del mes de juliol. Però les diferències continuen sobre la taula i són les mateixes: els dos partits topen en l'agència tributària. En aquest punt ICV defensa que Catalunya tingui la clau de la caixa, d'acord amb CiU i ERC, mentre que el PSC prefereix que l'ens sigui de majoria catalana però consorciada amb l'Estat. El consens serà difícil, segons va explicar Joan Herrera després, si el PSC és manté "atrapat en la lògica del PSOE". Herrera també va instar Navarro a trencar aquesta dependència. En canvi, els dos dirigents coincideixen plenament que el pacte fiscal no ha de ser "una cortina de fum" per tapar les retallades del Govern i volen que el pacte fiscal vagi acompanyat d'un pacte social que especifiqui que l'increment d'ingressos anirà destinat a mantenir l'estat del benestar.\nNavarro va destacar la "coincidència amb Iniciativa" en aquest punt, i va afegir: "Si volem més recursos per a Catalunya, hem de saber en quines condicions". "Si han de servir per abaixar impostos a qui més té i seguir retallant els serveis públics, evidentment aquest no és el nostre model. I aquesta exigència nostra també hi serà, com la de mantenir el nivell impositiu i ampliar impostos per a les rendes més altes", va sentenciar el líder del PSC, que va aprofitar la roda de premsa posterior a la reunió per replicar a Artur Mas, que el dia anterior havia recordat al PSC que la Generalitat "no té diners".\nEl líder socialista li va contestar que podria tenir més diners si recuperés l'impost de successions, per exemple. Pel que fa al pacte fiscal, va insistir que l'acord ha de ser de base àmplia però ja va donar per fet que no hi serà el PP, i va precisar que no és "imprescindible". Herrera també va explicar que hi hauria diners si existís una altra política fiscal que gravés més els rics, i va demanar que el consens necessari per al pacte fiscal porti a no repetir els errors del procés de l'Estatut.\nLa reunió, que va durar poc més d'una hora, també va servir per parlar de la comissió d'investigació que es crearà al Parlament sobre l'actuació de les entitats financeres. Aquí Herrera va convidar Navarro a sumar-se a una plataforma política i social per demananar "responsabilitats penals" als responsables dels bancs, però el socialista va declinar l'oferta, argumentant que primer calia deixar treballar la comissió d'investigació i després determinar quina mena de responsabilitats hi ha.\n"La comissió d'investigació ha de fer-se per saber què ha passat en el sistema financer i qui són els responsables. I a partir d'aquí, si hi ha responsabilitats penals doncs també s'han de demanar", va explicar el líder del PSC. Els socialistes, però, no volen sumar-se a la plataforma perquè creuen que ara "hi ha un instrument que està en marxa, que és aquesta comissió, que és el que s'ha d'utilitzar". La comissió és constituirà al juliol.


Casa Rural Madreselva Tineo Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRebollada De Calleras 1, Naraval, Tineo, Espanya, 33873 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa Rural Madreselva\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Casa Rural Madreselva és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Meras. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Meras. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcacotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Piscina exterior, pesca, parc infantil, billar, ping pong de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Casa Rural Madreselva.\nCal que informeu el Casa Rural Madreselva de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nDescompte a Casa Rural Madreselva


Microempreses i autonònoms - Federació d´Associacions d´Artesans d´Ofici de Catalunya\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, a través del Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya, ha obert una convocatòria extraordinària dotada amb 2,4 milions d’euros per finançar mesures de suport a les microempreses i persones treballadores autònomes per a l’impuls de projectes de transformació digital i de nous models de negoci en el camp del comerç, l’hostaleria, el turisme i la cultura. Els ajuts també inclouen la formació necessària adreçada a les persones treballadores de les microempreses per a l’aplicació d’aquests projectes i l’adquisició de competències professionals necessàries.\nLa convocatòria forma part del Pla de mesures urgents i ajuts directes per a la reactivació socioeconòmica de Catalunya en l’àmbit del treball i de l’ocupació dissenyat pel Govern per pal·liar els efectes desfavorables de la Covid-19.\nA través d’aquest programa se subvencionarà amb un màxim de 60.000 euros les entitats representatives de microempreses i persones treballadores autònomes que ocupin fins a 10 treballadors, que s’han vist agreujades pels efectes de les mesures preventives i de contenció derivades de la crisi sanitària.\nL’objectiu és impulsar projectes de transformació digital i de nous models de negoci i la seva formació associada, amb la finalitat de mantenir l’ocupació d’aquestes empreses, i que puguin adaptar la prestació dels seus serveis a la nova realitat socioeconòmica, de manera que es reforci la viabilitat de les microempreses i de les persones treballadores autònomes.\nPodeu consultar la resolució en aquest VINCLE.


M�alegra acollir-vos en audi�ncia general pocs dies abans de la celebraci� del naixement del Senyor. La salutaci� que circula aquests dies pels llavis de tots �s �Bon Nadal! Bones festes nadalenques!�. Procurem que, tamb� en la societat actual, l�intercanvi de felicitacions no perdi el profund valor religi�s, i que la festa no quedi absorbida pels aspectes exteriors, que toquen les cordes del cor. Certament, els signes exteriors s�n bonics i importants, sempre que no ens distreguin, sin� que ens ajudin a viure el Nadal en el sentit m�s aut�ntic, el sentit sagrat i cristi�, de manera que la nostra alegria no sigui superficial, sin� profunda.\nAmb la lit�rgia nadalenca l�Esgl�sia ens introdueix en el gran misteri de l�Encarnaci�. De fet, el Nadal no �s un simple aniversari del naixement de Jes�s; tamb� �s aix�, per� �s quelcom m�s: �s celebrar un Misteri que ha marcat i continua marcant la hist�ria de l�home -D�u mateix va venir a habitar entre nosaltres (cf. Jn 1,14), es va fer un de nosaltres-; un Misteri que afecta la nostra fe i la nostra exist�ncia; un Misteri que vivim concretament en les celebracions lit�rgiques, especialment en la santa missa. Alg� podria preguntar-se: Com puc viure jo ara aquest esdeveniment tan lluny� en el temps? Com puc participar fructuosament en el naixement del Fill de D�u, que va tenir lloc fa m�s de dos mil anys? En la santa missa de la Nit de Nadal, repetirem com a tornada del Salm responsorial aquestes paraules: �Avui ens ha nascut el Salvador.� Aquest adverbi de temps, avui, apareix ben sovint en totes les celebracions nadalenques i es refereix a l�esdeveniment del naixement de Jes�s i a la salvaci� que l�encarnaci� del Fill de D�u ve a portar. En la lit�rgia aquest esdeveniment supera els l�mits de l�espai i del temps, i es torna actual, present; el seu efecte perdura, malgrat el pas dels dies, dels anys i dels segles. En indicar que Jes�s neix avui, la lit�rgia no utilitza una frase sense sentit, sin� que subratlla que aquest naixement afecta i impregna tota la hist�ria, continua sent tamb� avui una realitat, a la qual podem arribar precisament en la lit�rgia. A nosaltres, els creients, la celebraci� del Nadal ens renova la certesa que D�u est� realment present amb nosaltres, encara �carn� i no sols lluny�: fins i tot estant amb el Pare, est� pr�xim a nosaltres. En aquest Infant nascut a Betlem, D�u s�ha acostat a l�home: nosaltres el podem trobar ara, en un �avui� que no t� fi.\nVull insistir en aquest punt, perqu� a l�home contemporani, home del �sensible�, de l�experimentable emp�ricament, sempre li costa molt obrir els horitzons i entrar en el m�n de D�u. Per descomptat, la redempci� de la humanitat va tenir lloc en un moment prec�s i identificable de la hist�ria: en l�esdeveniment de Jes�s de Natzaret; per� Jes�s �s el Fill de D�u, �s D�u mateix, que no sols ha parlat a l�home, li ha mostrat signes admirables, l�ha guiat al llarg de tota la hist�ria de la salvaci�, sin� que tamb� es va fer home, i continua sent home. L�Etern va entrar als l�mits del temps i de l�espai, per fer possible �avui� la trobada amb ell. Els textos lit�rgics nadalencs ens ajuden a comprendre que els esdeveniments de la salvaci� realitzada per Crist sempre s�n actuals, afecten cada home i a tots els homes. Quan escoltem i pronunciem, en les celebracions lit�rgiques, la frase �avui ens ha nascut el Salvador�, no estem utilitzant una expressi� convencional buida, sin� que volem dir que D�u ens ofereix avui, ara, a mi, a cadascun de nosaltres, la possibilitat de recon�ixer-lo i d�acollir-lo, com ho van fer els pastors a Betlem, perqu� ell neixi tamb� en la nostra vida i la renovi, la il�lumini, la transformi amb la seva gr�cia, amb la seva pres�ncia.\nEl Nadal, per tant, alhora que commemora el naixement de Jes�s en la carn, de la Mare de D�u -i nombrosos textos lit�rgics ens fan reviure davant els nostres ulls aquest o aquell episodi-, �s un esdeveniment efica� per a nosaltres. El papa sant Lle� Magne, presentant el sentit profund de la festa del Nadal, invitava els seus fidels amb aquestes paraules: �Exultem en el Senyor, estimats germans, i obrim el nostre cor a l�alegria m�s pura, perqu� ha arribat el dia que per a nosaltres significa la nova redempci�, l�antiga preparaci�, la felicitat eterna. En efecte, en complir-se el cicle anual es renova per a nosaltres el misteri elevat de la nostra salvaci�, que, prom�s al principi i acordat al final dels temps, est� destinat a durar per sempre� (Sermo 22, In Nativitate Domini, 2, 1: PL 54, 193). I el mateix sant Lle� Magne, en una altra de les seves homilies nadalenques, afirmava: �Avui l�autor del m�n ha nascut del si d�una verge: aquell que havia fet totes les coses s�ha fet fill d�una dona que ell mateix havia creat. Avui el Verb de D�u s�ha manifestat revestit de carn, i mentre que abans mai no havia estat visible als ulls humans, ara fins i tot s�ha fet visiblement palpable. Avui els pastors han escoltat la veu dels �ngels anunciant que havia nascut el Salvador en la subst�ncia del nostre cos i de la nostra �nima� (Sermo 26, In Nativitate Domini, 6, 1: PL 54, 213).\nHi ha un segon aspecte al qual vull al�ludir breument: l�esdeveniment de Betlem s�ha de considerar a la llum del Misteri pasqual: tant l�un com l�altre formen part de l��nica obra redemptora de Crist. L�encarnaci� i el naixement de Jes�s ens inviten ja a dirigir la nostra mirada cap a la seva mort i la seva resurrecci�. Tant el Nadal com la Pasqua s�n festes de la redempci�. La Pasqua la celebra com a vict�ria sobre el pecat i sobre la mort: marca el moment final, quan la gl�ria de l�home-d�u resplendeix com la llum del dia; el Nadal la celebra com l�ingr�s de D�u en la hist�ria fent-se home per a portar l�home a D�u: marca, per dir-ho d�alguna manera, el moment inicial, quan s�albira la resplendor de l�alba. Per� precisament com l�alba precedeix i ja fa presagiar la llum del dia, aix� el Nadal anuncia ja la creu i la gl�ria de la Resurrecci�. Tamb� els dos per�odes de l�any en qu� se situen les dues grans festes, almenys en algunes regions del m�n, poden ajudar a comprendre aquest aspecte. En efecte, mentre la Pasqua cau a l�inici de la primavera, quan el sol ven� les boires denses i fredes i renova la fa� de la terra, el Nadal cau precisament a l�inici de l�hivern, quan la llum i la calor del sol no aconsegueixen despertar la natura, embolicada pel fred, sota el mantell de la qual, per�, batega la vida i comen�a novament la vict�ria del sol i de la calor.\nEls Pares de l�Esgl�sia llegien sempre el naixement de Crist a la llum de tota l�obra redemptora, que t� el seu cimal en el Misteri pasqual. L�encarnaci� del Fill de D�u es presenta no sols com el principi i la condici� de la salvaci�, sin� tamb� com la pres�ncia mateixa del Misteri de la nostra salvaci�: D�u es fa home, neix nen com nosaltres, pren la nostra carn per v�ncer la mort i el pecat. Dos textos significatius de sant Basili ho il�lustren b�. Sant Basili deia als fidels: �D�u assumeix la carn precisament per destruir la mort amagada en ella. Aix� com els ant�dots d�un ver�, un cop ingerits, n�anul�len els efectes, i com les tenebres d�una casa es dissipen a la llum del sol, la mort que dominava sobre la naturalesa humana va ser destru�da per la pres�ncia de D�u. I aix� com el gla� resta s�lid a l�aigua mentre dura la nit i regnen les tenebres, per� a la calor del sol immediatament es desf�, aix� la mort que havia regnat fins a la vinguda de Crist, quan va apar�ixer la gr�cia de D�u Salvador i va sorgir el sol de just�cia, �va ser engolida per la vict�ria (cf. 1Co 15,54), pel fet de no poder coexistir amb la Vida� (Homilia sobre el naixement de Crist, 2: PG 31, 1461). El mateix sant Basili, en un altre text, dirigia aquesta invitaci�: �Celebrem la salvaci� del m�n, el naixement del g�nere hum�. Avui va quedar perdonada la culpa d�Adam. Ja no hem de dir: "Ets pols, i a la pols tornar�s" (Gn 3,19), sin�: "Unit a aquell que ha vingut del cel, ser�s adm�s al cel"� (Homilia sobre el naixement de Crist, 6: PG 31, 1473).\nEn el Nadal trobem la tendresa i l�amor de D�u que s�inclina fins als nostres l�mits, fins a les nostres debilitats, fins als nostres pecats, i s�abaixa fins a nosaltres. Sant Pau afirma que Jesucrist, �que era de condici� divina, [...] es va fer no res: prengu� la condici� de servent i es f�u semblant als homes� (Fl 2, 6-7). Contemplem la cova de Betlem: D�u s�abaixa fins a ser reclinat en un pessebre, que ja �s preludi de l�abaixament en l�hora de la seva passi�. El cim de la hist�ria d�amor entre D�u i l�home passa a trav�s del pessebre de Betlem i el sepulcre de Jerusalem.\nEstimats germans i germanes, visquem amb alegria el Nadal que s�acosta. Visquem aquest esdeveniment meravell�s: el Fill de D�u neix tamb� avui; D�u �s veritablement a prop de cadascun de nosaltres i vol trobar-nos, vol prendre�ns cap a ell. Ell �s la llum veritable, que dissipa i dissol les tenebres que embolcallen la nostra vida i la humanitat. Visquem el naixement del Senyor contemplant el cam� de l�amor immens de D�u que ens ha elevat fins a ell a trav�s del Misteri d�encarnaci�, passi�, mort i resurrecci� del seu Fill, perqu�, com ho afirma sant Agust�, �en [Crist] la divinitat de l�Unig�nit es va fer part�cip de la nostra mortalitat, perqu� nosaltres f�ssim part�cips de la seva immortalitat� (Ep�stola 187, 6, 20: PL 33, 839-840). Sobretot contemplem i visquem aquest Misteri en la celebraci� de l�eucaristia, centre del sant Nadal; en ella es fa present de manera real Jes�s, Pa veritable baixat del cel, anyell veritable sacrificat per a la nostra salvaci�.\nA tots vosaltres i a les vostres fam�lies us desitjo que celebreu un Nadal veritablement cristi�, de manera que fins i tot les felicitacions que us intercanvieu en aquest dia siguin expressi� de l�alegria de saber que D�u �s a prop nostre i vol rec�rrer amb nosaltres el cam� de la vida. Gr�cies.


Primers secrets al descobert de la cerimònia d'inauguració dels Jocs Olímpics de Londres\nDanny Boyle, director de pel·lícules com 'Slumdog Millionaire' o 'Trainspotting', és el creador d'un espectacle batejat com a 'Illa de la meravella'\n1 min. Barcelona 25/07/2012 14:45\n260x366 Un assaig de la cerimònia d'inauguració / En Cancha Un assaig de la cerimònia d'inauguració / En Cancha\nLa cerimònia d'inauguració dels Jocs Olímpics de Londres és un dels secrets més ben guardats de l'organització. Danny Boyle, director de pel·lícules com 'Slumdog Millionaire' o 'Trainspotting', és el creador d'un espectacle batejat com a 'Illa de la meravella'.\nUna web mexicana, que publica fotografies dels assajos, ha explicat alguns detalls de la cerimònia, que costarà uns 35 milions d'euros. La celebració començarà amb el so d'una campana de 27 tones que està inspirada en 'La tempesta' de William Shakespeare.\nSegons publica aquest dimecres 'El País', l'espectacle inclourà la participació de molts animals i l'estadi es convertirà en una bucòlica escena de camps anglesos. A més, hi haurà hi haurà instal·lacions mineres per mostrar el passat industrial britànic.\nSegons explica 'La Vanguardia', un dels protagonistes es deixarà caure, a l'estil de James Bond, d'un helicòpter. També hi haurà referències als Beatles i els Rolling Stones.


Les Cabanyes celebren el Nadal amb nosaltres - Mas Albornà\nMas Albornà ha elaborat 125 postals artesanalment per al consistori del municipi de Les Cabanyes. L’equip del nostre Centre Ocupacional ha creat de principi a fi d’aquestes felicitacions nadalenques, tot participant de tot el procés creatiu i a gust de l’ajuntament de Les Cabanyes.\nAquest producte ha estat elaborat a mà amb paper reciclat artesanal per tots els membres de l’ocupacional. La decoració consisteix en un estel fet tot amb una combinació de bocinets de paper reciclat de colors, enganxats a mà un per un,\nAixí, doncs, voldríem agrair que un any més, l’ajuntament de les Cabanyes ens hagi tornat ha confiar amb nosaltres encarregant-nos postals,com els darrers anys.\nOne response to “Les Cabanyes celebren el Nadal amb nosaltres”\n22 de gener de 2013 a les 13:05\nLes postals van quedar molt bé i molt maques són.\nEm va agradar molt fer-les i és molt divertit posar els papers reciclats i no costa gens.Vaig passar molt de temps fent les estrelles perque s’han de posar de un en un.


Què passa amb un terra de fusta durant els mesos d'estiu? - Fusteria Pere Vidal\nQuè passa amb un terra de fusta durant els mesos d’estiu?\nPosted at 11:25h in Disseny d'interiors\tby\tyovalo 0 Comments\nCom ja hem explicat en múltiples ocasions, la fusta i els seus derivats són productes higroscòpics subjectes a modificacions dimensionals en funció de les condicions ambientals, fonamentalment la humitat ambiental. És a dir la fusta contreu i dilata en funció de la humitat que intercanvia amb l’ambient. Sembla clar per tant que les condicions climatològiques de cada estació de l’any influiran de manera directa en el comportament dels nostres sòls de fusta.\nQuè succeeix amb un terra de fusta durant els mesos d’estiu?\nPerquè el comportament de la fusta és igual al d’una esponja, quan les cèl·lules de la fusta contenen una major quantitat d’aigua la fusta “inflarà”, mentre que durant els mesos secs i calorosos de l’estiu (especialment en les zones centrals i més extremes de la península), “minvarà” és a dir es contraurà. Les conseqüències més comunes d’aquest comportament són que les juntes se separaran i, sobretot en el cas de la fusta massissa, podran aparèixer clivelles (esquerdes) en el paviment o alguns efectes una mica més complicats de solucionar com les deformacions còncaves (forma de teula invertida) que es poden produir per una sequedat extrema en la superfície.\nCom podem evitar aquests efectes indesitjables?\nLa resposta és senzilla almenys des del punt de vista teòric. El que hem de fer és procurar mantenir la humitat ambiental dins d’uns límits que els fabricants fixen, en graus d’humitat relativa, i que normalment se situen entre el 40% i el 65%.\nPerò com aconseguim a casa aquest nivell d’humitat? Òbviament la millor solució és l’ús d’humidificadors de manera que mantinguem el nivell òptim d’humitat tant per a la fusta com per a la nostra pròpia salut. Però no tothom té aquest tipus d’aparells a casa, per la qual cosa resulta més pràctic (especialment en cases que es queden llargues temporades buides durant l’estiu) deixar uns recipients d’aigua en les estades de les nostres cases amb la finalitat que l’evaporació augmenti el grau d’humitat del nostre habitatge.\nHem de comentar que aquestes pràctiques no sols són beneficioses per a la fusta sinó per al nostre propi benestar i salut. Per això diem que els sòls de fusta són beneficiosos per a nosaltres, ens ajuden a mantenir els nivells d’humitat ambiental òptims per a la salut. La fusta actua sempre de regulador de la humitat.


Swab Performance 2017 en col·laboració amb Izolyatsia i el Visual Cultural Research Center | Bonart\nSwab Performance 2017 en col·laboració amb Izolyatsia i el Visual Cultural Research Center\nLa 3a edició de Swab Performance es realitza en col·laboració amb el centre Izolyatsia, Platform for cultural initiatives i el Visual Cultural Research Center, comissariant la mostra de 5 joves artistes ucraïnesos que esborren els límits entre l’art, l’activisme i la denúncia social.\nIzolyatsia és una plataforma cultural fundada a Donetsk l’any 2010 i reubicada a Kiev al juny de 2014 després de l’ocupació militar de la seva seu. La missió de la fundació es utilitzar la cultura com a instrument per a impulsar canvis positius per a Ucraïna. Izolyatsia ha portat a terme uns quaranta projectes internacionals, donant suporta a artistes amb implicació social i productors creatius a Kiev, a Ucraïna i al Món sencer. També ha servit com a recurs per a curadors internacionals, acadèmics, artistes i ambaixadors. Izolyatsia te tres vessants d’acció entrellaçades: Art, educació i projectes dirigits a activar el sector creatiu d’Ucraïna.\nThe Raft Crimea de Maria Kulikovska és una performance dirigida a recordar-nos la vulnerabilitat i desesperació d’aquells que han perdut les seves llars, i fer una crida a la solidaritat. El bot de Criema és una plataforma per a discutir sobre els problemes dels desplaçats i buscar una sol·lusió en comú. Milions de persones són deprivades de les seves llars i es llancen amb bots a la mar buscant una nova vida, però ningú els espera ni els vol veure. Aquesta enorme població no surt als mapes i navega a la deriva: És la república fantasma dels immigrants. Qualsevol es pot convertir en un dels seus ciutadans algun dia. El bot de Crimea es convertirà en la seva ambaixada, un parlament per a aquells que no tenen veu, lloc, ni representació política.\nEtiquetes: Maria Kulikovska · Swab Performance